natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While sometimes similar actions could legally fall under both the EIF and ERF, this is not the case for all actions since target groups of EIF and ERF and their needs differ. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Kuigi õiguslikult võivad sarnased meetmed mõnikord jääda nii EIFi kui ka EPFi raamesse, siis ei kehti see kõikide meetmete puhul, sest EIFi ja EPFi sihtrühmad on erinevad ja eri vajadustega. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The ERF already existed as of 2000 and in order not to affect its continuity of operations, ERF III was conceived as a continuation of ERFII which proved to be a great success and adapted to the needs on the ground. 
EPF on olnud tegev alates 2000. aastast ja selleks, et mitte kahjustada tema toimingute järjepidevust, loodi EPF III, millega jätkati väga edukaks osutunud ning kohapealsetele vajadustele kohandatud EPF II tegevust.
The other actions of ERF would have been adversely affected if they had been combined in competition with EIF. 
EPFi ülejäänud meetmetele oleks kahjulik, kui need oleksid ühendatud ja konkureeriksid EIFiga.
Though they are two different instruments, the two Funds were conceived as constituting a coherent framework both politically and operationally, where each Fund reflects the objectives of a policy but exist in parallel. 
Kuigi tegemist on kahe erineva vahendiga, kavandati mõlemad fondid nii poliitiliselt kui ka tegevuse poolest sidusa raamistikuna, milles kumbki fond kajastab teatavaid poliitikaeesmärke, toimides samas paralleelselt.
This is also reflected by the fact that both Funds share a common set of implementation and management rules as well as control and monitoring rules. 
Seda näitab ka asjaolu, et mõlemal fondil on ühised rakendus-ja juhtimiseeskirjad ning kontrolli ja järelevalve eeskirjad.
Second indent In any programme, the costs must be reported in accordance to the projects to which they are incurred and non-eligible costs separated out. 
Teine taane Iga programmi puhul tuleb kulud esitada vastavalt projektidele, mille käigus need kanti, ja eraldada abikõlbmatud kulud.
The annual programming exercise, while challenging, was deliberately chosen by the Commission at that time. 
Kuigi aastapõhine programmitöö on probleemne, oli see kõnealusel ajal komisjoni taotluslik valik.
It was considered that it allowed for a better adaptation of the political dynamics which evolve quickly both at EU and national level in the sensitive area of immigration policies. 
Leiti, et see võimaldab paremini kohaneda tundlikus sisserändepoliitika valdkonnas nii ELi kui ka riikide tasandil kiirelt toimuvate poliitiliste muutustega.
It was also considered as the most suitable instrument to look more closely at the eligibility of the actions, taking into consideration the novelty of the actions proposed by the Fund and the limited experience of National Authorities in this context. 
Ühtlasi peeti seda kõige sobiva-maks vahendiks, mille abil lähemalt uurida meetmete abikõlblikkust, võttes arvesse fondi kavandatud meetmete uudsust ja riiklike asutuste piiratud kogemusi selles valdkonnas.
However, it is possible that the impact has been more important than what had been foreseen at that time. 
On aga võimalik, et mõju on olnud ulatuslikum, kui kõnealusel ajal eeldati.
46. and 47. 
46. ja 47.
Common reply Taking into account that both the Commission and Member States have now gained experience in this area, the Commission considers that resources could now focus on other activities concerning the implementation of the Funds. 
Ühine vastus Arvestades seda, et nii komisjon kui ka liikmesriigid on saanud kõnealuses valdkonnas kogemusi, võiks vahendid komisjoni arvamuse kohaselt nüüd suunata muudele fondide rakendamisega seotud toimingutele.
REPLY OF THE COMMISSION 48. 
KOMISJONI VASTUS 48.
Although it cannot be ruled out that some Member States have not fully understood the requirements for lodging their requests for second prefinancing, this is not the only reason for the low number of requests for 2nd prefinancing. 
Kuigi ei saa välistada, et mõni liikmesriik ei ole teise ettemakse taotluse esitamisel kehtivatest nõuetest täielikult aru saanud, ei ole see teise ettemakse saamiseks esitatud taotluste väikese arvu ainus põhjus.
Indeed, in many cases, Member States overestimated the work required and sometimes even added bureaucratic burden at national level. 
Paljudel juhtudel hindasid liikmesriigid tõepoolest vajamineva töö hulka üle ning mõnikord isegi suurendasid halduskoormust riigi tasandil.
Also, sometimes Member States decided to give priority to drafting their annual programmes and speeding up the closures for the programmes already implemented. 
