natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has also noted the absence of an efficient cooperation mechanism by which Member States work together to strategically enhance lasting industrial capabilities at scale146. 
Komisjon on ka märkinud, et puudub tõhus koostöömehhanism, mille raames liikmesriigid teeksid koostööd, et strateegiliselt suurendada majandusharu kestvat tööstuslikku suutlikkust146.
98 Information Sharing and Analysis Centres (ISACs) are organisations set up to provide platforms and resources to facilitate information sharing between the public and private sectors as well as to gather information on cyber threats. 
98 Teabe jagamise ja analüüsimise keskused on organisatsioonid, mis on loodud selleks, et pakkuda platvorme ja vahendeid teabe jagamiseks avaliku ja erasektori vahel ning koguda teavet küberohtude kohta.
They aim to build trust through sharing experience, knowledge and analysis, especially about root causes, incidents and threats. 
Nende eesmärk on luua usaldust, jagades kogemusi, teadmisi ja analüüse, eriti algpõhjuste, intsidentide ja ohtude kohta.
National and sectoral ISACs already exist in many Member States, but at the European level, they are still relatively limited147. 
Riiklikud ja valdkondlikud teabe jagamise ja analüüsimise keskused on juba olemas paljudes liikmesriikides, kuid Euroopa tasandil on neid endiselt suhteliselt vähe147.
However, they come with a number of challenges (resourcing constraints, difficulties in evaluating their success, ensuring the right structures to engage both public and private sectors, getting law enforcement authorities involved) that will need to be overcome if they are to contribute to helping implement the NIS Directive and building security capabilities at a European-wide level148. 
Samas on nad silmitsi mitme probleemiga (ressursside nappus, raskused nende edu hindamisel, õigete struktuuride tagamine nii avaliku kui ka erasektori kaasamiseks, õiguskaitseasutuste kaasamine), mis tuleb ületada, et aidata kaasa võrgu-ja infoturbe direktiivi rakendamisele ja üleeuroopalise tasandi turvavõimekuse suurendamisele148.
99 Close cooperation with the private sector is particularly vital to combat complex cybercrime, but its efficiency is uneven across Member States and depends on the level of trust149. 
99 Tihe koostöö erasektoriga on eriti oluline võitluses keeruka küberkuritegevuse vastu, kuid selle tõhusus on liikmesriigiti ebaühtlane ja sõltub usalduse tasemest149.
Europol EC3, however, has established a series of advisory groups with private sector operators, EU institutions and agencies, and other international organisations to improve collaboration through networking, strategic intelligence-sharing and cooperation. 
Europoli EC3 on siiski loonud mitu nõuanderühma, kus osalevad erasektori ettevõtjad, ELi institutsioonid ja asutused ning muud rahvusvahelised organisatsioonid, ja mille eesmärk on parandada võrgustikus osalemise, luureandmete jagamise ja koostöö kaudu sidusrühmade ühist tegutsemist.
They work to plans aligned with the goals of the EU Policy Cycle150. 
Nende töö aluseks olevad plaanid on kooskõlas ELi poliitikatsükli eesmärkidega150.
The criminal abuse of encryption is another area ripe with challenges calling for more cooperation with the private sector. 
Krüpteerimise kuritarvitamine kuritegelikul eesmärgil on veel üks valdkond, mille lahendamist vajavad probleemid nõuavad suuremat koostööd erasektoriga.
Europol EC3 is currently examining options to host case-specific short-term attachments to the J-CAT (see paragraph 62) for experts from the private sector and academia. 
Europoli EC3 uurib praegu võimalusi erasektorist ja teadusasutustest pärit ekspertide lühiajaliseks juhtumipõhiseks lähetamiseks küberkuritegevuse vastase rakkerühma (J-CAT) juurde (vt punkt 62).
100 A lack of efficient cooperation mechanisms afflicts the civilian and defence communities – both public and private. 
100 Tõhusate koostöömehhanismide puudumine kahjustab nii avaliku kui ka erasektori tsiviil-ja kaitseringkondi.
Areas posing a common challenge include cryptography, secure embedded systems, malware detection, simulation techniques, network and systems communication protection and authentication technologies. 
