natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They provided their portfolio firms with the resources and competencies necessary to rapidly readjust their product/market offer during the global crisis.” 44 On a positive note, the EIF published a series of working papers on the economic contribution of EIF-backed investments and the performance of supported start-ups26, including a counterfactual analysis. 
Nad andsid oma portfelli kuuluvatele ettevõtetele ressursid ja teadmised, mis olid vajalikud nende pakutavate toodete kiireks kohandamiseks ülemaailmse kriisi ajal.“ 44 On positiivne, et EIF avaldab enda toetatud investeeringute majandusliku panuse ja rahastatud idufirmade tulemuste kohta26 mitmeid töödokumente, mis sisaldavad ka vastupidise stsenaariumi analüüse.
The only caveat is that the papers examined all EIF venture capital investments – not only those backed by the EU. 
Ainuke reservatsioon on see, et need dokumendid hõlmavad kõiki EIFi riskikapitaliinvesteeringud, mitte ainult ELi toetatuid.
45 As far as the instruments in the 2014-2020 programming period are concerned, the Commission has set results and impact indicators for EFG, IFE and EFSI. 
45 Programmitöö perioodi 2020–2020 vahendite puhul kehtestas komisjon kasvuetapi omakapitalirahastu (EFG), InnovFini varase etapi omakapitalirahastu (IFE) ja EFSI jaoks tulemus-ja mõjunäitajad.
For EFG and IFE, targets have been set for all indicators except turnover and the number of employees of the beneficiary companies (see Table 2). 
EFG ja IFE puhul seati eesmärgid kõigi näitajate jaoks; erandiks on vaid toetatud ettevõtete käive ja töötajate arv (vt tabel 2).
Moreover, the targets for IFE do not only relate to venture capital but combine venture capital and debt financing support, making it difficult to evaluate the performance of each instrument. 
IFE eesmärgid ei ole seotud ainult riskikapitaliga, vaid kombineerivad riskikapitali ja laenurahastamist, mistõttu on raske hinnata iga vahendi tulemuslikkust eraldi.
22 25 VICO project, “Final Report Summary – Financing Entrepreneurial Ventures in Europe: Impact on innovation, employment growth, and competitiveness”, September 2011 (https://cordis.europa.eu/project/rcn/88431/reporting/en). 
22 25 VICO projekt, „Final Report Summary – Financing Entrepreneurial Ventures in Europe: Impact on innovation, employment growth, and competitiveness“, september 2011 (https://cordis.europa.eu/project/rcn/88 431/reporting/en).
26 EIF working paper 2016/34 (Helmut Kraemer-Eis, Simone Signore, Dario Prencipe), “The impact of EIF on the Venture Capital ecosystem”, Volume I of The European venture capital landscape: an EIF perspective, 2016. 
26 EIFi töödokument 2016/34 (Helmut Kraemer-Eis, Simone Signore, Dario Prendcipe), „The impact of EIF on the Venture Capital ecosystem“, The European venture capital landscape: an EIF perspective, I köide, 2016.
Table 2 – Indicators for the EFG and IFE 23 Instrument Indicators Target EFG Number of venture capital inves tments 360 - 450 Overall volume invested from €2.6 billion to €3.6 billion Leverage ratio 4-6 Additionality of the EFG Increase in the proportion of final beneficiaries that consider the EFG or the LGF to provide funding that could not have been obtained by other means compared to baseline IFE Total investments mobilised via venture capital investments €25 billion together for VC and debt financing Number of organisations funded 5 000 organisations funded via VC and debt Amount of private funds leveraged €35 billion of private funds leveraged (VC and debt) Company turnover and number of employees To be developed Source: ECA based on legislation and Commission documents. 
Tabel 2. EFG ja IFE näitajad 23 Rahastamisvahend Näitajad Eesmärk EFG Riskikapitaliinvesteeringute arv 360–450 Investeeringute kogumaht 2,6 miljardilt eurot kuni 3,6 miljardit eurot Finantsvõimenduse määr 4–6 EFG täiendavus Suurendada võrreldes lähteolukorraga nende lõplike toetusesaajate osakaalu, kelle arust EFG või LGF võimaldavad rahastamist, mida nad ei oleks saanud muudest allikastest IFE Riskikapitaliinvesteeringute kujul kaasatud koguinvesteering 25 miljardit eurot riskikapitali ja laenuraha kokku Rahastatud organisatsioonide arv 5000 organisatsiooni (riskikapital ja laenuraha kokku) Võimendatud erakapitali summa 35 miljardit eurot erasektori vahendeid võimendatud (riskikapital ja laenuraha) Ettevõtte käive ja töötajate arv Veel välja töötamata Allikas: Euroopa Kontrollikoda õigusaktide ja komisjoni dokumentide põhjal.
