natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Youth Guarantee Implementation Plan: The Youth Guarantee Implementation Plan (YGIP) sets out how the Youth Guarantee will be implemented at national level, the respective roles of public authorities and other organisations, how it will be financed (including the use of EU funds), how progress will be assessed and the timetable. 
Noortegarantii rakenduskava: selles määratakse kindlaks, kuidas noortegarantiid riiklikul tasandil rakendatakse, millised on riigiasutuste ja muude organisatsioonide ülesanded, kuidas seda rahastatakse (mis hõlmab ka ELi vahendite kasutamist), kuidas hinnatakse edasiminekut ja milline on ajakava.
Executive 08 summary I IV An average unemployment rate of 22 % in the EU in June 2014 for young people aged between 15 and 24 represents a significant challenge for all Member States. 
Kokkuvõte 08 I IV 2014. aasta juunis oli 15–24-aastaste noorte keskmine töötuse määr ELis 22%, mis tähendab suurt probleemi kõigi liikmesriikide jaoks.
The situation is critical in some Member States where the unemployment rates affect between one in two or one in three young people, raising the prospect of a lost generation with significant socioeconomic costs. 
Olukord on eriti terav liikmesriikides, kus töötu on iga teine või kolmas noor, mis toob kaasa nn kadunud põlvkonna ohu ja suured sotsiaalmajanduslikud kulud.
II As a reaction to the worsening situation for unem‐ ployed young people, which was exacerbated by the economic and financial crisis, in 2012 the Commission made a proposal for a Youth Guarantee Scheme which resulted in the adoption of a Council recommendation in April 2013. 
II Reageerimaks noorte järjest suureneva tööpuuduse probleemile, mida halvendas veelgi majandus-ja finantskriis, tegi komisjon 2012. aastal ettepaneku luua noortegarantii kava, mille tulemusel võttis nõukogu 2013. aasta aprillis vastu oma soovituse.
In this, the Council made recommenda‐ tions to the Commission and Member States to set up the ‘Youth Guarantee’, which is defined to ensure sys‐ tematically, throughout the EU, that all young people under 25 receive a ‘good quality’ offer of employment, continued education, apprenticeship or traineeship within 4 months of becoming unemployed or leaving formal education. 
Selles soovitab nõukogu komisjonil ja liikmesriikidel luua noortegarantii, mille eesmärk on järjepidevalt tagada, et kogu ELis saaksid kõik kuni 25 aasta vanused noored kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi-või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest.
III The Scheme will be financed from the EU budget through the European Social Fund and a dedicated Youth Employment Initiative with an estimated alloca‐ tion of 12,7 billion euro for 2014–20. 
III Noortegarantiid rahastatakse ELi eelarvest Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse kaudu. Perioodiks 2014–2020 on eraldatud hinnanguliselt 12,7 miljardit eurot.
Complementary national funding will be required, since in addition to measures directed at individuals, structural reforms are also needed. 
Vaja läheb ka riigipoolset rahastamist, sest lisaks üksikisikutele suunatud meetmetele tuleb teha ka struktuurireforme.
The Court’s audit assessed whether the Commission has provided appropriate support to Member States in setting up their Youth Guarantee schemes and reviewed possible implementation risks. 
Kontrollikoja auditis hinnati, kas komisjon on andnud liikmesriikidele noortegarantii süsteemide ülesehitamisel asjakohast toetust, ja vaadati üle võimalikud rakendamisega seotud riskid.
The Court concluded that the Commission provided timely and appropriate support to the Member States. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon andis liikmesriikidele õigeaegset ja asjakohast toetust.
However, three potential risks to the effective implementation of the scheme were identified, namely, the adequacy of the total funding, how a good quality offer is defined and the way in which the Commission mon‐ itors and reports on the results of the scheme. 
Auditiga tehti siiski kindlaks kolm süsteemi mõjusat rakendamist potentsiaalselt ohustavat riskiallikat: rahastamise kogusumma piisavus, kvaliteetse pakkumise määratlemine ning süsteemi tulemuste komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus.