Samuti otsustasid liikmesriigid mõnel juhul pidada esmatähtsaks oma üheaastaste programmide koostamist ja juba rakendatud programmide lõpuleviimise kiirendamist.
Despite the clarifications provided in 2010 the number of Member States requesting a second prefinancing remains very low. 
Hoolimata 2010. aastal esitatud selgitustest taotleb teist ettemakset jätkuvalt väga väike arv liikmesriike.
To avoid any cash flow problems for final beneficiaries, the Commission has treated until now all second prefinancing requests as a matter of priority. 
Selleks et vältida võimalikke rahavoogudega seotud probleeme lõplike toetusesaajate jaoks, on komisjon seni käsi-tanud kõiki teise ettemakse taotlusi esmajärjekorras.
However, in the context of growing pressure on payment credits in the EU budget this might not be possible any more in the near future. 
Ent arvestades üha kasvavat survet ELi eelarvest tehtavate maksete assigneeringutele, ei pruugi see lähitulevikus enam võimalik olla.
The Commission is aware of the fact that the management and control system applied at Member States level can be considered heavy in comparison to the level of funds managed. 
Komisjon on teadlik asjaolust, et võrreldes hallatavate vahendite tasemega võib liikmesriikide tasandil kohaldatavat juhtimis-ja kontrollisüsteemi pidada koormavaks.
To avoid unnecessary complications in the systems implemented by the Member States, the Commission provided clarification through two conferences in June 2008 and 2009 and a guidance note in 2010. 
Selleks et vältida liikmesriikide rakendatud süsteemide põhjendamatult keeruliseks muutmist, selgitas komisjon olukorda kahel 2008. ja 2009. aasta juunis toimunud konverentsil ning 2010. aastal avaldatud selgitavas märkuses.
There were strong reasons for taking inspiration from the Structural Funds in the design of the management and control system. 
Juhtimis-ja kontrollisüsteemide kavandamisel oli mõjuvaid põhjuseid võtta eeskuju struktuurifondidest.
The main one was to benefit from their longstanding experience in managing EU funds and to avoid any risk of irregular spending in this new area for shared management. 
Neist peamine oli kasutada ära nende pikaajalisi kogemusi ELi vahendite haldamisel ja vältida ebaseaduslike kulutuste tegemise ohtu selles liikmesriikidega koostöös hallatavas uues valdkonnas.
Each Member State is free to choose its own management and control system. 
Iga liikmesriik võib oma juhtimis-ja haldussüsteemi ise vabalt valida.
The Commission only sets the minimum internal control criteria that have to be complied with to give assurance on the management of EU funds. 
Komisjon kehtestab üksnes sisekontrolli miinimumkriteeriumid, mida tuleb ELi vahendite nõuetekohaseks haldamiseks täita.
Both Member States quoted by the Court represent cases where the National Authorities have added unrequested layers of checks. 
Kontrollikoja nimetatud mõlema liikmesriigi puhul on tegemist juhtudega, mil riigi ametiasutused on kehtestanud lisakontrolle ilma sellekohase nõudeta.
What the Court has identified as ‘weaknesses’ are deliberate choices made at the time by the legislator. 
Asjaolud, mida kontrollikoda nimetab puudusteks, on teadlikud valikud, mille seadusandja kõnealusel ajal tegi.
In 2005, the Commission carried out an ex ante impact assessment that though it was not formalised, was taken into account during the discussions that led to the adoption of the Common Basic Principles, endorsed by the Justice and Home Affairs Council in November 2004, which reflect the needs and the objectives in the area of integration of third-country nationals. 
2005. aastal teostas komisjon mõju eelhindamise, mida küll ametlikult ei vormistatud, ent arvestati aruteludes, mille tulemusel võeti vastu justiits-ja siseküsimuste nõukogu 2004. aasta novembris kinnitatud ühised üldpõhimõtted, mis kajastavad kolmandate riikide kodanike integreerimise valdkonna vajadusi ja eesmärke.
The Commission also consulted the National Contact Points on Integration as well as some NGOs. 
Samuti pidas komisjon nõu integratsioonialaste riiklike kontaktpunktide ja ka mõne valitsusvälise organisatsiooniga.
The EIF is a response at EU level to the need to have a financial instrument that would be part of a common immigration policy and which would address the specific needs of third-country nationals once residing in the EU. 
EIFiga reageeriti ELi tasandil vajadusele sellise rahastamisvahendi järele, mis moodustaks osa ühisest sisserändepoliitikast ja oleks suunatud ELis juba elavate kolmandate riikide kodanike konkreetsetele vajadustele.