46 The EFSI interim evaluation recommended clarifying the impact of the initiative on the financial market and, in particular, the effect on market failure and possible crowding-out by using counterfactual scenarios. 
46 EFSI vahehindamises soovitati kasutada vastupidiseid stsenaariume, et selgitada algatuse mõju finantsturule – eelkõige turutõrgetele – ja uurida võimalikku väljatõrjuvat toimet.
The interim evaluation recognised the EIB Group’s current efforts in testing such approaches for EFSI products, particularly in setting up the necessary data infrastructure27. 
Vahehindamises tunnustati EIP grupi praeguseid jõupingutusi selliste meetodite katsetamisel EFSI toodete jaoks, eelkõige vajaliku andmetaristu loomisel27.
The Commission lacked a comprehensive investment strategy 47 Improving access to finance for businesses through a pan-European venture capital market requires a coherent and comprehensive policy and investment strategy which, inter alia, aims to support less developed markets, decrease dependence on the public sector and simplify interventions. 
Komisjonil puudus terviklik investeerimisstrateegia 47 Ettevõtete rahastamisvõimaluste parandamine üle-euroopalise riskikapitalituru kaudu nõuab sidusat ja terviklikku poliitikat ja investeerimisstrateegiat, mille eesmärk on muu hulgas toetada vähem arenenud turge, vähendada sõltuvust avalikust sektorist ning lihtsustada sekkumisi.
27 European Commission, “Independent Evaluation of the EFSI Regulation. 
27 Euroopa Komisjon, „Independent Evaluation of the EFSI Regulation.
Final Report”, June 2018, p. 140. 
Final Report“ (EFSI määruse sõltumatu hindamine: lõpparuanne), juuni 2018, lk 140.
Underdeveloped venture capital markets benefited little from the EU's centrally managed interventions 49 Since the Commission began its venture capital activity in 1998, its funding allocation has been on the basis of projects’ merit and has not been driven by geographic location of venture capital funds or the investment sector. 
Vähearenenud riskikapitaliturud said tsentraalselt hallatavatest ELi sekkumistest vähe kasu 49 Alates 1998. aastast, kui komisjon alustas riskikapitaliga tegelemist, on ta eraldanud projektidele raha nende kvaliteedi alusel, olenemata riskikapitalifondide geograafilisest asukohast või tegevusvaldkonnast, kuhu nad investeerivad.
50 In the absence of a strategy ensuring that adequate investment is channelled to underdeveloped markets, they may receive less support. 
50 Kuna puudub strateegia, mis tagaks piisavate investeeringute suunamise vähem arenenud turgudele, saavad need piirkonnad vähem toetust.
This risk is confirmed by the Commission’s ex ante evaluations/impact assessments on its interventions in the 2014-2020 period (IFE and EFG), which pointed to a high concentration of venture capital investments in certain Member States. 
Seda ohtu kinnitavad komisjoni eel-/mõjuhindamised oma 2014.–2020. aasta sekkumiste kohta (IFE ja EFG), mis osutasid riskikapitaliinvesteeringute suurele kontsentratsioonile teatavates liikmesriikides.
51 We found that, at the end of June 2018, the two Member States with the highest registration of EU-backed venture capital funds were France and Italy, with 20 % and 14 % of the total number of funds respectively. 
51 Leidsime, et 2018. aasta juuni seisuga oli liikmesriikidest kõige rohkem ELi toetatud riskikapitalifonde registreeritud Prantsusmaal ja Itaalias (vastavalt 20% ja 14% fondide koguarvust).
These countries were followed by Luxembourg, the United Kingdom, the Netherlands, Germany and Finland. 
Neile järgnesid Luksemburg, Ühendkuningriik, Madalmaad, Saksamaa ja Soome.