Ühised ülesanded hõlmavad krüptograafiat, turvalisi manussüsteeme, pahavara avastamist, simulatsioonimeetodeid, võrgu-ja süsteemikaitse-ning autentimistehnoloogiaid.
Promoting civil-military cooperation and supporting research and technology (in particular by supporting SMEs) are two of the priorities in the updated EU Cyber Defence Policy Framework (2018 update). 39 
Tsiviil-sõjalise koostöö edendamine ning teadusuuringute ja tehnoloogia toetamine (eelkõige VKEde toetamise kaudu) on 41 ajakohastatud ELi küberkaitsepoliitika raamistiku kaks prioriteeti (2018. aasta ajakohastatud versioon).
Responding effectively to cyber incidents 101 Devising an effective response to cyberattacks is fundamental to stopping them in their tracks as early as possible. 
Tõhus reageerimine küberintsidentidele 101 Tõhus reageerimine küberrünnetele on väga oluline, et lõpetada need nii vara kui võimalik.
It is especially important that critical sectors, Member States and EU institutions be able to respond in a swift and coordinated way. 
Eriti oluline on, et kriitilise tähtsusega sektorid, liikmesriigid ja ELi institutsioonid suudaksid reageerida kiiresti ja kooskõlastatult.
Essential to this is early detection. 
Selleks on väga oluline rünnete varajane avastamine.
Challenge 9: effective detection and response Detection and notification 102 Common detection tools help defeat the vast majority of attacks on a daily basis 151. 
9. ülesanne: tõhus avastamine ja reageerimine Avastamine ja teavitamine 102 Ühised avastamisvahendid aitavad igapäevaselt enamiku ründeid tõrjuda151.
Nevertheless, digital systems have become so complex that preventing each and every attack is impossible. 
Digitaalsed süsteemid on aga muutunud nii keeruliseks, et iga rünnet ei ole võimalik vältida.
Experts say, therefore, that the focus should be on rapiddetectionanddefence152.However,somedetectiontools ̶suchasautomation, machine learning and behavioural analytics, which look at reducing risks, and analysing and learning from system behaviour – suffer from low adoption rates by businesses153. This is in part due to the generation of false positives, whereby non-threatening activities are mistaken as malicious. 
Seetõttu peab ekspertide sõnul keskenduma rünnete kiirele avastamisele ja kaitsele152. Mõningaid tuvastamisvahendeid, nagu automatiseerimine, masinõpe ja käitumisanalüüs, mille eesmärk on vähendada riske ning analüüsida ja õppida süsteemi käitumisest, kasutatakse ettevõtetes aga vähe153. See on osaliselt tingitud valepositiivsetest juhtumitest, mille puhul peetakse ohtu mittesisaldavat tegevust ekslikult kuritahtlikuks.
103 Once a breach has been detected and analysed, swift notification and reporting is necessary so that other public and private entities can take preventive action, and the relevant authorities can support those affected. 
103 Kui turvarikkumine on tuvastatud ja seda on analüüsitud, tuleb sellest kiiresti teatada ja aru anda, et muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused saaksid võtta ennetavaid meetmeid ning asjaomased ametiasutused saaksid ründest mõjutatud isikuid toetada.
Many organisations are reluctant to acknowledge and report cyber incidents 154. 
Paljud organisatsioonid tunnistavad küberintsidente ja annavad nende kohta teavet üksnes vastumeelselt154.
The early involvement of law enforcement authorities in the initial response to suspected cybercrimes and proactive information exchange with CSIRTs is also essential. 
Väga oluline on ka õiguskaitseasutuste varajane kaasamine, et kahtlustatavate küberkuritegude korral reageerida, ja proaktiivne teabevahetus CSIRTidega.
104 The previous lack of common EU requirements on incident notification risked delaying the communication of breaches and hindering the response, which the introduction of the NIS Directive sought to address (see paragraph 20). 
104 Võrgu-ja infoturbe direktiivi abil püüti parandada seda, et varem puudusid ELi ühtsed nõuded intsidentidest teatamise kohta, mis ohustas rikkumistest teatamist ja võis takistada neile reageerimist (vt punkt 20).
