natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Event Date Adoption of the Audit Planning Memorandum/Start of audit 15.12.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 21.6.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 20.9.2016 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 14.10.2016 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.12.2015 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 21.6.2016 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 20.9.2016 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.10.2016
Governance comprises the arrangements put in place to ensure that the intended outcomes for stakeholders are defined and achieved. 
Juhtimine hõlmab korda, mis on kehtestatud selleks, et tagada sidusrühmade jaoks kavandatud tulemuste kindlaksmääramine ja saavutamine.
Good governance is not just about relationships, it is about achieving results, and providing decision-makers with tools to do their job. 
Hea valitsemistava ei seisne ainult suhetes, vaid ka tulemuste saavutamises ja otsustajatele töö tegemiseks vajalike vahendite tagamises.
In several areas, the Commission diverges from, or does not meet in full best practice set out in standards or put in place by the international and public bodies we selected as benchmarks. 
Mitmes valdkonnas kaldub komisjon kõrvale kontrollikoja poolt võrdlusaluseks valitud standardites esitatud või rahvusvaheliste ja riigiasutuste kehtestatud parimatest tavadest või ei täida neid täies mahus.
To continue to address the key risks the Commission will need to further strengthen the governance structure across the institution. 
Peamiste riskide jätkuvaks maandamiseks peab komisjon veelgi tugevdama kogu institutsiooni juhtimisstruktuuri.
EN 2016 Special Report NO 28 Dealing with serious cross-border threats to health in the EU: important steps taken but more needs to be done EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2016 Eriaruanne nr 28 Tõsiste piiriüleste terviseohtudega tegelemine ELis: palju on juba tehtud, ent võtta tuleb veel täiendavaid meetmeid EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-6122-9 PDF ISBN 978-92-872-6162-5 EPUB ISBN 978-92-872-6164-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/11880 doi:10.2865/517 doi:10.2865/066600 QJ-AB-16-028-EN-C QJ-AB-16-028-EN-N QJ-AB-16-028-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016 Print ISBN 978-92-872-6154-0 PDF ISBN 978-92-872-6171-7 EPUB ISBN 978-92-872-6151-9 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/18799 doi:10.2865/045243 doi:10.2865/587103 QJ-AB-16-028-ET-C QJ-AB-16-028-ET-N QJ-AB-16-028-ET-E © Euroopa Liit, 2016 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2016 Special Report NO 28 Dealing with serious cross-border threats to health in the EU: important steps taken but more needs to be done (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2016 Eriaruanne nr 28 Tõsiste piiriüleste terviseohtudega tegelemine ELis: palju on juba tehtud, ent võtta tuleb veel täiendavaid meetmeid (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was produced by Audit Chamber I — headed by ECA Member Phil Wynn Owen — which specialises in sustainable use of natural resources. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säästliku kasutamise valdkonnale spetsialiseerunud I auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Phil Wynn Owen.
The audit was led by ECA Member Janusz Wojciechowski, supported by Kinga Wiśniewska-Danek, head of private office; Katarzyna Radecka-Moroz, private office attaché; Colm Friel, principal manager; Stefan den Engelsen, head of task, and Joanna Kokot, deputy head of task. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Janusz Wojciechowski, keda toetasid kabinetiülem Kinga Wiśniewska-Danek, kabineti atašee Katarzyna Radecka-Moroz, valdkonnajuht Colm Friel, auditijuht Stefan den Engelsen ja auditijuhi asetäitja Joanna Kokot.
The audit team consisted of Aris Konstantinidis, Jurgen Manjé, Roberto Resegotti and Frédéric Soblet. 
Auditirühma kuulusid Aris Konstantinidis, Jurgen Manjé, Roberto Resegotti ja Frédéric Soblet.
Language support was provided by Madis Rausi. 
Keelealast abi osutas Madis Rausi.
From left to right: C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski, J. Manjé, J. Kokot, R. Resegotti, F. Soblet. 
Vasakult paremale: C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski, J. Manjé, J. Kokot, R. Resegotti, F. Soblet.