No EU-backed venture capital funds have invested in funds registered in 12 Member States (see Figure 5). 
ELi toetatud riskikapitalifondid ei ole üldse investeerinud 12 liikmesriigis registreeritud fondidesse (vt joonis 5).
52 One of the factors that fund managers take into consideration when deciding where to register a venture capital fund is the applicable regulatory regime. 
52 Üks tegur, mida fondivalitsejad kaaluvad riskikapitalifondi registreerimiseks asukohariigi valimisel, on kohaldatav õigusraamistik.
According to a survey28 carried out by the EIF, “the fund managers called for supporting pan-European funds, more cross-border investments, and a harmonisation of legal frameworks and tax systems”. 
Ühe EIFi tehtud uuringu kohaselt28 „kutsusid fondivalitsejad üles toetama üleeuroopalisi fonde, suurendama piiriüleseid investeeringuid ning edendama õigusraamistike ja maksusüsteemide ühtlustamist“.
28 EIF Working Paper 2018/48, “EIF VC Survey 2018 – Fund managers' market sentiment and views on public intervention”, April 2018. 24 
24 28 EIFi töödokument 2018/48, „EIF VC Survey 2018 – Fund managers' market sentiment and views on public intervention“, aprill 2018.
Figure 5 – EU-backed venture capital funds per country of registration as at 30 June 2018 25 Source: ECA based on EIF data. 
ELi toetatud riskikapitalifondid registreerimisriikide kaupa (30. juuni 2018. aasta seisuga) 25 Allikas: Euroopa Kontrollikoda EIFi andmete põhjal.
53 Venture capital funds may either invest only in companies in their country of registration or have a multi-country focus. 
53 Riskikapitalifondid võivad investeerida kas üksnes selle riigi ettevõtetesse, kus nad on registreeritud, või mitme riigi ettevõtetesse.
As at 30 June 2018, 42 % of the EU-backed venture capital funds had a multi-country focus. 
30. juuni 2018. aasta seisuga võisid 42% ELi toetatud riskikapitalifondidest investeerida mitmesse riiki.
54 In terms of the amounts EU-backed venture capital funds had invested in companies, Figure 6 shows that the Member States which were attractive to venture capital29 benefited the most from the EU interventions. 
54 ELi toetatud riskikapitalifondide poolt ettevõtetesse investeeritud summasid kujutavalt jooniselt 6 nähtub, et riskikapitali jaoks atraktiivsed liikmesriigid29 said ka ELi sekkumistest kõige rohkem kasu.
France, Germany and the United Kingdom stand out since they account for 50 % of these investments. 
Kõige ees on Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik, kuhu on tehtud 50% neist investeeringutest.
Since these Member States are the largest EU economies, concentrating on them does not help foster a European venture capital market. 
Kuna need on ELi majanduslikult kõige võimsamad liikmesriigid, ei aita investeeringute neisse koondumine kaasa Euroopa riskikapitalituru arendamisele.
29 Venture Capital & Private Equity Country Attractiveness Index (https://blog.iese.edu/vcpeindex/). 
55 2018. aasta keskpaiga seisuga ei olnud ükski ELi toetatud tsentraalselt hallatav riskikapitalifond investeerinud Küprosele, Maltale, Sloveeniasse ja Slovakkiasse; 29 Venture Capital & Private Equity Country Attractiveness Index (https://blog.iese.edu/vcpeindex/).
55 As at mid-2018, none of the centrally managed EU-backed venture capital funds had invested in Cyprus, Malta, Slovenia or Slovakia, and only limited investments (totalling €29 million) had been made in Bulgaria, the Czechia, Hungary, Poland or Romania. 
Bulgaariasse, Tšehhi Vabariiki, Ungarisse, Poolasse ja Rumeeniasse oli investeeritud vaid väga vähe (kokku 29 miljonit eurot). Joonis 6.
Figure 6 – Investments in companies by EU-backed venture capital funds as at 30 June 2018 26 900 800 700 600 500 400 300 ESU 2001 200 100 0 IFE/EFSI SMEW equity product SW 2 GIF ESU 1998 EFSI SMEW equity product SW 1 EFG Source: ECA based on EIF data. 
