natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17 Box 2 European Forest Accounts Eurostat collects data annually on forest accounts since late 1990s, on a voluntary basis using a forest accounts questionnaire. 
18 2. selgitus Euroopa metsa arvepidamine Eurostat kogub 1990. aastate lõpust alates igal aastal vabatahtlikkuse alusel metsa arvepidamise andmeid, kasutades metsa arvepidamise küsimustikku.
This questionnaire was updated several times. 
Küsimustikku on mitu korda ajakohastatud.
The latest version, in use since 2016, contains information on stocks and flows of woodland and timber, and economic data on forestry. 
Viimases, alates 2016. aastast kasutatavas versioonis on esitatud teave metsamaa ja puidu varude ja voogude kohta ning metsamajanduse andmed.
In spite of the high interest expressed by policy makers, the maturity of the methodology and the fact that data was collected for more than 20 years, on a voluntary basis, the forest accounts module remains work in progress. 
Kuigi poliitikakujundajad on näidanud üles suurt huvi, metoodika on välja kujunenud ja andmeid on vabatahtlikkuse alusel kogutud üle 20 aasta, on metsa arvepidamise moodul endiselt välja töötamata.
According to Eurostat, the quality of the data collected remains low, due to inconsistent data, incomplete data sets or data sets not reported at all. 
Eurostati sõnul on kogutud andmete kvaliteet jätkuvalt kehv, kuna andmed ei ole kas järjepidevad, täielikud või neid ei esitata.
The activities proposed in the implementation of the ESEA 2019-2023 for forest accounts refer, mainly, to the use of other data sources (such as satellite images) or to include parts of the forest accounts in other EEEA modules. 
Ajavahemiku 2019–2023 keskkonnaalase arvepidamise Euroopa strateegia rakendamiseks välja pakutud metsa arvepidamise alane tegevus puudutab peaasjalikult muude andmeallikate (nt satelliidifotod) kasutamist või metsa arvepidamise osade kasutamist muudes Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulites.
29 Implementing a new EEEA module takes a long time. 
29 Uue Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduli rakendamine võtab kaua aega.
In the short and medium term, the Commission is complementing EEEA data with sources such as data collected by other organisations, compiled by the research community or based on new technologies such as satellite images. 
Lühikeses ja keskpikas plaanis täiendab komisjon Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmeid näiteks teiste organisatsioonide kogutud, teadlaste koostatud või uuel tehnoloogial, näiteks satelliidifotodel, põhinevate andmetega.
The Commission did not use the EEEA modules in all relevant policies 30 According to Regulation 691/2011, the EEEA should be “actively and accurately used in all Member States and in all relevant Union policy-making, as a key input to impact assessments, action plans, legislative proposals and other significant results from the policy process”. 
Komisjon ei kasutanud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduleid kõigis asjakohastes poliitikavaldkondades 30 Määruse (EL) nr 691/2011 kohaselt tuleks Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist hakata „aktiivselt ja täpselt kasutama kõikides liikmesriikides ja kõigis liidu asjakohastes poliitikavaldkondades kui võtmetähtsusega sisendit mõjuhinnangute, tegevuskavade ja seadusandlike ettepanekute koostamisel ning teiste poliitika kujundamisprotsessis oluliste tulemuste kontekstis“.
The Commission and the European Environmental Agency should use the accounts, in particular for monitoring the SDGs in Europe and for monitoring and evaluating the 7th EAP – two key European initiatives in terms of environmental and economic sustainability. 
Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet peaksid kasutama arvepidamist eelkõige kestliku arengu eesmärkide täitmise jälgimiseks Euroopas ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireks ja hindamiseks – need on kaks olulist Euroopa algatust keskkonnasäästlikkuse ja majanduse jätkusuutlikkuse valdkonnas.
31 We found that data from three modules (economy-wide material flow accounts, environmental protection expenditure accounts and environmental goods and services sector accounts) are regularly used. 
31 Leidsime, et korrapäraselt kasutatakse kolme mooduli andmeid (kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine, keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine ja keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamine).
For example, the Commission used these in briefings and analyses related to the progress towards achieving resource efficiency in 
Näiteks kasutas komisjon neid ülevaadetes ja analüüsides, mis on seotud Euroopas ressursitõhususe saavutamiseks tehtud edusammude, ringmajandusele ülemineku8, rohemajandusele ülemineku või keskkonnakaitsekulutustega.
Although the Commission and the European Environment Agency use data on environmental taxes, they do not use the breakdown by economic activity provided by the EEEA (module on environmentally related taxes by economic activity). 