Abbreviations 04 AMR: antimicrobial resistance Chafea: Consumer, Health, Agriculture and Food Executive Agency DG ECHO: Directorate-General for European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations DG HOME: Directorate-General for Migration and Home Affairs DG RTD: Directorate-General for Research and Innovation EEA: European Economic Area ECDC: European Centre for Disease Prevention and Control ERCC: Emergency Response Coordination Centre ERCEA: European Research Council Executive Agency EWRS: early warning and response system FP7: seventh framework programme for research HEOF: Health Emergency Operations Facility HSC: Health Security Committee IHR: International Health Regulations (see Annex I) MERS: Middle East respiratory syndrome PHEIC: Public Health Emergency of International Concern REA: Research Executive Agency SARS: severe acute respiratory syndrome SCHEER: Scientific Committee on Health, Environmental and Emerging Risks SOP: standard operating procedure STAR: strategic assessment and response TESSy: The European Surveillance System TFEU: Treaty on the Functioning of the European Union WHO: World Health Organisation 
Peamised pädevused ja ülesanded Ülevaade auditeeritud kaasrahastatud tegevustest Lühendid 04 AMR: antimikroobikumiresistentsus Chafea: Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus-ja Toiduküsimuste Rakendusamet DG ECHO: Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat DG HOME: rände ja siseasjade peadirektoraat DG RTD: teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ECDC: Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ELTL: Euroopa Liidu toimimise leping EMP: Euroopa majanduspiirkond ERCC: Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus ERCEA: Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet EWRS: varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem (Early Warning and Response System) IHR: rahvusvahelised tervise-eeskirjad (vt I lisa) REA: Teadusuuringute Rakendusamet SARS: äge respiratoorne sündroom SCHEER: tervise-, keskkonna-ja tekkivate riskide teaduskomitee TESSY: Euroopa seiresüsteem WHO: Maailma Tervishoiuorganisatsioon
Executive summary 05 I In the previous decades, various events posing serious threats to health and life have led to increased attention for health security at the international and EU levels. 
Kokkuvõte 05 I Varasematel aastakümnetel on tervist ja elu ohustavad erinevad tõsised sündmused suurendanud rahvusvahelisel ja ELi tasandil terviseturbele pööratavat tähelepanu.
Threats to public health can emerge from a range of different origins. 
Rahvatervist ohustavatel riskidel võib olla palju erinevaid põhjuseid.
In addition to their health impact, they can cause very significant economic costs, in particular when an emergency lasts for a long time and disrupts travel and trade, and public life in general. 
Lisaks tervisemõjudele võib nendega kaasneda ka suur majanduslik kulu, eriti kui eriolukord kestab pikemat aega, takistab reisimist ja kaubandust ning avalikku elu.
Past events have also showed that serious health threats are often cross-border problems, and may require a multi-sectoral and multilateral response. 
Varasemad sündmused on näidanud, et tõsised terviseohud on tihti piiriülesed probleemid, mis võivad vajada mitut sektort ja riiki hõlmavaid meetmeid.
II The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) states that a high level of human health protection shall be ensured and that Union action shall cover the monitoring, early warning of and combating of serious cross-border threats to health. 
II Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatakse, et liit peab tagama inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse, mis hõlmab tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, varajast hoiatamist nende eest ja nende vastu võitlemist.
It specifies that EU action in the area of health is designed to support and complement actions of the Member States, which have the main responsibility for health policy. 
Lisaks sätestatakse, et liit toetab ja täiendab peamiselt liikmesriikide pädevusse kuuluva tervishoiupoliitika alal liikmesriikide sellealast tegevust.
III The European Union identified serious cross-border threats to health as an area where Member States can act more effectively together. 
III Euroopa Liit määratles tõsised piiriülesed terviseohud valdkonnana, kus liikmesriigid koos saavad tegutseda mõjusamalt.
It therefore developed coordination mechanisms to enable the Union to deal with such threats. 
Seetõttu töötati välja koordinatsioonimehhanismid, mis võimaldavad liidul tegeleda selliste ohtudega.
A key milestone in building a stronger EU health security framework was the adoption in 2013 of a decision on serious cross-border threats to health, introducing important innovations as regards, for example, the coordination of preparedness planning and the strengthening of the role of the Health Security Committee (HSC). 
Üheks tähtsaks vaheetapiks ELi tugevama julgeolekuraamistiku loomisel oli 2013. aastal vastu võetud otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta, millega võeti kasutusele olulisi uuendusi näiteks koordineerimise ja valmisoleku kavandamise vallas ning tugevdati terviseohutuse komitee rolli.
The EU health and research framework programmes also support activities in the field of health security. 
ELi tervise ja teadusuuringute raamprogrammidest toetatakse ka terviseturbe tegevust.
IV Implementing the decision on serious cross-border threats to health and the related framework is complex in view of the competences of the EU and the Member States, and the fact that serious threats keep emerging. 