Following the 2017 Wannacry attacks, the Commission concluded that the CSIRT network system was “not yet fully operational”155. 
Pärast 2017. aasta Wannacry ründeid järeldas komisjon, et CSIRTide võrgustik „ei olnud veel täielikult töökorras“155.
As the implementation of the Directive continues, it remains to be seen whether the guidance developed by the Cooperation Group will be effective in overcoming the reluctance to report incidents 156. 41 
Kuna direktiivi rakendamine jätkub, ei ole veel selge, kas koostöörühma välja töötatud suunised osutuvad tõhusaks, et ületada tõrksus intsidentidest teatamisel156. 43
105 Operators of essential services in certain sectors have multiple notification obligations (including to consumers) under existing EU regulations, which may impair the efficiency of the process. 
105 Teatavates sektorites tegutsevatel oluliste teenuste operaatoritel on kehtivate ELi õigusaktide kohaselt mitu teavitamiskohustust (sealhulgas tarbijate ees), mis võib protsessi tõhusust kahjustada.
For example, operators in the financial and banking sectors are subject to different notification criteria, standards, thresholds and time frames under the GDPR, the NIS Directive, the Payment Services Directive, ECB/SSM, Target 2 and the eIDAS Regulation157. 
Näiteks finants-ja pangandussektori operaatorite suhtes kehtivad erinevad teatamiskriteeriumid, standardid, künnised ja tähtajad, mis tulenevad isikuandmete kaitse üldmäärusest, võrgu-ja infoturbe direktiivist, makseteenuste direktiivist, EKP/SSMi nõuetest, Target 2 süsteemist ja eIDASe määrusest157.
It is therefore important to streamline these obligations since, aside from constituting an unnecessary administrative burden, such heterogeneity might lead to fragmented reporting. 
Seetõttu on oluline neid kohustusi ühtlustada, sest lisaks mittevajalikule halduskoormusele võib selline paljusus kaasa tuua aruandluse killustatuse.
Coordinated response 106 Development of a European cybersecurity crisis cooperation framework is still a work in progress. 
Koordineeritud reageerimine 106 Euroopa küberkriisialase koostööraamistiku loomine on veel pooleli.
The related ‘blueprint’158 (see paragraph 18) was therefore introduced to inject a cyber-perspective into the Integrated Political Crisis Response (IPCR) mechanism, improve situational awareness and ensure better integration with other EU crisis management mechanisms 159. 
Seda käsitlevat tegevuskava158 (vt punkt 18) kasutati selleks, et ELi integreeritud kord poliitiliseks reageerimiseks kriisidele sisaldaks rohkem n-ö küberperspektiivi, ning selleks, et parandada olukorrateadlikkust ja tagada parem integreeritus muude ELi kriisiohjemehhanismidega159.
The blueprint involves EU institutions, agencies and Member States. 
Tegevuskava hõlmab ELi institutsioone, asutusi ja liikmesriike.
Seamlessly integrating all these crisis response mechanisms is challenging160. 
Kõigi nende kriisidele reageerimise mehhanismide sujuv integreerimine on keeruline160.
The current lack of a joint secure communications network across EU institutions is also an important shortcoming 161. 
Praegu on oluline puudus ka ELi institutsioonides kasutatava ühise turvalise sidevõrgu puudumine161.
107 The EU’s capacity to respond to cyberattacks at the operational and political level in the event of a large-scale, cross-border incident has been labelled “limited”, partly because cybersecurity is not yet integrated into existing EU-level crisis response coordination mechanisms 162. 
107 ELi suutlikkus reageerida ulatuslikele piiriülestele küberrünnetele operatiivsel ja poliitilisel tasandil korral on piiratud – osaliselt seetõttu, et küberturvalisus ei ole veel integreeritud olemasolevatesse ELi tasandi kriisidele reageerimise koordineerimismehhanismidesse162.
The NIS Directive did not address this. 
Võrgu-ja infoturbe direktiivis seda teemat ei käsitletud.