Kuigi komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet kasutavad keskkonnamaksude andmeid, ei kasuta nad Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise liigitust majandustegevusalade kaupa (majandustegevusalade kaupa liigitatud keskkonnamaksude moodul).
The Commission users of the EEEA we audited and the European Environment Agency did not use the modules on air emissions and physical energy flows in the policy making process. 
Meie auditeeritud komisjoni talitused, kes kasutasid Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist, ja Euroopa Keskkonnaamet ei kasutanud poliitikakujundamise protsessis õhuheitmete ega füüsilise energiavoo moodulit.
In Europe, Eurostat monitors progress towards the 17 SDGs since 2017 through a dedicated set of EU SDG indicators and the publication of the EU SDG monitoring report. 
Euroopas jälgib Eurostat 17 kestliku arengu eesmärgi täitmiseks tehtud edusamme alates 2017. aastast sihtotstarbeliste ELi kestliku arengu eesmärkide näitajatega ja avaldab ELi kestliku arengu eesmärkide seirearuande.
33 The EU SDG indicator set contains around 100 indicators. 
33 ELi kestliku arengu eesmärkide näitajaid on kokku umbes 100.
The Commission annually reviews it through a consultative process. 
Komisjon vaatab need igal aastal konsultatsiooniprotsessi käigus läbi.
The indicator set must comply with a series of principles, including: o the indicators must be limited to six per SDG. 
Näitajate kogum peab vastama mitmele põhimõttele, sealhulgas: o 8 9 iga kestliku arengu eesmärgi kohta võib olla kuni kuus näitajat.
The EU SDG indicator set can also include additional multi-purpose indicators, which are used to monitor more than one goal. 
ELi kestliku arengu eesmärkide näitajate hulka võivad kuuluda mitme otstarbega lisanäitajad, mida kasutatakse enam kui ühe eesmärgi täitmise jälgimiseks.
Economy-wide material flow accounts data is used to compile the two headline indicators of the EU Resource Efficiency scoreboard, which measure the resource productivity and the domestic material consumption. 
ELi kestliku arengu Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise andmeid kasutatakse ELi ressursitõhususe tulemustabeli kahe tulemusnäitaja leidmiseks, millega mõõdetakse loodusvarade tootlikkust ja kodumaist materjalitarbimist.
Data from the same module is also used to calculate the circular material use rate included in the circular economy monitoring framework. 
Sama mooduli andmeid kasutatakse ka ringmajanduse seireraamistikus kasutatava ringlussevõetava materjali kasutamise määra arvutamiseks.
See rapid case review “Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies”, June 2019. 18 8 9 
Vt teema kiirülevaade „Jätkusuutlikkuse aruandlus: ülevaade ELi institutsioonidest ja asutustest“, juuni 2019. 19
34 Eurostat uses two EEEA modules for monitoring progress in achieving the SDGs in the EU (see Figure 6). 
34 ELi kestliku arengu eesmärkide täitmisel tehtavate edusammude jälgimiseks kasutab Eurostat kaht Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulit (vt joonis 6).
However, according to the European Strategy for Environmental Accounts for 2019-2023, all mandatory EEEA modules, except the environmental protection expenditure accounts, as well as two accounts for which work is ongoing (ecosystem accounts and water accounts) could contribute to the monitoring of the SDGs in Europe. 
Ajavahemiku 2019–2023 keskkonnaalase arvepidamise Euroopa strateegia kohaselt oleks aga Euroopa kestliku arengu eesmärkide täitmist aidanud jälgida Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kõik kohustuslikud moodulid, välja arvatud keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine ja kahe valdkonna (ökosüsteem ja vesi) arvepidamine, mille väljatöötamisega alles tegeletakse.
Figure 6 – Use of EEEA modules for monitoring EU progress towards the SDGs ETEA module Indicator: share of the environmental taxes in the total tax revenues. 
Joonis 6. Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite kasutamine kestliku arengu eesmärkide täitmisel tehtud ELi tasandi edusammude jälgimiseks ETEA moodul Näitaja: keskkonnamaksude osakaal kogu maksutulus.
EW-MFA module Indicators: circular material use rate, resource productivity and domestic material consumption. 
EW-MFA moodul Näitajad: ringlussevõetava materjali kasutamise määr, loodusvarade tootlikkus ja kodumaine materjalitarbimine.
EW-MFA module Indicators: resource productivity and domestic material consumption. 
EW-MFA moodul Näitajad: loodusvarade tootlikkus ja kodumaine materjalitarbimine.
Source: ECA based on information from the Commission and the United Nations @United Nations, source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni teabe põhjal @United Nations, allikas: https://www.un.org/sustainabledevelopment/.
