natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such an analysis could have helped the Commission to develop more focused and tailor‐made preventive measures for Member States and/or programmes (see e.g. paragraphs 101 to 105). 
Analüüs oleks aidanud komisjonil töötada välja paremini suunatud ja sihipärased ennetavad meetmed liikmesriikidele ja/või programmidele (vt näiteks punktid 101–105).
The Commission stepped up State aid controls of public infrastructure projects following a 2011 Court of Justice ruling 62 In 1994, the Commission issued guidelines which specified that the construction of public infrastructure projects represented a general measure of economic policy which was not subject to the rules on State aid47. 
Komisjon karmistas pärast Euroopa Kohtu otsust 2011. aastal avaliku sektori taristuprojektide riigiabi kontrolli 62 Komisjon avaldas 1994. aastal suunised, milles määras kindlaks, et avaliku sektori taristuprojektide ehitamine kujutas endast majanduspoliitika üldmeedet, millele riigiabi eeskirjad ei kehti47.
The public financing of investments in airports, ports or similar public infrastructure were thus not notified by Member States to the Commission. 
Liikmesriigid ei teavitanud seega komisjoni, et rahastavad avaliku sektori vahenditest lennujaamade, sadamate ja sarnase avaliku sektori taristu investeeringuid.
In those guidelines, however, the Commission already indicated that economic activities carried out inside airports which directly or indirectly benefit airlines could be considered State aid48. 
Komisjon aga märkis suunistes, et majandustegevust, mis toimub lennujaamades ning toob otsest või kaudset kasu lennuettevõtjatele, saab lugeda riigiabiks48.
This distinction between ‘public’ infrastructure and ‘dedicated’ infrastructure was made in the 1995 Annual Competition report and later in the Commission’s 2003 Vademecum on State aid49. 
Avaliku sektori taristu ja spetsiaalse taristu erinevus pandi paika 1995. aasta konkurentsipoliitika aastaaruandes ning hiljem ka komisjoni 2003. aasta riigiabi eeskirjade käsiraamatus49.
However, this Vademecum stated that the general State aid rules did not apply, in particular, to rail, air, inland waterways and mari‐ time transport. 
Käsiraamatus aga märgiti, et üldised riigiabi eeskirjad ei kehti raudtee-, õhu-siseveeteede ja meretranspordile.
During the 1990s, several factors such as market liberalisation, privatisation and technological progress contributed to increase the scope for the commercial exploitation of infrastructure. 
1990-tel aitasid mitmed tegurid, nagu turgude avamine, erastamine ja tehnoloogia areng kaasa taristu ärieesmärkidel kasutamise ulatuse suurenemisele.
From 1998 onwards, and in accord‐ ance with this interpretation, the Commission considered aid awarded to several public infrastructure projects to be State aid. 
Komisjon on vastavalt sellele tõlgendusele seisukohal, et mitmesugustele avaliku sektori taristuprojektidele antud abi on alates 1998. aastast riigiabi.
63 The European Court of Justice issued rulings in 2000 and in 2011 which confirmed the view that the public financing of infrastructure investments can have State aid relevance (see Box 7). 
63 Euroopa Kohus tegi kaks otsust (2000. ja 2011. aastal), milles kinnitas seisukohta, et taristu investeeringute rahastamine avaliku sektori vahenditest võib olla riigiabi seisukohast oluline (vt 7. selgitus).
47 See paragraph 12 of Application of articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector (OJ C 350, 10.12.1994). 
47 Vt „EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral” punkt 12 (EÜT C 350, 10.12.1994).
48 See paragraph 12 of ‘Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector’ (OJ C 350, 10.12.1994, p. 5). 
48 Vt „EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral” punkt 12 (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).