ELi toetatud riskikapitalifondidest ettevõtetesse tehtud investeeringud (2018. aasta 30. juuni seisuga) 26 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 IFE / EFSI VKEde komponendi omakapitalitoote 2. alakomponent GIF ESU 2001 ESU 1998 EFSI VKEde komponendi omakapitalitoote 1. alakomponent EFG Allikas: Euroopa Kontrollikoda EIFi andmete põhjal.
56 Our data analysis suggests that allocating assistance on the basis of demand favours the most developed venture capital markets. 
56 Meie andmeanalüüs näitab, et toetuse nõudlusel põhinev jaotamine annab eelise kõige arenenumatele riskikapitaliturgudele.
This does not contribute fully towards the EU’s stated aim of fostering a pan-European venture capital market as well as to some of the priorities mentioned in the delegation agreements. 
See ei ole täiel määral kooskõlas ei ELi eesmärgiga edendada kogu Euroopat hõlmavat riskikapitaliturgu ega mõne delegeerimislepingutes loetletud prioriteediga.
For example, for the three most recent equity instruments (i.e. EFG, IFE, EFSI) the legal base always makes reference to supporting the development of EU level venture capital. 
Näiteks kolme uuema omakapitaliinstrumendi puhul (EFG, IFE, EFSI) osutatakse õiguslikus aluses alati ELi tasandi riskikapitali arengu toetamisele.
In addition, Article 2 of the GIF’s mandate agreement states that one objective of the facility is to reduce the equity and risk capital market gap with a view to improving the EU venture capital market. 
Lisaks sedastatakse GIFi mandaadi lepingu artiklis 2, et rahastu üks eesmärk on vähendada omakapitali ja riskikapitalituru puudujääki, et parandada ELi riskikapitalituru toimimist.
Several evaluations of the EU interventions carried out by or on behalf of the Commission have criticised the demand-driven approach and recommended that it give way to a more proactive approach. 
Mitmes komisjoni või tema tellimusel tehtud ELi sekkumiste hindamises kritiseeritakse nõudlusel põhinevat lähenemisviisi ja soovitatakse võtta kasutusele ennetavam lähenemisviis.
57 For instance, the 2018 impact assessment for the successor programme InvestEU (2021-2027 period) recommends balancing the demand-driven approach at the level of individual operations by more rigorously verifying compliance with policy objectives. 
57 Näiteks soovitatakse jätkuprogrammi InvestEU (aastateks 2021–2027) 2018. aastal koostatud mõjuhindamises tasakaalustada nõudlusel põhinevat lähenemisviisi konkreetsete investeeringute tasandil – kontrollides rangemalt nende vastamist poliitikaeesmärkidele.
The Commission has not specified how this balance would be achieved in practice or how it would affect the demand-driven approach. 
Komisjon ei ole täpsustanud, kuidas see tasakaal praktikas saavutataks või kuidas see mõjutaks nõudlusel põhinevat lähenemisviisi.
France Germany UK Italy Netherlands Spain F in la nd Sweden Belgium Ireland Den mark P o r t u g al Greece Austria Lux embo urg Estonia Latvia Czechia Po la nd Romania Lithuania Bulgaria United States Switzerland Norway Other countries million euro as of 30/06/2018 
Prantsusmaa Saksamaa UK Itaalia Madalmaad Hispaania Soome Rootsi Belgia Iirimaa Taani P o r t u g al Kreeka Austria Luksemburg Eesti Läti Tšehhi Poola R umeen ia Leedu Bulgaaria Ameerika Ühendriigid Šveits Norra Muud riigid miljonites eurodes seisuga 30.6.2018
Funding needs were not quantified by development stage or sector of activity 58 Over the 20 years in which the Commission has been supporting venture capital funds through its various centrally managed interventions, it has invested in SMEs at different development stages. 
Rahastamisvajadusi ei kvantifitseeritud arenguetappide ja tegevusvaldkondade kaupa 58 20 aasta jooksul, mil komisjon on toetanud riskikapitalifonde tsentraalselt hallatavate sekkumiste kaudu, on ta investeerinud erinevates arenguetappides olevatesse VKEdesse.
Figure 7 shows how much of the €4.6 billion invested by the EU-backed venture capital funds in this period was used at each company development stage. 
Joonisel 7 näidatakse ELi toetatud riskikapitalifondidest sellel ajavahemikul investeeritud 4,6 miljardi euro jaotust ettevõtete erinevate arenguetappide kaupa.