35 Different Commission services proposed in 2018 and 2019 two alternative indicators, using the modules on air emissions and environmental goods and services sector (air emissions by industry and the green economy). 
35 Komisjoni eri talitused pakkusid 2018. ja 2019. aastal välja kaks alternatiivset näitajat, kasutades õhuheitmete moodulit ning keskkonnakaupade ja -teenuste sektori moodulit (õhuheitmed tööstusharude kaupa ja rohemajandus).
36 The 7th EAP is the EU environmental strategy, which guides European environment policy until 2020. 
36 Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm on ELi keskkonnastrateegia, millest juhindutakse Euroopa keskkonnapoliitikas 2020. aastani.
The 7th EAP does not set out how the EEEA can be used for monitoring and evaluating this policy. 
Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis ei kehtestata, kuidas Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist oleks võimalik kasutada selle poliitika seireks ja hindamiseks.
The Agency uses three EEEA modules10 in their annual indicator reports to monitor the implementation of the 7th EAP. 
Amet kasutab oma iga-aastastes näitajaid käsitlevates aruannetes seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi elluviimise jälgimiseks kolme Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulit10.
37 One of the three key objectives of the 7th EAP is “to protect, conserve and enhance the Union’s natural capital”. 
37 Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi üks kolmest põhieesmärgist on „kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali“.
The natural capital accounts would also address environmentally oriented SDGs such as SDG 6, SDG 14 and SDG 15 for which the Commission does not have a satisfactory selection of indicators. 
Looduskapitali arvepidamine aitaks jälgida ka keskkonnaga seotud kestliku arengu eesmärke nr 6, 14 ja 15, mille kohta komisjonil ei ole rahuldavat näitajate valikut.
38 To monitor the 7th EAP, policy makers need environmental accounts to be presented in an integrated framework. 
38 Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi elluviimise jälgimiseks vajavad poliitikakujundajad integreeritud raamistikus esitatud keskkonnaalast arvepidamist.
Such a framework would combine environmental accounts with other economic data (for example, in input-output tables13). 
Selline raamistik ühendaks keskkonnaalase arvepidamise muude majandusandmetega (näiteks sisend-väljundandmete tabelites13).
This would set out the interaction between the economy and the environment (for example, on air emissions, environmental taxes, extraction and use of materials, environmental protection activities). 
Sellega loodaks seos majanduse ja keskkonna (näiteks õhusaaste, keskkonnamaksud, materjalide kaevandamine ja kasutamine, keskkonnakaitse) vahel.
Eurostat publishes the modules on environmental accounts separately. 
moodulid eraldi.
While work to create such an integrated framework14 continues, the Commission uses alternative data sources based on differing methodologies. 
Integreeritud raamistiku14 väljatöötamine jätkub ja seni kasutab komisjon alternatiivseid andmeallikaid, mis põhinevad erineval metoodikal.
(See Box 3). 
(Vt 3. selgitus).
20 Box 3 Footprint indicators The environmental footprint indicators reflect the environmental pressure resulting from the final consumption of products. 
22 3. selgitus Keskkonnajalajälje näitajad Keskkonnajalajälje näitajad kajastavad toodete lõpptarbimisest tulenevat survet keskkonnale.
Footprint indicators can identify products causing the highest environmental pressures. 
Keskkonnajalajälje näitajate abil saab teha kindlaks, millised tooted avaldavad keskkonnale kõige rohkem survet.
Based on these indicators, policy makers can act on environmental pressures based on consumption patterns. 
Nende näitajate põhjal on poliitikakujundajatel võimalik võtta meetmed keskkonnale tarbimisharjumuste tõttu avalduva surve vähendamiseks.
Eurostat calculates material and air emission footprints. 
Eurostat arvutab materjali ja õhusaaste jalajälgi.
In their calculations, Eurostat assumes that non-EU countries use the same production techniques as EU countries. 
Oma arvutustes eeldab Eurostat, et kolmandad riigid kasutavad ELi riikidega samu tootmismeetodeid.
Eurostat faces challenges in collecting timely, high-quality data 39 Member States should submit their EEEA data and related quality report within the deadlines, according to the agreed accounting standards defined at EU level. 
Eurostatil on probleeme ajakohaste ja kvaliteetsete andmete hankimisega 39 Liikmesriigid peaksid esitama oma Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmed ja nendega seotud kvaliteediaruande tähtajaks ning vastavalt ELi tasandil määratletud ja kokku lepitud raamatupidamisstandarditele.
Eurostat should assess the quality of the EEEA data according to the established principles15 and criteria16. 