IV Tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsuse ja sellega seotud raamistiku rakendamise keerukus tuleneb ELi ja liikmesriikide pädevusest ning asjaolust, et inimeste tervist ohustavaid tõsiseid terviseohte tuleb pidevalt juurde.
We therefore assessed whether the EU framework for protecting citizens from serious-cross-border threats to health was adequately implemented. 
Seetõttu hindas kontrollikoda, kas kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev ELi raamistik on asjakohaselt rakendatud.
Executive summary 06 V We concluded that Decision No 1082/2013/EU1 on serious cross-border threats to health represents an important step for dealing better with such threats in the EU. 
Kokkuvõte 06 V Kontrollikoda järeldas, et komisjoni otsusel nr 1082/2013/EL1 tõsiste piiriüleste ohtude kohta on suur tähtsus selliste ohtudega tegelemisel ELis.
However, significant weaknesses at Member State and Commission level affect the implementation of the decision and the related EU framework. 
Otsuse ja sellega seotud ELi raamistiku rakendamist mõjutavad aga liikmesriikide ja komisjoni tasandil esinevad märkimisväärsed puudused.
While the nature and scale of future threats is unknown and may evolve, more needs to be done to address these weaknesses for the Union to take full benefit from the established mechanisms. 
Tulevaste ohtude olemus ja ulatus on teadmata ja võib muutuda, mistõttu tuleb teha rohkem jõupingutusi nende puuduste kõrvaldamiseks, et EL saaks täiel määral ära kasutada loodud mehhanisme.
VI As regards the innovations introduced by the decision on serious cross-border threats to health, we found that their implementation and development were hampered by delays, potentially reducing their effective functioning. 
VI Kontrollikoda leidis, et tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitleva otsusega sisse viidud uuenduste rakendamist ja arendamist takistasid viivitused, mis võivad takistada ka nende mõjusat toimimist.
The coordination of preparedness planning was initiated but the relevant procedures need to be more robust and better defined to deliver clear-cut results. 
Algust tehti valmisoleku planeerimise koordineerimisega, ent selgete tulemuste saamiseks peavad asjaomased protseduurid olema usaldusväärsemad ja paremini määratletud.
The Member States have shown insufficient responsiveness to speed up the joint procurement of pandemic influenza vaccine, and there is not yet an EU mechanism to address urgent needs for medical countermeasures within the framework of the decision. 
Liikmesriigid ei ole näidanud üles küllaldast valmisolekut pandeemilise gripi vaktsiini ühishangete korraldamise kiirendamiseks ning endiselt puudub ELi mehhanism kiireloomuliste meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks käesolevas aruandes käsitletava otsuse raamistikus.
The work and role of the HSC have proven to be very important, but it is facing strategic and operational challenges which need to be tackled, including in relation to the coordination of response rules. 
Terviseohutuse komitee töö ja roll on osutunud väga oluliseks, ent komitee töös vajab lahendamist mitu strateegilist ja tegevusalast küsimust (see puudutab näiteks kriisile reageerimise eeskirjade koordineerimist).
VII As regards the effective implementation of the existing systems for early warning and response and epidemiological surveillance, we found overall that these systems have been operational for years and that their important role at EU level is widely recognised by stakeholders. 
VII Olemasolevate varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire süsteemide toimimise mõjusust uurides leidis kontrollikoda, et nimetatud süsteemid on toiminud juba aastaid ja et sidusrühmad tunnistavad üldiselt nende olulisust ELi tasandil.
However, there is scope for making certain upgrades to the Early Warning Response System (EWRS) and related procedures. 
Varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS) ja sellega seotud protseduure saab aga moderniseerida teatud valdkondades.
VIII We concluded that the performance of the health programme as regards protecting citizens from health threats showed weaknesses. 
VIII Kontrollikoda järeldas, et terviseprogrammi tulemuslikkuses kodanike kaitsel terviseohtude eest oli puudusi.
Most of the audited health threat actions from the second health programme (2008-2013), despite performing well in terms of producing the agreed deliverables, showed a lack of sustainable results, limiting their contribution towards achieving the objective of protecting citizens from threats to health. 
Enamik teise terviseprogrammi (2008–2013) auditeeritud tegevustest saavutasid küll kokku lepitud väljundid, ent nende tulemused ei olnud jätkusuutlikud, mistõttu jäi piiratuks ka nende panus kodanike kaitsesse terviseohtude eest.
We also found weaknesses in measuring the indicator for the health threats objective under the third health programme (2014-2020) and a relatively low level of spending in 2014-2016. 