49 See COM(96) 126 Final paragraph 175 and Vademecum Community Rules on State Aid, pages 6 and 10. 
49 Vt KOM(96) 126, lõplik, punkt 175 ning ühenduse suunised riigiabi kohta, lk 6 ja 10.
Observations 38 Two important Court of Justice judgments relating to public infrastructure projects’ compliance with State aid rules In the ‘Aéroports de Paris’ judgment, the General Court ruled in December 2000 that the operation of an airport, including the provision of airport services to airlines and service providers within airports, is an eco‐ nomic activity and thus subject to State aid rules50 In the ‘Leipzig Halle’ judgment, the General Court ruled in March 2011 that if the construction of infrastructure (for example, a runway) is inseparably linked to an economic activity (for example, transporting passengers by aeroplane), the construction itself is an economic activity51. 
Leipzig Halle kohtuasjas otsustas Üldkohus 2011. aasta märtsis, et kui taristu (näiteks lennuraja) ehitamine on lahutamatult seotud majandustegevusega (näiteks reisijate lennuveoga), on selle ehitamine iseenesest majandustegevus51.
50 Case T‐128/98, Aéroports de Paris. 
50 Kohtuasi T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Joined cases T‐443/08 and T‐445/08, Leipzig Halle. 
51 Liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-445/08, Leipzig Halle.
64 In August 2012, DG COMP issued guidance documents (referred to as ‘analyti‐ cal grids’) to help Member States assess whether aid granted to infrastructure projects should be notified to the Commission, based on the ‘Leipzig Halle’ judgment. 
64 Augustis 2012 avaldas konkurentsi peadirektoraat suunised (mida nimetatakse ka analüüsitabeliteks), et aidata liikmesriikidel hinnata, kas taristuprojektidele antud abist tuleks komisjoni teavitada, arvestades Leipzig Halle otsust.
65 It was only following the ‘Leipzig Halle’ judgment and the 2012 Commission guid‐ ance to the Member States that the number of notifications of infrastructure pro‐ jects increased52. 
65 Taristuprojektidest teavitamiste arv suurenes alles pärast Leipzig Halle kohtuotsust ja komisjoni 2012. aasta suuniseid liikmesriikidele52.
In 2014, referring to the ‘Aéroports de Paris’ and ‘Leipzig Halle’ judgments, the Commission expressed the view that the Court rulings would be ‘applicable to any infrastructure operated for an economic activity’, regardless of the sector concerned53. 
Viidates Aéroports de Paris’ ja Leipzig Halle otsustele, väljendas komisjon 2014. aastal seisukohta, et kohtuotsuseid saab „kohaldada mis tahes infrastruktuurirajatiste suhtes, mida käitatakse majandustegevusena”, olenemata asjaomasest sektorist53.
52 For example, DG COMP stated in the letter ‘State aid Questionnaire on the functioning and the taxation of ports’ of 3 July 2013 that: ‘Following the Leipzig/Halle judgment of the European Court of Justice the European Commission received an increasing number of notification of port infrastructure investment projects involving public support.’ 
52 Näiteks 3. juuli 2013. aasta kirjas „Riigiabi küsimustik sadamate toimimise ja maksustamise kohta” märkis konkurentsi peadirektoraat, et pärast Euroopa Kohtu otsust Leipzig/Halle kohtuasjas sai komisjon palju teavitusi riigiabi hõlmavate sadamataristu investeerimisprojektide kohta.
See COMP/E3/H3/IA/ jf/20 13/68609. 
Vt COMP/E3/H3/IA/ jf/20 13/68 609.
53 Paragraph 35 of the draft Commission notice on the notion of State aid pursuant to Article 107(1) TFEU, published in 2014. 
53 Komisjoni teatise eelnõu (mis käsitleb riigiabi mõistet vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1) punkt 35, avaldatud 2014. aastal.
The notice was adopted on 19 May 2016 (http://ec.europa.eu/ competition/state_aid/ modernisation/notice_aid_ en.html) which includes a similar wording. 
Teatis kiideti heaks 19. mail 2016 (http:// ec.europa.eu/competition/ state_aid/modernisation/ notice_aid_en.html) ning sisaldab sarnast sõnastust.