V The Court recommends that: ο Member States should provide a clear and com‐ plete overview of the cost of all planned measures to combat youth unemployment under the Youth Guarantee scheme in order that the Commission can assess the overall funding needs. ο The Commission should promote a set of qualita‐ tive attributes that should be fulfilled for jobs, traineeships and apprenticeships to be supported from the EU budget. 
V Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: ο liikmesriigid peaksid esitama selge ja täieliku ülevaate kõigi noortegarantii süsteemi raames noorte tööpuuduse vähendamiseks planeeritavate meetmete kuludest, et komisjon saaks hinnata üldisi rahastamisvajadusi. ο Komisjon peaks edendama kvalitatiivsete näitajate kogumi rakendamist, millele ELi eelarvest toetust saavad töö-, praktika-ja õpipoisiõppe kohad peavad vastama.
This could be based on the elements which define a good quality offer in the Commission Guidance for evaluation of the Youth Employment Initiative. ο The Commission should put in place a comprehen‐ sive monitoring system for the Youth Guarantee scheme, covering both structural reforms and measures targeting individuals. 
See võiks tugineda elementidele, mille abil määratletakse kvaliteetne pakkumine noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis. ο Komisjon peaks rajama noortegarantii tervikliku järelevalvesüsteemi, mis hõlmab nii struktuurireforme kui ka üksikisikutele suunatud meetmeid.
The results of this monitoring should be reported to the European Parliament and the Council. 
Järelevalve tulemused tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Introduction 09 Youth unemployment in the EU 01 Over the last decade, and in particular since the beginning of the economic and financial crisis, the number of unemployed people in the EU has in‐ creased considerably. 
Sissejuhatus 09 Noorte tööpuudus ELis 01 Viimasel kümnendil ning eriti alates majandus-ja finantskriisi algusest on töötute arv ELis oluliselt kasvanud.
The risk of being unemployed is even higher for young people (15–24 years): for example, as young people are less experienced, they are often the first targets of job cuts. 
Tööpuuduse risk ohustab noori (15–24aastased) isegi rohkem: kuna noortel on vähem kogemusi, mõjutab näiteks töökohtade arvu vähendamine esmajoones just neid.
In some Member States, during the height of the economic and finan‐ cial crisis this resulted in a situation where the transition of young people from school to the job market was almost impossible1. 
Mõnes liikmesriigis tekkis majandus-ja finantskriisi haripunktis olukord, kus noorte üleminek koolist tööturule oli peaaegu võimatu1.
03 In 2010, the Commission launched the ‘Youth on the Move’3 Europe 2020 flagship initiative, which advocated better education and training, more successful labour market integra‐ tion and greater mobility as tools to combat youth unemployment. 
03 2010. aastal tegi komisjon Euroopa 2020 juhtalgatuse „Noorte liikuvus”3, millega toetati paremat haridust ja koolitust, edukamat tööturule integreerimist ning suuremat liikuvust kui noorte tööpuuduse vastu võitlemise vahendeid.
The Commission also called upon Member States to ensure that all young people are in a job, further education or other activation measure within 4 months of leaving school and to provide this as a ‘Youth Guarantee’. 
Samuti kutsus komisjon liikmesriike üles tagama, et kõik noored saavad töökoha, jätkavad õpinguid või osalevad muus aktiveeri-vas meetmes nelja kuu jooksul alates koolist lahkumisest, ning pakkuma seda noortegarantii raames.
04 In December 2011, the Commission proposed a ‘Youth Opportunities Initiative’4 and in January 2012 it an‐ nounced that it would work with the eight Member States most affected by youth unemployment by establishing ‘Youth Action Teams’ (YATs) with a view to making better use of the EU fund‐ ing still available during the 2007–13 programming period. 
04 2011. aasta detsembris esitas komisjon „Noortele pakutavate võimaluste algatuse”4 ja teatas 2012. aasta jaanuaris, et teeb koostööd kaheksa noorte tööpuudusest kõige enam mõjutatud liikmesriigiga, loomaks nn noorte tegevusrühmad eesmärgiga programmitöö perioodil 2007–2013 veel kasutada olevaid vahendeid paremini rakendada.
05 In December 2012, in its ‘Youth Em‐ ployment Package’5, the Commission proposed a Council Recommendation to establish a ‘Youth Guarantee’. 