Kontrollikoda leidis ka puudusi kolmanda terviseprogrammi (2014–2020) terviseohtude eesmärgi näitaja mõõtmisel; lisaks kasutati vahendeid perioodil 2014–2016 suhteliselt tagasihoidlikult.
IX Finally, the audit revealed that a number of gaps existed in relation to the Commission’s internal coordination of health security activities across different services and programmes. 
IX Lisaks näitas audit mitut lünka komisjoni terviseturbe asutusesiseses koordineerimises erinevate talituste ja programmide vahel.
We also found that more work needs to be done to make agreements for cooperation between Commission crisis management structures fully operational, and that DG Health and Food Safety’s management of its Health Emergencies Operations Facility showed weaknesses that might hamper its performance. 
Kontrollikoja leidis samuti, et komisjoni kriisiohjamisstruktuuride vaheliste koostöölepingute täieliku toimimise nimel tuleb veel tööd teha ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi juhtimises oli puudusi, mis võivad pärssida selle tulemuslikkust.
1 Decision No 1082/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 22 October 2013 on serious cross-border threats to health and repealing Decision No 2119/98/EC (OJ L 293, 5.11.2013, p. 1). 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).
Introduction 08 Serious cross-border threats to health 01 In the previous decades, deadly events such as the 2003 severe acute respiratory syndrome (SARS) epidemic, the worldwide H1N1 pandemic of 2009 and the 2011 E. coli outbreak in Germany have led to increased attention being given at international and EU levels to health security. 
Sissejuhatus 08 Tõsised piiriülesed terviseohud 01 Viimastel aastakümnetel toimunud inimohvritega sündmused, nagu ägeda ras-kekujulise respiratoorse sündroomi (SARS) epideemia 2003. aastal, ülemaailmne H1N1 pandeemia 2009. aastal ja E. coli puhang Saksamaal 2011. aastal, on endaga kaasa toonud selle, et nii rahvusvahelisel kui ka ELi tasandil pööratakse üha rohkem tähelepanu terviseturbele.
More recently, the worst Ebola outbreak ever in west Africa showed the serious implications for health and other sectors, not only in the affected regions, but also in countries across the world receiving travellers and patients from those regions. 
Hiljutine senise ajaloo kõige tõsisem Ebola puhang Lääne-Aafrikas näitas selliste sündmuste mõju tõsidust tervisele ja teistele valdkondadele nii sündmusest otseselt mõjutatud piirkondades kui ka kõigis teistes riikides, kuhu saabub haiguspuhangu piirkonnast reisijaid ja patsiente.
The outbreak clearly demonstrated the challenges which arise when a public health emergency is of a serious and cross-border nature (see Box 1). 
Puhang näitas selgelt probleeme, mis on seotud rahvatervise tõsiste piiriülest laadi hädaolukordadega (vt 1. selgitus).
The Ebola outbreak of 2014-2016 In March 2014 Guinea notified to WHO an outbreak of Ebola virus disease. 
Ebola puhang aastatel 2014–2016 Märtsis 2014 teavitas Guinea WHOd Ebola viiruse puhangust.
On 8 August 2014, the Director-General of WHO declared the Ebola outbreak in west Africa a public health emergency of international concern (PHEIC — see Annex I for a description). 
8. augustil 2014 kuulutas WHO peadirektor Ebola puhangu Lääne-Aafrikas rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorraks (vt I lisas esitatud kirjeldus).
This outbreak hit three countries directly (i.e. Guinea, Sierra Leone and Liberia) and was the worst ever epidemic of the disease with potentially more than 28 000 cases and 11 0002 deaths, including hundreds of healthcare workers. 
Puhang tabas otseselt kolme riiki (Guinea, Sierra Leone ja Libeeria) ning oli enam kui 28 000 haigestunu ja 11 000 surnuga2 (sh sajad tervishoiutöötajad) ajaloo potentsiaalselt kõige raskem Ebola epideemia.
The epidemic evolved into a public health, humanitarian and socioeconomic crisis with an unprecedented impact in affected countries3. 
Haigusest otseselt mõjutatud riikides kasvas epideemia seninägematute mõõtmetega rahvatervise, humanitaar- ja sotsiaal-majanduslikuks kriisiks3.
It posed multi-sectoral challenges for the response action stretching far beyond the public health and healthcare sectors, involving a multitude of actors. 
Tegu oli paljusid valdkondi hõlmava probleemiga, mis väljus rahvatervise ja tervishoiu raamidest, ning kriisi ohjamisega tegeles suur hulk osalejaid.