Box 7 Observations 39 Inadequate coordination between Commission DGs to ensure that major project decisions also take account of State aid rules until the end of 2012 66 Some ERDF/CF projects are so financially significant that a specific Commission decision is required for the Member State to obtain EU co‐financing. 
7. selgitus Tähelepanekud 39 Komisjoni peadirektoraatide vaheline ebapiisav koordineerimine, tagamaks, et suurprojekte käsitlevates otsustes võetaks arvesse ka riigiabi eeskirju kuni 2012. aasta lõpuni 66 Mõned ERFi/ÜFi projektid on rahaliselt nii olulised, et liikmesriigil on vaja konkreetset komisjoni otsust ELi kaasrahastamise taotlemiseks.
They have a total eligible cost exceeding 50 million euro, and are generally large‐scale infrastructure projects54. 
Nende toetuskõlblik kogukulu on suurem kui 50 miljonit eurot ja need on tavaliselt suuremahulised taristuprojektid54.
These projects are called major projects. 
Neid nimetatakse suurprojektideks.
If aid granted to a major project constitutes State aid, it is also likely that it needs to be notified due to its size55. 
Kui suurprojektile antud abi kujutab endast riigiabi, on tõenäoline, et sellest tuleb abi suuruse tõttu teavitada55.
67 For the 2007‐2013 programme period, the Commission adopted 918 major pro‐ ject decisions representing over 75 billion euro of EU contributions; the average EU contribution to these projects was 82.6 million euro. 
67 Programmitöö perioodil 2007–2013 võttis komisjon vastu 918 suurprojekti otsust, mis käsitlesid 75 miljonit eurot ELi makseid; ELi keskmine panus nendes projektides oli 82,6 miljonit eurot.
Together these projects accounted for more than 25 % of all ERDF/CF spending, with significant differ‐ ences between Member States (see Figure 7). 
Need projektid moodustasid kokku rohkem kui 25% kõigist ERFi/ÜFi kuludest; sealjuures olid liikmesriikide vahel suured erinevused (vt joonis 7).
68 More detailed information on major projects adopted by the Commission for the 2007‐2013 programme period is presented in Annex III. 
68 Lisateave programmitöö perioodil 2007–2013 komisjoni vastu võetud suurprojektide kohta on esitatud III lisas.
54 For certain projects, the threshold is 75 million euro. 
54 Teatud projektide puhul on lävend 75 miljonit eurot.
See Article 100 of Regulation No 1303/2013. 
Vt määruse nr 1303/2013 artikkel 100.
55 The only categories of aid under the GBER with notification thresholds exceeding 50 million euro are regional investment aid, investment aid for culture and heritage conservation and aid for broadband infrastructure as well as, under certain conditions, aid for research and development and operating aid for renewable sources of energy. 
55 Üldise grupierandi määruse raames on ainsat liiki abi, mille teavitamiskünnis on suurem kui 50 miljonit eurot, investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi ning teatavatel tingimustel teadus-ja arendustegevuseks antav abi ning tegevusabi taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia puhul.
The notification threshold for services of general economic interest is 15 million euro. 
Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul on teavitamiskünnis 15 miljonit eurot.
Article 4 of Regulation 651/2014 and Article 2 of Commission Decision of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest. 
Määruse (EL) nr 651/2014 artikkel 4 ja komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsuse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes) artikkel 2.
Observations 40 EU contributions to major projects as a proportion of all ERDF/CF spending by Member State Figure 7 Legend 0 - 12.5 % 12.5 - 25 % 25-37.5 % 37.5-50 % 50+ % No major projetcs Not an EU country Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2015 Source: European Court of Auditors, based on 2015 Commission data. 
Tähelepanekud 40 ELi panus suurprojektides osakaaluna kõigist ERFi/ÜFi kuludest liikmesriikide kaupa Joonis 7 Legend 0 - 12,5% 12,5 - 25% 25-37,5% 37,5-50% 50+ % Suurprojekte ei ole Kolmas riik Halduspiirid: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat Kartograafia: Eurostat – GISCO, 01/2015 Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2015. aasta andmete põhjal.