108 The recently proposed reform of ENISA, which envisaged a greater operational role in handling large-scale cybersecurity incidents, was not supported by the Member States, preferring that the agency’s role should support and complement their own operational action 163. 
108 Liikmesriigid ei toetanud ENISA hiljuti välja pakutud reformi, millega oleks ametile antud suurem roll suuremahuliste küberturvalisuse intsidentide käsitlemisel; liikmesriikide eelistuse kohaselt peaks ameti roll toetama ja täiendama nende endi operatiivmeetmeid163.
There are already many CERTs/CSIRTs at the Member State level, but their capacities vary considerably. 
Liikmesriikide tasandil on juba palju CERTe/CSIRTe, kuid nende suutlikkus on väga erinev.
This constitutes an obstacle to the effective cross-border cooperation needed for large-scale incident responses 164. 
See takistab tõhusat piiriülest koostööd, mida on vaja laiaulatuslikele intsidentidele reageerimiseks164.
109 We tried to map the different roles assigned to the various actors identified in the blueprint, but there were gaps which will need to be filled as implementation advances. 
109 Proovisime kaardistada tegevuskavas osalejatele määratud eri rollid, kuid selles oli lünki, mis tuleb täita rakendamise edenedes.
One initially under-addressed area was law enforcement, although the EU Law Enforcement Emergency Response Protocol took effect in December 2018165. 
Üks algselt alakäsitletud valdkond oli õiguskaitse, kuigi detsembris 2018 jõustus ELi hädaolukordadele reageerimise protokoll õiguskaitsealaseks reageerimiseks165.
Ensuring that the blueprint is practical and that all parties know what to do is key to its success; this will need extensive testing in the coming years. 42 
Edu eelduseks on tagada, et tegevuskava oleks praktiline ja et kõik pooled teaksid, mida teha; selleks vajatakse järgnevatel aastatel ulatuslikku testimist. 44
110 Effective response is about more than damage containment; assigning responsibility for attacks is also pivotal. 
110 Tõhus reageerimine tähendab enamat kui kahju piiramist; määrava tähtsusega on ka rünnakute eest vastutajate tuvastamine.
Tracking and identifying perpetrators, above all in a hybrid attack, can be very difficult due to the growing abuse of anonymisation tools, cryptocurrencies and encryption. 
Kurjategijate jälitamine ja tuvastamine, eelkõige hübriidrünnaku korral, võib olla väga keeruline, sest üha enam kuritarvitatakse anonüümseks muutmise vahendeid, krüptoraha ja krüpteerimist.
This is known as the attribution problem. 
Seda nimetatakse süüdlase kindlakstegemise probleemiks.
Remedying this problem is not just a technical issue; it is also a criminal justice challenge. 
Probleemi lahendamine ei ole üksnes tehniline küsimus, vaid on keeruline ka õigusmõistmise seisukohast.
Legal and procedural differences between countries may impede criminal investigations and the prosecution of suspects. 
Riikidevahelised õiguslikud ja menetluslikud erinevused võivad takistada kriminaalasja eeluurimist ja kahtlusalustele süüdistuste esitamist.
111 At the political level, the cyber diplomacy toolbox (see Box 6) has been developed in order to support the settlement of international disputes in cyberspace by peaceful means. 
111 Poliitilisel tasandil on välja töötatud küberdiplomaatia meetmete kogum (vt 6. selgitus), et toetada rahvusvaheliste vaidluste lahendamist küberruumis rahumeelsete vahenditega.
The creation of cyber rapid response teams and an initiative for mutual assistance in cyber security are two projects fostering enhanced information sharing which are being developed under the PESCO framework166. 
Küberturbe kiirreageerimisrühmade loomine ja küberturturvalisuse alase vastastikuse abistamise algatus on kaks projekti, mis edendavad tõhustatud teabejagamist, mida arendatakse PESCO raames166.
Cyber diplomacy aims to develop and implement a common and comprehensive approach to cyberspace based on EU values, the rule of law, capacity-building and partnerships, promotion of the multi-stakeholder model of internet governance, and the mitigation of cybersecurity threats and greater stability in international relations. 