Eurostat peaks hindama Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmete kvaliteeti kehtestatud 14 Komisjon töötab välja mitut riiki hõlmavat integreeritud sisend-väljundandmete andmebaasi.
Eurostat should provide methodological guidance as a way of improving quality and reliability and should produce and publish estimates for data that have not been submitted by the Member States. 
Eurostat peaks esitama metoodilised suunised, mis aitaksid parandada kvaliteeti ja usaldusväärsust, ning koostama ja avaldama hinnangulised andmed liikmesriikidelt saamata jäänud andmete asemel.
40 Figure 7 shows the quality assessment process from the submission of data to its publication. 
40 Joonisel 7 on esitatud kvaliteedihindamise protsess andmete esitamisest kuni nende avaldamiseni. Joonis 7.
Eurostat is developing a statistical system with results expected by 2022. Member States Submit: quality reports data for the EEEA modules Sends a validation report for clarifications and amended data files for agreement Assesses the quality of the data Eurostat Checks the data through validation checks and by estimating missing data Data is published on Eurostat’s website Source: ECA based on Commission information. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kvaliteedihindamise protsess: andmete esitamisest nende avaldamiseni 23 Liikmesriigid esitavad: kvaliteediaruanded andmed Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite jaoks saadab valideerimisaruande selgituste saamiseks ja muudetud andmefailid nõusoleku saamiseks Hindab andmete kvaliteeti Eurostat kontrollib andmeid valideerimisprotsessi ja puuduvate andmete kohta hinnanguliste andmete koostamise kaudu Andmed avaldatakse Eurostati veebisaidil Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe põhjal.
Challenges in collecting data on time 41 Timeliness of data is an important quality criterion. 
Probleemid andmete kogumisega õigel ajal 41 Andmete ajakohasus on tähtis kvaliteedikriteerium.
Environmental pressures are increasing, and timely data helps understand the situation to allow for effective action. 
Surve keskkonnale aina suureneb ja ajakohased andmed aitavad mõista olukorda, et võimaldada tõhusalt tegutseda.
The EEEA data should be collected and made available to allow the Commission to use the EEEA promptly and widely in making and monitoring EU policies. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmeid tuleks koguda ja kättesaadavaks teha selleks, et komisjonil oleks ELi valdkonnapoliitika loomisel ja jälgimisel võimalik neid kiiresti ja ulatuslikult kasutada.
42 The legal framework for the EEEA determines that Member States should provide data with a time lag of two years. 
42 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise õigusraamistikus nähakse ette, et liikmesriigid peavad andmed esitama kahe aasta jooksul.
Consequently, Eurostat developed procedures to estimate more recent data for the first three modules. 
Seepärast töötas Eurostat välja korra esimese kolme mooduli värskemate hinnanguliste andmete loomiseks.
The Commission provides estimates with a time lag of 6 months for the economy-wide material flow accounts and 1 year for the air emission accounts. 
Komisjon esitab kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise hinnangulisi andmeid kuuekuulise viivitusega ja õhuheitmete arvepidamise andmeid üheaastase viivitusega.
For the remaining three modules, the Commission presented a discussion document to a DIMESA working group (see Figure 3) on 15 May 2019 on earlier transmission of data. 
Komisjon esitas ülejäänud kolme mooduli kohta andmete varasemat edastamist käsitleva aruteludokumendi DIMESA töörühmale (vt joonis 3) 15. mail 2019.
43 We examined a comparison for one module (economy-wide material flow accounts) made by Eurostat between its estimates and the actual data sent by Member States for 2013 and 2014. 
43 Uurisime ühe mooduli (kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine) võrdlust, milles Eurostat võrdles enda loodud hinnangulisi andmeid ja liikmesriikidelt 2013. ja 2014. aasta kohta saadud tegelikke andmeid.
This module is used to obtain the indicator “Domestic extraction” (see Box 4). 
Seda moodulit kasutatakse kodumaise toorme kasutuse näitaja leidmiseks (vt 4. selgitus).
Eurostat’s analysis compared the difference between the Commission’s estimates and the actual data for the indicator (and its breakdown into types of materials). 
Eurostat võrdles oma analüüsis näitaja kohta komisjoni loodud hinnanguliste ja tegelike andmete erinevust (ja nende jaotust materjaliliikide kaupa).
Overall, at EU level the absolute difference is small, despite significant differences for some individual items. 
Kokkuvõttes on ELi tasandil absoluutne erinevus väike, hoolimata märkimisväärsetest erinevustest mõne üksiku kirje puhul.
22 Box 4 What is domestic extraction? 
24 4. selgitus Mis on kodumaise toorme kasutus?
Domestic extraction corresponds to the material flows from the environment to the economy. 