According to the Com‐ mission, since the end of 2012 DG REGIO formally consults DG COMP on all major project applications as part of its internal procedures, at which stage DG COMP may indicate to DG REGIO that the project should be notified. 
Komisjoni andmetel konsulteerib konkurentsi peadirektoraat alates 2012 aasta lõpust kõikide suurprojekti taotluse puhul oma sisemenetluse raames konkurentsi peadirektoraadiga, ning selles etapis võib konkurentsi peadirektoraat teatada regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile, et projektile antud abist tuleb teada anda.
70 This consultation is especially important when the Member States indicate in the major project application that State aid is not involved, since in this case DG COMP does not receive a notification. 
70 See konsulteerimine on eriti oluline, kui liikmesriik märgib suurprojekti taotluses, et riigiabi ei kaasata, kuna sellisel juhul konkurentsi peadirektoraati ei teavitata.
But even if the Commission approves a major project by taking a decision, there is no guarantee that the project com‐ plies with State aid rules. 
Kuid isegi kui komisjon kiidab suurprojekti oma otsusega heaks, ei ole tagatist, et projekt on kooskõlas riigiabi eeskirjadega.
An analysis of Commission decisions for major projects showed that there was no mention that the decision did not constitute confirma‐ tion of the projects’ compliance with the applicable State aid legislation. 
Komisjoni suurprojektide otsuste analüüs näitas, et nendes ei olnud märgitud, et otsus ei kujuta endast kinnitust projektide vastavuse kohta kehtivatele riigiabi õigusaktidele.
71 Of the 918 major projects adopted for the 2007‐2013 programme period, the Commission adopted 440 before the end of 2012. 
71 Programmitöö perioodiks 2007–2013 heaks kiidetud 918 suurprojektist kiitis komisjon enne 2012. aasta lõppu heaks 440.
For these projects DG COMP did not systematically verify whether the investments in public infrastructure might involve State aid. 
Nende projektide puhul ei kontrollinud konkurentsi peadirektoraat süstemaatiliselt seda, kas avaliku sektori taristuinvesteeringud võiksid hõlmata riigiabi.
Moreover, in November 2012, the Commission issued a guidance note to Member States, stating that it did ‘not intend to examine systematically compliance with the State aid rules of major infrastructure projects covered by this note which have already been subject of a decision [...] before the date of this note’57. 
Novembris 2012 esitas komisjon liikmesriikidele juhised, milles märgiti, et komisjonil „ei olnud kavatsust uurida süsteemselt nende asjaomase juhisega hõlmatud taristu suurprojektide vastavust riigiabi eeskirjadele, mille kohta on otsus tehtud enne kõnealuse juhise kuupäeva”57.
In principle, it is thus possible for a Member State to have received a Commission decision approving a major project while being in breach of State aid rules. 
Seega on põhimõtteliselt võimalik, et liikmesriik on saanud komisjonilt suurprojekti heakskiitva otsuse, samas kui see projekt on vastuolus riigiabi eeskirjadega.
56 All relevant Commission departments shall have 10 to 15 working days for their assessment of the project application as well as for their assessment of the major project approval decision. 
56 Kõikidel asjaomastel komisjoni talitustel peab olema aega vähemalt 10–15 tööpäeva oma hinnangu andmiseks projektitaotluste ja suurprojektide heakskiitmise otsuste kohta.
57 European Commission; Guidance Note to the COCOF No 12‐0059‐01 ‘Verification of compliance with state aid rules in infrastructure cases’; 21 November 2012. 
57 Euroopa Komisjoni juhis COCOFile nr 12–0059–01 „Riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimine taristujuhtumite puhul”, 21. november 2012.
Observations 42 Insufficient focus of Member States’ audit authorities on compliance with State aid rules 72 Member States’ audit authorities are an important part of the control chain on which the Commission builds its assurance in cohesion policy. 