Other EU programmes fund a wide range of actions some of which could also benefit the integration of third-country nationals but this is not their main objective. 
Teistest ELi programmidest rahastatakse mitmesuguseid meetmeid, millest mõni võib samuti aidata kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele, kuid mille puhul see ei ole põhieesmärk.
These other instruments are not specifically designed for the needs of third-country nationals, many of whom are also newly arrived with special needs during their first years of residence. 
Kõnealused muud vahendid ei ole konkreetselt kavandatud selleks, et täita kolmandate riikide kodanike vajadusi, kellest paljud on hiljuti saabunud ja kellel on esimestel ELis elamise aastatel erivajadusi.
These other programmes are also concentrated in geographic areas that do not have a high concentration of third-country nationals. 
Samuti on asjaomastes muudes programmides keskendutud geograafilistele aladele, kuhu ei ole koondunud arvukalt kolmandate riikide kodanikke.
None of the other EU instruments have the specific obligation to fund integration activities of third-country nationals in the Member States. 
Ühegi muu ELi vahendiga ei kaasne konkreetset kohustust rahastada liikmesriikides kolmandate riikide kodanike integratsioonimeetmeid.
REPLY OF THE COMMISSION 53. (a) to 53. (c) Common reply The European Social Fund (ESF) was set up in order to improve employment opportunities for workers in the internal market and to contribute thereby to raising the standard of living. 
KOMISJONI VASTUS 53. a)–c) Ühine vastus Euroopa Sotsiaalfond loodi selleks, et parandada töötajate tööhõivevõimalusi siseturul ja aidata niiviisi kaasa elatustaseme tõusule.
It aims to render the employment of workers easier and to increase their geographical and occupational mobility within the Union, and to facilitate their adaptation to industrial changes and to changes in production systems, in particular through vocational training and retraining (Article 162 TFEU). 
Selle eesmärk on kergendada töötajate töölevõtmist, suurendada liidu piires nende geograafilist ja ametialast liikuvust ning soodustada nende kohanemist töövaldkonna muudatuste ja tootmissüsteemide muutumisega, seda eelkõige kutseõppe ja ümberõppe kaudu (ELi toimimise lepingu artikkel 162).
Its objective is also to reduce differences in prosperity and living standards across EU Member States and regions, and therefore promote economic and social cohesion. 
Ühtlasi on selle eesmärk vähendada heaolu ja elatustaseme erinevusi kõikides ELi liikmesriikides ja piirkondades, soodustades seeläbi majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
It is devoted to promoting employment in the EU. 
Fond on pühendunud tööhõive edendamisele ELis.
Funding is spread across the Member States and regions, in particular those regions where economic development is less advanced. 
Rahastamine jaguneb liikmesriikide ja piirkondade vahel, olles suunatud eelkõige vähem arenenud majandusega piirkondadele.
The EIF, on the other hand, expresses the political choice to have integration measures funded in participating Member States without depending on the political choice of Member States to include or not such measures in their programming for Structural Funds, nor on the level of competitiveness of regions. 
EIF teiselt poolt väljendab poliitilist valikut rahastada osalevates liikmesriikides integratsioonimeetmeid olenemata sellest, kas liikmesriigid on teinud poliitilise otsuse hõlmata sellised meetmed struktuurifondide raames tehtavasse program-mitöösse või mitte, ega piirkondade konkurentsitasemest.
The level of ESF funding differs from one region to another depending on their relative wealth, if the GDP per capita is more or less than 75 % of the EU-25 average. 
ESFi rahastamise tase erineb piirkonniti sõltuvalt nende suhtelisest jõukusest, st sellest, kas SKP elaniku kohta on suurem või väiksem kui 75% EL 25 keskmisest.
This distinction between regions does not necessarily reflect the concentration of migrants to certain (pri-marily) urban regions, nor the particular needs as far as integration is concerned. 
Piirkondade selline eristamine ei kajasta tingimata rändajate koondumist teatavatesse (peamiselt) linnapiirkondadesse ega integratsiooniga seotud erivajadusi.
With the EIF, Member States consider it important to have many projects funded at national level in order to have a wide impact and take account of the national specificities. 
EIFi puhul peavad liikmesriigid oluliseks paljude projektide rahastamist riigi tasandil, et tagada nende ulatuslik mõju ja võtta arvesse riikide eripärasid.
Member States considered and still consider integration of third-country nationals as being their main responsibility, while the European level can provide the framework for interventions in accordance with the principle of subsidiarity. 