Küberdiplomaatia eesmärk on töötada välja ja rakendada küberruumi jaoks ühine ja terviklik lähenemisviis, mis põhineb ELi väärtustel, õigusriigi põhimõttel, suutlikkuse arendamisel ja partnerlusel, paljusid sidusrühmi hõlmava interneti haldamise mudeli edendamisel ning küberturvalisuse ohtude leevendamisel ja rahvusvaheliste suhete stabiilsuse parandamisel.
The toolbox allows the EU and its Member States to mount a joint diplomatic response to malicious cyber activities making full use of measures within the Common Foreign and Security Policy. 
Meetmete kogum võimaldab ELil ja selle liikmesriikidel ühiselt diplomaatiliselt reageerida pahatahtlikule kübertegevusele, kasutades täielikult ära ühise välis-ja julgeolekupoliitika meetmeid.
These can include preventive (e.g. awareness-raising, capacity-building), cooperative, stability and restrictive measures (e.g. travel bans, arms embargoes, freezing funds), or support to Member States’ responses 169. 
Need võivad olla ennetavad (nt teadlikkuse suurendamine, suutlikkuse arendamine), koostööd ja stabiilsust arendavad või piiravad (nt reisikeelud, relvaembargod, rahaliste vahendite külmutamine) või toetada liikmesriikide meetmeid169.
The idea is that further cooperation to mitigate threats and clearly signalling the likely consequences of a joint response may deter (potentially) aggressive behaviour. 
Mõte on selles, et edasine koostöö ohtude leevendamiseks ja selge signaal selle kohta, milliseid võimalikke tagajärgi võib tuua ELi ühine reaktsioon, võib ära hoida (potentsiaalselt) agressiivset käitumist.
A joint EU response to malicious cyber activities would be proportionate to the scope, scale, duration, intensity, complexity, sophistication and impact of the cyber activity. 
ELi reageerimine pahatahtlikule kübertegevusele oleks proportsionaalne kübertegevuse ulatuse, mahu, kestuse, intensiivsuse, keerukuse ja mõjuga.
Integral to the success of the toolbox will be how well it is interwoven with the blueprint and IPCR (see paragraph 106), how well situational awareness is established through the quick and continuous sharing of information (including on 44 elements of attribution)170 and, finally, effective cooperation. 
46 Meetmete kogumi edu sõltub nende heast seotusest tegevuskava ja IPCRiga (vt punkt 106), kiirel ja pideval teabejagamisel põhinevast olukorrateadlikkusest (sealhulgas süüdlase kindlakstegemise elementidest)170 ning tõhusast koostööst.
Also key to the toolbox’s successful deployment is effective and coordinated communication. 
Meetmete kogumi eduka kasutuse edu võti on ka tõhus ja kooskõlastatud teabevahetus.
So far, the toolbox has been used twice: to start a dialogue with the United States after the Wannacry attack171, and to develop Council conclusions condemning the malicious use of ICT172. 
Seni on meetmete kogumit kasutatud kaks korda: Ameerika Ühendriikidega dialoogi alustamisel peale Wannacry rünnnet171 ning nõukogu järelduste väljatöötamisel, mis käsitlesid IKT pahatahtliku kasutamise taunimist172.
The operationalisation of the toolbox is ongoing; it remains to be seen how effective it will be in achieving its objectives. 
Meetmete kogumi kasutuselevõtt käib ning tulevik näitab, kui tõhusaks see oma eesmärkide saavutamisel osutub.
Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure 112 Much of the EU’s critical infrastructure is operated through industrial control systems (ICS)173. 
10. ülesanne: elutähtis taristu ja ühiskonna toimimiseks vajalike funktsioonide kaitsmine Taristu kaitsmine 112 Suurt osa ELi elutähtsast taristust käitatakse tööstuslike juhtimissüsteemide abil173.
Many of these were designed as stand-alone systems, with limited connectivity to the outside world. 
Paljud neist töötati välja eraldiseisvate süsteemidena, millel on välismaailmaga piiratud ühendus.
As components of ICS have been connected to the internet, they have become more vulnerable to outside interference. 