Tähelepanekud 42 Liikmesriikide auditeerimisasutuste ebapiisav keskendumine riigiabi eeskirjadele vastavusele 72 Liikmesriikide auditeerimisasutused täidavad olulist osa kontrolliahelas, millele komisjon tugineb kindluse tagamisel ühtekuuluvuspoliitikas.
It is therefore important that the audit authorities have the necessary expertise and perform checks of an appropriate quality. 
Seetõttu on oluline, et auditeerimisasutustel oleksid vajalikud eksperditeadmised ja et nad teeksid kontrollitoiminguid piisavalt kvaliteetselt.
This is particularly important for checking com‐ pliance with State aid rules, which are an important source of errors and irregular expenditure in cohesion policy, though much less so for the ESF than for the ERDF and the CF (see paragraphs 33 to 36). 
See on iseäranis oluline, kui kontrollitakse vastavust riigiabi eeskirjadele, kuna see on oluline vigade ja õigusnormide vastaste kulude allikas ühtekuuluvuspoliitikas, ehkki Euroopa Sotsiaalfondi puhul esineb neid tunduvalt vähem kui Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul (vt punktid 33–36).
73 We asked audit authorities for their audit results related to State aid through our survey and examined the reporting of State aid errors in their annual con‐ trol reports (ACRs) for ERDF/CF operational programmes. 
73 Kontrollikoda küsis auditeerimisasutustelt riigiabiga seotud audititulemusi oma uuringu raames ja uuris riigiabiga seotud vigadest aruandmist nende iga-aastastes kontrolliaruannetes ERFi/ÜFi rakenduskavade kohta.
We also asked the audit authorities whether they had received sufficient support from the Commission and how frequently they cooperated with other Member State authorities (such as State aid offices) in the area of State aid. 
Kontrollikoda küsis auditeerimisasutustelt ka seda, kas nad said komisjonilt piisavalt tuge ja kui tihti tegid nad koostööd teiste liikmesriikide asutustega (näiteks riigiabiametitega) riigiabi valdkonnas.
Audit authorities detected significantly fewer cases of non-compliance with State aid rules than the Commission or the Court 74 During the 2010‐2014 period, based on information provided in the survey, audit authorities estimated that around a third (32.4 %) of the ERDF/CF and ESF projects audited by them had been State aid relevant. 
Auditeerimisasutused avastasid tunduvalt vähem riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumeid kui komisjon või kontrollikoda 74 Arvestades uuringus antud teavet, hindasid auditeerimisasutused, et aastatel 2010–2014 oli ligikaudu üks kolmandik (32,4%) nende auditeeritud ERFi/ÜFi ja ESFi projektidest riigiabi seisukohast olulised.
Audit authorities found State aid errors on average in 3.6 % of those projects (see Figure 8). 
Auditeerimisasutused leidsid riigiabiga seotud vigu nendest projektidest keskmiselt 3,6% puhul (vt joonis 8).
Over that same period, we detected State aid errors in ERDF/CF and ESF projects at more than five times this rate (see paragraph 35, Table 2), even though we have a similar sampling methodology58. 
Kontrollikoda leidis sama perioodi ERFi/ÜFi ja ESFi projektide puhul riigiabiga seotud vigu viis korda rohkem (vt punkt 35, tabel 2), ehkki tema valimimetoodika on samasugune58.
See Article 17 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 for the 2007‐2013 programme period and Article 127 Regulation (EU) No 1303/2013 for the 2014‐2020 programme period. 
Vt programmitöö perioodi 2007–2013 käsitleva komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikkel 17 ja programmitöö perioodi 2014–2020 käsitleva määruse (EÜ) nr 1303/2013 artikkel 127.
Observations 43 State aid in audit authorities’ audits of projects, 2010-2014 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 2010 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Projects subject to State aid rules Projects affected by State aid error 2011 2012 Year 2013 2014 Source: European Court of Auditors, based on survey results. 