Figure 7 – Investments of the EU-backed venture capital funds per SME development stage Source: ECA based on EIF data. 
Joonis 7. ELi toetatud riskikapitalifondide investeeringud VKEde arenguetappide kaupa Allikas: Euroopa Kontrollikoda EIFi andmete põhjal.
59 Early stages (i.e. seed and start-up) represent 56 % of the total investment. 
59 Varajased etapid (st seemne-ja stardifaas) moodustavad 56% koguinvesteeringust.
Typically, venture capital funds invest in more companies in an early growth stage rather than in the later stages. 
Tavaliselt investeerivad riskikapitalifondid suuremasse arvu ettevõtetesse pigem nende varastes kui hilisemates arenguetappides.
Nonetheless, the average amounts invested per SME are lower in the early stages. 
Varajastes arenguetappides VKEdesse investeeritakse aga keskmiselt väiksem summa.
The EU-backed venture capital funds have invested, on average, €1.36 and €2.56 million per SME in the seed and start-up stages respectively, while the average investment in the growth and buy-out stages30 per SME were €4.82 and €7.16 million respectively. 
ELi toetatud riskikapitalifondid on investeerinud seemne-ja stardifaasis keskmiselt vastavalt 1,36 miljonit ja 2,56 miljonit eurot VKE kohta, samas kui kasvu-ja väljaostufaasis30 investeeriti VKE kohta vastavalt 4,82 miljonit ja 7,16 miljonit eurot.
30 Investment stage classification used by the EIF on purchasing the majority or controlling stake of an company, typically in an advanced development stage, such as the growth or scale up stage. 
30 Investeeringuetappide liigitus, mida EIF kasutab ettevõttes enamusosaluse või kontrolliva osaluse omandamisel – tavaliselt tehakse seda edasijõudnud arenguetapis (nt näiteks kasvu-või mastaapimisfaasis).
27 Buy-out 12 % Seed 11 % Growth 32 % Start-up 45 % 
27 Kasvufaas 32% Väljaostufaas Seemnefaas 12% 11% Idufirma 45%
60 In our survey, 68 % of the venture capital fund managers who responded considered that public participation in venture capital was most needed for investments in the seed and start-up stages. 
60 Meie küsitlusele vastanud riskikapitalifondide fondivalitsejatest olid 68% seisukohal, et avaliku sektori osalust vajatakse riskikapitalis kõige rohkem investeerimiseks seemne-ja stardifaasis.
61 As far as the sectoral distribution is concerned, companies operating in computer and consumer electronics and the life sciences sectors represent more than 50 % of the total investments made by the EU-backed venture capital funds (see Figure 8). 
61 Mis puutub valdkondlikku jaotusse, siis arvuti-ja tarbeelektroonika ning bioteaduste valdkondade ettevõtted moodustavad rohkem kui 50% ELi toetatud riskikapitalifondide tehtud investeeringutest (vt joonis 8). Joonis 8.
Figure 8 – Investments of the EU-backed venture capital funds per sector Source: ECA based on EIF data. 
ELi toetatud riskikapitalifondide investeeringud valdkondade kaupa Allikas: Euroopa Kontrollikoda EIFi andmete põhjal.
62 Although the EU has invested in different development stages and sectors of activity, the allocation of funds was not based on a thorough analysis of supply and demand on the European venture capital market. 
62 Kuigi EL on investeerinud erinevatesse arenguetappidesse ja tegevusvaldkondadesse, ei põhinenud vahendite eraldamine Euroopa riskikapitalituru pakkumise ja nõudluse põhjalikul analüüsil.
The Commission’s ex ante evaluations lacked data on the funding gap for the different development stages or sectors of activity (see paragraph 36). 
Komisjoni eelhindamistes puudusid andmed eri arenguetappe ja tegevusvaldkondi iseloomustava rahastamispuudujäägi kohta (vt punkt valdkondade 36).
63 We note that in its impact assessment for InvestEU (period 2021-2027), the Commission suggested that equity instruments could be targeted “on a sectoral basis 28 Consumer goods and retail 7% Computer and consumer electronics 33 % Other sectors 9 % Energy and environment 10 % Communications 10 % Business and industrial products 13 % Life sciences 19 % [...] and a company life cycle basis (on the basis of a funding gap analysis)”31. 