Kuna tööstuslike juhtimissüsteemide komponendid on ühendatud internetiga, on need muutunud välissekkumise suhtes haavatavamaks.
Maintaining and patching existing systems may no longer be possible, but upgrading them does not come quickly or cheaply. 
Olemasolevate süsteemide käitamist ja parandamist ei pruugi enam olla võimalik jätkata, kuid neid ei saa ka kiiresti või odavalt ajakohastada.
Efforts to enhance the security of critical infrastructure must therefore include the upgrading of ICS. 
Elutähtsa taristu turvalisuse suurendamiseks tehtavad jõupingutused peavad seetõttu hõlmama tööstuslike juhtimissüsteemide ajakohastamist.
113 As industry continues to digitise (commonly known as “Industry 4.0”), the impact of a large-scale incident in one industrial sector may have knock-on effects elsewhere. 
113 Kuna tööstuse digiteerimine jätkub (üldtuntud kui „Tööstus 4.0“), võib ühes tööstussektoris toimunud laiaulatusliku intsidendi mõju mõjutada kaudselt ka teisi valdkondi.
ENISA has noted the importance of mapping the impact of critical sectors’ mutual dependencies 174. 
ENISA on märkinud, kui oluline on kaardistada elutähtsate sektorite vastastikuste sõltuvuste mõju174.
This is essential to understanding the potential spread of an incident and underpins well-coordinated responses. 
See on oluline, et mõista intsidendi võimalikku levikut ja toetada hästi kooskõlastatud reageerimist.
114 The NIS Directive aims to enhance readiness in key sectors responsible for critical infrastructure. 
114 Võrgu-ja infoturbe direktiivi eesmärk on suurendada elutähtsa taristu eest vastutavate võtmesektorite valmisolekut.
However, not all sectors are covered (see Table 1)175, which “reduces the effectiveness of the strategy”176: of particular concern in this regard is protecting the democratic integrity of elections from interference in electoral infrastructure and disinformation (see Box 7). 
See ei hõlma aga kõiki sektoreid (vt tabel 1)175, mis vähendab strateegia tulemuslikkust176: selles kontekstis tekitab erilist muret valimiste demokraatliku tervikluse kaitsmine valimiste taristu manipuleerimise ja väärinfo vastu (vt 7. selgitus).
Aside from revising existing legislation, therefore, a key challenge will be seeing how to engage these sectors in effective responses to large-scale incidents. 
Lisaks kehtivate õigusaktide läbivaatamisele on seetõttu peamine ülesanne kindlaks teha, kuidas saaks pakkuda neile sektoreile suurte intsidentide korral tõhusaid lahendusi.
115 Vulnerabilities in critical infrastructure do not stop at Europe’s borders. 
115 Elutähtsa taristu nõrgad kohad ei lõppe Euroopa piiridel.
A particular challenge for the Commission is encouraging candidate countries to adopt the same standards as Member States, for example in such areas as cyber-related legislation or the protection of critical infrastructure. 
Komisjoni jaoks on eriti oluline julgustada kandidaatriike võtma kasutusele samad standardid nagu liikmesriigid, näiteks sellistes valdkondades nagu kübervaldkonnaga seotud õigusaktid või elutähtsa taristu kaitse.
45 Box7 Protecting critical societal functions: fighting election interference In May 2019, some 400 million voters will go to the polls in the European parliamentary elections, the first to take place under the GDPR. 
47 7. selgitus Ühiskonna toimimiseks vajalike funktsioonide kaitse: võitlus valimistesse sekkumise vastu Mais 2019 valivad 400 miljonit valijat Euroopa Parlamenti; esimest korda toimub see isikuandmete kaitse üldmääruse alusel.
These come in the wake of scandals surrounding the abuse of personal data for political micro-targeting and unprecedented coordinated disinformation (“Fake News”) campaigns. 
Valimistele on eelnenud skandaalid, mis olid seotud isikuandmete kuritarvitamisega poliitiliste sõnumite täppissuunamiseks ja pretsedenditute koordineeritud väärinfokampaaniatega (fake news).