Liikmesriigid on pidanud ja peavad siiani kolmandate riikide kodanike integreerimist enda peamiseks ülesandeks, samas kui kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega saab Euroopa tasandil kehtestada sekkumistele raamistiku.
This is the reason why 93 % of the EIF is mainly managed through shared management, national programmes. 
Sel põhjusel hallatakse 93% EIFi vahenditest koostöös liikmesriikidega riiklike programmide kaudu.
As Commission-managed programmes, the Research, Education and Culture programmes cannot respond to the specific requirements and political dynamics which evolve quickly both at EU and national level in the sensitive area of immigration policies. 
Komisjoni hallatavate programmidena ei ole teadusuuringute, haridus-ja kultuuriprogrammide kaudu võimalik reageerida tundliku sisserände poliitika valdkonna erivajadustele ei ELi ega ka riikide tasandil kiirelt toimuvatele poliitilistele muutustele.
The Member States’ national programmes support a large number of actions such as awareness-raising campaigns on integration or projects targeting integration at local level, which is possible with EIF, managed through shared management. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Liikmesriikide riiklike programmidega toetatakse arvukaid meetmeid, nagu integratsioonist teadlikkuse suurendamise kampaaniad või kohaliku tasandi integratsioonile suunatud projektid, mida on võimalik teostada liikmesriikidega koostöös hallatava EIFi kaudu. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
59 Although a few Research, or Education and Culture (EAC) projects tackle integration, this cannot be compared with the large spectrum of integration actions covered by EIF, a specific dedicated instrument. 
59 Kuigi üksikud teadusuuringute või haridus-ja kultuuriprojektid on suunatud integratsioonile, ei ole see võrreldav EIFi kui sihtotstarbelise erivahendiga hõlmatud mitmesuguste arvukate integratsioonimeetmetega.
In addition, EAC projects are transnational projects aiming at disseminating good practices in different Member States and have therefore very different objectives and scopes. 
Peale selle on haridus-ja kultuuriprojektid rahvusvahelised projektid, mis on suunatud hea tava levitamisele eri liikmesriikides ning millel on seetõttu väga erinevad eesmärgid ja ulatused.
54. to 59. 
54.–59.
Common reply The EIF is complementary to the European Social Fund (ESF). 
Ühine vastus EIF täiendab Euroopa Sotsiaalfondi.
While the ESF aims to increase occupational and geographical mobility of workers within the Union, the EIF is targeted to addressing specific needs in the area of integration arising from the development of the common integration policy. 
Kui ESF on suunatud töötajate liidu piires geograafilise ja ametialase liikuvuse suurendamisele, siis EIFi eesmärk on käsitleda ühise integratsioonipoliitika arendamisest tulenevaid erivajadusi integ-ratsioonivaldkonnas.
Therefore, EIF measures are not identical to those funded by the ESF by including integration into all aspects of society. 
Seetõttu ei ole EIFi meetmed samasugused kui ESFist rahastatavad meetmed, sest nendega hõlmatakse integratsioon ühiskonna kõikidesse aspektidesse.
The legal bases for the ESF and EIF are different and the two Funds were developed from two different policy contexts. 
ESFil ja EIFil on erinevad õiguslikud alused ning kõnealused kaks fondi töötati välja erinevates poliitikakontekstides.
The ESF is part of the EU cohesion policy, which aims to strengthen the EU’s economic, social and territorial cohesion, in particular by reducing disparities between the levels of development of its various regions. 
ESF moodustab osa ELi ühtekuuluvuspoliitikast, mille eesmärk on tugevdada ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, eelkõige ühtlustades eri piirkondade arengu-taset.
The EIF is part of the common immigration policy which aims at ensuring efficient management of migration flows and fair treatment of third-country nationals residing legally in the Member States. 
EIF kuulub ühise sisserändepoliitika raamesse, mille eesmärk on tagada sisserändevoogude tõhus juhtimine ja liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine.
Considering these different policies and the two different legal bases, the two Funds target different objectives. 
Erinevatest poliitikavaldkondadest ja kahest erinevast õiguslikust alusest tulenevalt on fondidel ka erinevad eesmärgid.
These different purposes could not be obtained if the Funds were a single Fund. 
Kõnealuseid eesmärke ei oleks võimalik saavutada, kui kahe fondi asemel oleks tegemist ühega.
The ESF-supported actions addressing inclusion and integration cover both EU citizens and third-country nationals, whereas the EIF targets the particular needs of third-country nationals, in particular newly arrived. 