Tähelepanekud 43 Riigiabi auditeerimisasutuste auditiprojektides aastatel 2010–2014 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 2010 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Projektid, mille suhtes kehtivad riigiabi eeskirjad Projektid, mida mõjutavad riigiabi vead Allikas: Euroopa Kontrollikoda uuringu tulemuste põhjal.
75 We also analysed 1026 ACRs for ERDF/CF operational programmes submitted to DG REGIO in the 2010‐2014 period (see Table 5). 
75 2011 2012 Aasta 2013 2014 Kontrollikoda analüüsis ka 1026 iga-aastast kontrolliaruannet ERFi/ÜFi rakenduskavade kohta, mis esitati regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile ajavahemikul 2010–2014 (vt tabel 5).
Audit authorities were required to report on the ‘principal results’ of their audits of projects in the ACRs59. 
Auditeerimisasutused pidid iga-aastastes kontrolliaruannetes andma aru oma auditiprojektide põhitulemustest59.
In par‐ ticular, we looked for reporting on State aid errors. 
Eelkõige uuris kontrollikoda aruandmist riigiabiga seotud vigade kohta.
We found that a reference to State aid errors was made in only 40 of the 1026 ACRs (3.9 %). 
Kontrollikoda leidis, et riigiabiga seotud vigadele osutati 1026 iga-aastasest kontrolliaruandest vaid 40 puhul (3,9%).
The most common error reported in the ACRs concerned ‘de minimis’ aid. 
Kõige sagedamini teavitatud viga iga-aastastes kontrolliaruannetes oli seotud vähese tähtsusega abiga.
ACRs submitted to DG REGIO, 2010-2014 59 Commission Regulation (EC) No 1828/2006, Annex VI. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile ajavahemikul 2010–2014 esitatud iga-aastased kontrolliaruanded 59 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 VI lisa.
Year Number of ACRs reviewed Number of ACRs with State aid irregularities identified Identification frequency 2010 199 4 2.0 % 2011 211 8 3.8 % 2012 203 9 4.4 % 2013 209 9 4.3 % 2014 204 10 4.9 % Total 1 026 40 3.9 % Source: European Court of Auditors, based on analysis of ACRs submitted to DG REGIO. 
Aasta Läbivaadatud iga-aastaste kontrolliaruannete arv Iga-aastaste kontrolliaruannete arv, milles on kindlaks tehtud riigiabiga seotud rikkumisi Kindlakstegemise sagedus 2010 199 4 2,0% 2011 211 8 3,8% 2012 203 9 4,4% 2013 209 9 4,3% 2014 204 10 4,9% Kokku 1026 40 3,9% Allikas: Euroopa Kontrollikoda regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete analüüsi põhjal.
Table 5 Figure 8 Proportion of all projects Proportion of all projects subject to State aid rules 
Tabel 5 Joonis 8 Osakaal kõigist projektidest Osakaal kõigist projektidest, millele kehtivad riigiabi eeskirjad
Observations 44 76 Our analysis showed that the proportion of ACRs with reported State aid errors varied between Member States; for Denmark we found a total of five ACRs that mentioned State aid errors, for Cyprus, Estonia and France we found four and for Hungary and Lithuania we found three. 
Tähelepanekud 44 76 Kontrollikoja analüüs näitas, et nende iga-aastaste kontrolliaruannete osakaal, milles on teavitatud riigiabiga seotud vigadest, on liikmesriigiti erinev: Taani puhul leidis kontrollikoda viis iga-aastast kontrolliaruannet, milles oli nimetatud riigiabiga seotud vigu, Küprose, Eesti ja Prantsusmaa puhul neli ning Ungari ja Leedu puhul kolm.
For eight Member States (Belgium, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, Austria, Slovenia and Slovakia) we did not find any ACRs that mentioned State aid errors. 
Kaheksa liikmesriigi (Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Malta, Austria, Sloveenia ja Slovakkia) puhul ei leidnud kontrollikoda ühtegi iga-aastast kontrolliaruannet, milles oleks mainitud riigiabiga seotud vigu.