63 Märgime, et InvestEU programmi (2021–2027) kohta koostatud mõjuhindamises tegi komisjon ettepaneku, et omakapitalivahendite suunamine võiks põhineda „tegevusvaldkondade [---] ja ettevõtete elutsüklil põhjal (rahastamispuudujäägi 28 Arvutid ja tarbeelektroonika 32% Tarbekaubad ja jaekaubandus 7% Muud valdkonnad 9% Energeetika ja keskkond 10% Kommunikatsioon 10% Bioteadused 19% Kommerts-ja tööstustooted 13% analüüsist lähtudes)“31.
The assessment makes no mention of targeting or analysis by Member State. 
Hindamises ei mainita liikmesriikidel põhinevat raha suunamist ega analüüsi.
The EU venture capital market is not attractive enough to private investors 64 EU-backed interventions should address market failures or, more specifically, those which – to observe the subsidiarity principle and achieve added value – Member States cannot address themselves32. 
ELi riskikapitaliturg ei ole erainvestorite jaoks piisavalt atraktiivne 64 Subsidiaarsuse põhimõtte järgimiseks ja lisaväärtuse saamiseks peaksid ELi toetatud sekkumised käsitlema turutõrkeid ja just selliseid turutõrkeid, mida liikmesriigid ise ei suuda kõrvaldada32.
The ultimate objective of public intervention is to attract private investors in order to develop a sustainable venture capital market. 
Avaliku sektori sekkumise lõppeesmärk on edendada erainvestorite osalemist, et arendada välja jätkusuutlik riskikapitaliturg.
We examined whether the Commission managed to encourage other public and private investors to provide funds alongside the EU. 
Uurisime, kas komisjon suutis innustada teisi avaliku ja erasektori investoreid koos ELiga raha paigutama.
The 2013 ex ante evaluation of IFE highlighted low returns as one of the main reasons for private investors’ mute interest in venture capital. “Apart from the dot.com bubble period from 1997-2000, the average annual return to European venture capital funds has been below 10 %, and for the past ten years or so, negative, with not even the performance of the best-managed funds high enough to deliver the returns sought by institutional investors”33. 
IFE 2013. aastal koostatud eelhindamises rõhutati, et madal tulusus on üks peamisi põhjuseid, miks erainvestorid näitavad riskikapitali vastu vaid leiget huvi. „Kui internetimajanduse mulli aeg (1997–2000) välja arvata, siis on Euroopa riskikapitalifondide keskmine aastane tulusus olnud alla 10% ja viimase ligi kümne aasta jooksul isegi negatiivne; institutsionaalsete investorite soovitud tulusust ei ole suutnud pakkuda isegi kõige paremini juhitud fondid“33.
65 In order for the EU's intervention to be consistent with state aid rules, the Commission set minimum targets for the share of private investors in the EU-backed venture capital funds. 
65 Selleks et ELi tegevus oleks kooskõlas riigiabi eeskirjadega, seadis komisjon minimaalsed eesmärgid erainvestorite osakaalu kohta ELi toetatud riskikapitalifondides.
These targets were fixed at 50 % for the early instruments such as ESU 1998 and ESU 2001, but were then dropped to 30 % by the 2014-2020 interventions. 
Esimeste vahendite puhul (nt ESU 1998 ja ESU 2001) oli eesmärk 50%, kuid perioodi 2014–2020 sekkumiste puhul langetati see 30%-ni.
This is even more important since the Commission considers own-risk investments by the EIF/EIB and by promotional banks as independent and private. 
See on veelgi olulisem, sest komisjon käsitleb EIFi/EIP ja tugipankade omal riskil tehtud investeeringuid sõltumatute erainvesteeringutena.
Otherwise, the Commission did not set any targets for private sector participation. 
Lisaks ülalmainitule ei ole komisjon erasektori osaluse suurusele eesmärke seadnud.
66 The Commission did not set attaining high returns as an objective for its interventions, nor did it ask the EIF to make a profit with EU funds. 
66 Komisjon ei seadnud oma sekkumiste eesmärgiks saavutada kõrget tulusust ega palunud EIFil ELi vahenditega kasumit teenida.