Kaasatusele ja integratsioonile suunatud meetmed, mida ESFist toetatakse, hõlmavad nii ELi kodanikke kui ka kolmandate riikide kodanikke, samas kui EIF on suunatud kolmandate riikide kodanike, eelkõige hiljuti saabunute erivajadustele.
The target population of the EIF is not necessarily concentrated on the regions that receive the highest ESF support. 
EIFi sihtrühmad ei ole tingimata koondunud nendesse piirkondadesse, mida ESFist kõige enam toetatakse.
Most ESF-supported actions on inclusion and integration focus on meeting the overall objective of increased employment. 
Enamik ESFist toetatavaid kaasatuse ja integratsiooni valdkonna meetmeid on pühendatud üldeesmärgi, st suurema tööhõive saavutamisele.
Actions funded under the EIF target a general integration in the country, such as introduction courses, interaction between communities, intercultural dialogue, monitoring of integration results, etc. 
EIFist rahastatavad meetmed on suunatud üldisele integratsioonile riigis, näiteks tutvus-tavatele kursustele, kogukondade lävimisele, kultuuride-vahelisele dialoogile, integratsioonivaldkonnas saavutatud tulemuste jälgimisele jne.
As some actions could be covered under the two Funds and have similar objectives and in order to ensure complementarity between the Funds, the Commission services follow internal consultations and procedures to avoid overlaps when adopting the EIF and the ESF programmes. 
Kuna mõni meede võiks kuuluda mõlema fondi alla ja kuna meetmetel on sarnased eesmärgid, kasutavad komisjoni talitused fondide vastastikuse täiendavuse tagamiseks asutusesiseseid konsultatsioone ja menetlusi vältimaks kattuvusi EIFi ja ESFi programmide vastuvõtmisel.
However, as national programmes, the emphasis must be on the follow-up mechanisms by the Member States where they are obliged to ensure complementarity and avoid any overlap between the Funds. 
Ent kuna tegemist on riiklike programmidega, tuleb rõhk asetada liikmesriikide järelevalvemehhanismidele, mille kaudu nad peavad tagama fondide vastastikuse täiendavuse ja vältima nendevahelisi kattuvusi.
REPLY OF THE COMMISSION The Commission is putting emphasis on these aspects during monitoring visits to Member States and additional attention will be paid to this important aspect. 
KOMISJONI VASTUS Komisjon peab neid aspekte tähtsaiks liikmesriikides tehtavate kontrollkäikude ajal ja kavatseb pöörata sellele olulisele küsimusele lisatähelepanu.
Based on many positive assessments by Member States of the impact and added value of the EIF to contribute to the establishment of integration strategies, integration centres, introduction courses, monitoring systems, etc. in the Member States, the Commission maintains that integration needs can be comprehensively addressed with the current and proposed structure of the Funds in the Home Affairs area. 
Tuginedes liikmesriikide paljudele positiivsetele hinnangutele EIFi mõju ja lisaväärtuse kohta liikmesriikides integrat-sioonistrateegiate koostamisel ning integratsioonikeskuste, tutvustavate kursuste, järelevalvesüsteemide jne loomisel, jääb komisjon seisukohale, et fondide praegune ja kavandatav ülesehitus siseasjade valdkonnas võimaldab integratsioonivajadusi põhjalikult käsitleda.
Box 7 In the specific case of Portugal, the application of the national law has the effect that only two organisations are beneficiaries of the EIF. 
7. selgitus Konkreetselt Portugali puhul võivad riigi õigusaktidest tulenevalt EIFist toetust saada ainult kaks organisatsiooni.
There has been a risk of overlap for the activities carried out by these organisations which are eligible under the EIF and the ESF. 
Nende EIFi ja ESFi alusel abikõlblike organisatsioonide tegevuse puhul on esinenud kattuvuse oht.
In 2012, the Commission asked Portugal to take the necessary measures so as to open up the access of the EIF to relevant organisations involved in integration. 
2012. aastal palus komisjon Portugalil võtta vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste integratsiooniga tegelevate organisatsioonide juurdepääs EIFile.
Concerning ACIDI, the risk concerns the distribution of staff costs for personnel that work on the two projects funded by EIF and ESF. 
ACIDI puhul on risk seotud kahes EIFi ja ESFi rahastatavas projektis töötavate inimeste tööjõukulude jagunemisega.
The Audit Authority is aware of this risk and will follow it up. 
Auditeerimisasutus on kõnealusest riskist teadlik ja teostab selle üle kontrolli.
The EIF and ERF legal bases were adopted after a long negotiation process. 
EIFi ja EPFi õiguslikud alused võeti vastu pärast pikka läbi-rääkimisprotsessi.