Seven other countries (i.e. including Italy, Spain and the United Kingdom) later reported imported cases of Ebola4. 
Hiljem teatasid maale toodud Ebola juhtumitest veel seitse riiki (sh Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriik)4.
This mainly concerned healthcare or aid workers returning or evacuated to their home country after having contracted the disease. 
Peamiselt oli tegu tervishoiu-või humanitaarabitöötajatega, kes naasid või evakueeriti kodumaale peale haigusega nakatumist.
The presence of many such foreign workers on the ground, including from Europe, posed additional challenges, in particular for organising medical evacuation and ensuring preparedness of healthcare facilities for treating cases of Ebola in European countries. The PHEIC for Ebola was terminated by the WHO Director-General on 29 March 2016. 
Paljude välismaiste abistajate (sh eurooplaste) kohalolek kujutas endast täiendavat probleemi eriti seoses nende evakueerimise organiseerimise ning Euroopa tervishoiuasutuste valmisoleku tagamisega Ebola juhtumite ravimiseks. 29. märtsil 2016 kuulutas WHO peadirektor Ebola puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra lõppenuks.
2 WHO Ebola Situation Report of 30 March 2016. 
2 WHO Ebola Situation Report, 30. märts 2016.
3 Council Conclusions on lessons learned for Public Health from the Ebola outbreak in west Africa — Health Security in the European Union (2015/C 421/04) of 17 December 2015. 
3 Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Lääne-Aafrika Ebola-puhangu õppetunde rahvatervise jaoks – terviseohutus Euroopa Liidus (2015/C 421/04), 17. detsember 2015.
4 WHO Ebola Situation Report of 30 March 2016. Box 1 
4 WHO Ebola Situation Report, 30. märts 2016. 1. selgitus
Introduction 09 02 Serious cross-border threats to health are life-threatening or otherwise serious hazards to health of biological, chemical, environmental or unknown origin which may spread across the national borders of Member States, and which may necessitate coordination at Union level in order to ensure a high level of human health protection5 (see Box 2 for examples of such threats). 
Sissejuhatus 09 02 Tõsised piiriülesed terviseohud on bioloogilised, keemilised, keskkonnaalased või teadmata päritolu eluohtlikud või muidu tõsised ohud, mis võivad levida üle liikmesriikide piiride ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase5 (vt 2. selgituses esitatud näited).
In addition to the human and health-related costs, serious threats to public health have the potential to cause very significant economic costs, in particular when the outbreak lasts for a longer period of time and disrupts travel and trade, and potentially public life in general. 
Lisaks inimeste ja tervise kahjustamisele võib nendega kaasneda ka suur majanduslik kulu, eriti kui puhang kestab pikemat aega, takistab reisimist ja kaubandust ning potentsiaalselt ka avalikku elu üldisemalt.
These types of threats usually strike unexpectedly and might evolve rapidly into complex, large-scale emergencies. 
Kirjeldatud ohud materialiseeruvad tavaliselt ootamatult ja muutuvad kiiresti keeruliseks hädaolukorraks.
Health security policy and actions are therefore designed to protect citizens from such threats and avoid or mitigate severe impacts on society and the economy6. 
Seetõttu on terviseturbe poliitika ja tegevuse eesmärk kaitsta kodanikke terviseohtude eest ning vältida või minimeerida neist ühiskonnale ja majandusele lähtuvat mõju6.
5 Decision No 1082/2013/EU. 
5 Otsus nr 1082/2013/EL.
6 See in particular considerations 1 to 3 of Decision No 1082/2013/EU. 
6 Vt eelkõige otsuse nr 1082/2013/EL põhjendused 1–3.
Examples of serious cross-border threats to health In October 2010, a major chemical incident occurred when liquid waste spilled from a caustic water reservoir of an alumina plant in Hungary. 
Näited tõsistest piiriülestest terviseohtudest Oktoobris 2010 juhtus ühes Ungari alumiiniumitehases kemikaalidega seotud raske vahejuhtum: söövitava vee reservuaarist voolasid välja vedeljäätmed.
A wave of the sludge hit nearby localities causing deaths and injuries, with many people being treated for chemical burns. 
Mudavool tabas naabruses olevaid asulaid ning põhjustas surmajuhtumeid ja vigastusi, paljudel inimestel raviti põletushaavu.
The toxic sludge eventually reached the Danube River prompting downstream countries to develop emergency response plans. 
Toksiline muda jõudis lõpuks välja Doonau jõkke, mistõttu pidid allavoolu asuvad riigid välja töötama hädaolukorrale reageerimise kavad.