Kodumaise toorme kasutus tähendab keskkonnast majandusse suunduvaid materjalivooge.
Material inputs derived from the environment and used within the economy refer to the extraction or movement of natural materials on purpose and by humans or human-controlled means of technology (i.e. involving labour). 
Keskkonnast pärit ja majanduses kasutatav sisendmaterjal on loodusmaterjal, mida inimesed või inimeste juhitav tehnoloogia (st tööjõud) sihipäraselt kasutab või liigutab.
The extraction of materials causes various pressures on the natural environment, such as e.g. disruption of natural material and energy cycles and other ecosystem services. 
Materjali kasutamine tekitab mitmesugust survet looduskeskkonnale, näiteks loodusmaterjali ja energiatsüklite ning muude ökosüsteemi teenuste häireid.
Table 2 summarises the result of this comparison for four Member States and the EU as a whole. 
Võrdluse tulemus nelja liikmesriigi ja tervikuna ELi kohta on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 2.
44 For National Accounts and the Economic Accounts for Agriculture, Member States, respectively the Commission, release data in two stages. 
44 Liikmesriigid ja komisjon esitavad rahvamajanduse arvepidamise ja põllumajanduse arvepidamise kohta andmeid kahes etapis.
In an early first stage, aggregated data is presented, including estimates. 
Esimese etapi varases järgus esitatakse koondandmed, sealhulgas hinnangulised andmed.
At a later stage, more accurate and more detailed data is released. 
Hilisemas etapis esitatakse täpsemad ja üksikasjalikumad andmed.
This two-stage release procedure increases the timeliness and thus the usefulness of the accounts. 
Andmete kaheetapilise esitamise kord suurendab arvepidamise ajakohasust ja järelikult ka kasulikkust.
For the EEEA modules, such a two-stage release procedure is not used. 
Euroopa keskkonnamajanduslikus arvepidamises ei kasutata sellist andmete kaheetapilise esitamise korda.
45 For the first three modules (see Table 1), most Member States met the deadlines set in the regulation. 
45 Esimese kolme mooduli puhul (vt tabel 1) pidas enamik liikmesriike kinni määruses sätestatud tähtaegadest.
Except for one Member State, all Member States sent the quality reports within the deadline in 2016 and 2017. 
Ühe erandiga saatsid kõik liikmesriigid 2016. ja 2017. aastal kvaliteediaruanded tähtajaks.
In 2017, only four Member States sent the data after the deadline (two for one module, and two for two modules). 
2017. aastal saatis ainult neli liikmesriiki andmed pärast tähtaega (kaks riiki ühe mooduli kohta ja kaks riiki kahe mooduli kohta).
46 In relation to the second three modules, the Commission allowed a three-month extension to submit the quality reports for each module in the first year of application. 
46 Järgmise kolme mooduli kvaliteediaruande esitamiseks andis komisjon iga mooduli jaoks nende esimesel rakendamisaastal kolm kuud ajapikendust.
Eight17 Member States sent the reports after the extended deadline. 
Pärast pikendatud tähtaega saatis aruande kaheksa17 liikmesriiki.
Four Member States had derogations to submit data after the deadline for one or more modules. 
Neljale liikmesriigile tehti erand ühe või mitme mooduli andmete esitamiseks pärast tähtaega.
One Member State, which did not have a derogation, did not send any data on the environmental goods and services sector accounts until eight months after the legal deadline. 
Üks liikmesriik, kellele ei tehtud erandit, saatis keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamise andmed alles kaheksa kuud pärast sätestatud tähtaega.
47 The time between validation and publication for the six mandatory modules improved in the 2015-2017 period for some modules. 
47 Ajavahemikul 2015–2017 lühenes kuuest kohustuslikust moodulist mõne puhul valideerimise ja avaldamise vaheline aeg.
Eurostat publishes the data once it is validated. 
Eurostat avaldab andmed siis, kui need on valideeritud.
Due to the lack of a release calendar, the main Commission services using the data only have an indication of the timeline leading to the publication of the EEEA data. 
Kuna puudub avaldamiskalender, on andmeid kasutavateld komisjoni peamistel talitustel üksnes teave Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmete avaldamisele eelneva ajakava kohta.
If a Member State sends the EEEA data after the deadline or takes too long to reply to the Commission requests for clarifications, it may extend the time taken to finalise the validation process and, consequently, delay publication. 
Kui liikmesriik saadab Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmed pärast tähtaega või viivitab liiga kaua komisjoni selgitusnõuetele vastamisega, võib ta pikendada valideerimisprotsessi läbiviimise aega ja lükata seega andmete avaldamist edasi.