05 2012. aasta detsembris tegi komisjon oma noorte tööhõive paketis5 ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii loomiseks.
This proposal was adopted by the EU’s Council of Ministers in April 20136 and further endorsed by the June 2013 European Council7. 
Ettepanek võeti vastu ELi Ministrite Nõukogus 2013. aasta aprillis6 ja kinnitati 2013. aasta juunis Euroopa Ülemkogul7.
1 United Nations Regional Information Centre for Western Europe ‘Youth: the hardest hit by the global financial crisis’ (http://www. unric.org). 
1 ÜRO Lääne-Euroopa piirkondlik teabekeskus, „Youth: the hardest hit by the global financial crisis” („Ülemaailmne finantskriis mõjutab kõige enam noori”) (http://www.unric.org).
2 International Monetary Fund, Country Report No 14/199 ‘Euro Area Policies’, July 2014, Part ‘Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond’. 
2 Rahvusvaheline Valuutafond, riigiaruanne nr 14/199 „Euro Area Policies’, juuli 2014, peatükk „Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond”.
3 COM(2010) 477 final of 15 September 2010 ‘Youth on the Move’. 
3 KOM(2010) 477 (lõplik), 15. september 2010, „Noorte liikuvus”.
4 COM(2011) 933 final of 20 December 2011 ‘Youth Opportunities Initiative’. 
4 KOM(2011) 933 (lõplik), 20. detsember 2011, „Noortele pakutavate võimaluste algatus”.
5 COM(2012) 729 final of 5 December 2012 ‘Proposal for a Council Recommendation on establishing a Youth Guarantee’. 
5 COM(2012) 729 (final), 5. detsember 2012, ettepanek: nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta.
6 Council Recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee (OJ C 120, 26.4.2013, p. 1). 
6 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).
Introduction 10 06 In 2014, youth unemployment within the EU as a whole was still at alarming‐ ly high levels (see Box 1 and Annex I). 
Sissejuhatus 10 06 2014. aastal oli noorte töötuse määr ELis tervikuna endiselt murettekitavalt kõrge (vt 1. selgitus ja I lisa).
07 Moreover, the gap between the coun‐ tries with the highest and the lowest unemployment rates for young people is extremely high (see Figure 1). 
07 Lisaks valitseb kõrgeima ja madalaima noorte tööpuuduse määraga riikide vahel väga suur lõhe (vt 1. joonis).
There is a gap of nearly 50 percent‐ age points between the Member State with the lowest rate of youth unemployment (Germany at 7.8 % in June 2014) and the one with the high‐ est rate (Spain at 53.4 % in June 2014). 
Madalaima noorte töötuse määraga liikmesriigi (Saksamaa, 2014. aasta juunis 7,8%) ja kõrgeima määraga liikmesriigi (Hispaania, 2014. aasta juunis 53,4%) vahe on ligi 50 protsendipunkti.
Youth unemployment in the EU — some figures on the situation in 2014 Just under 5 million young people (under 25) were unemployed in the EU‐28 area in June 2014, of whom over 3.3 million in the euro area. 
Noorte tööpuudus ELis – mõningaid arve olukorra kohta 2014. aastal 2014. aasta juunis oli EU-28 riikides noorte (alla 25aastased) hulgas töötuid veidi alla 5 miljoni, neist 3,3 miljonit euroala riikides.
This represents an unemployment rate of 22 % in the EU. 
See teeb töötuse määraks ELis 22%.
More than one in five young EU citizens on the labour market cannot find a job; in Greece and Spain it is one in two. 
Tööd ei leia rohkem kui iga viies tööturul osalev noor ELi kodanik, Kreekas ja Hispaanias aga iga teine.
Youth (15–24 years old) unemployment rates in EU Member States (June 2014) Spain Greece Italy Croatia Cyprus Portugal Slovakia Romania Ireland Poland France Sweden Bulgaria Belgium EU (28 countries) Lithuania Latvia Hungary Finland Slovenia Czech Republic United Kingdom Luxembourg Estonia Denmark Malta Netherlands Austria Germany Source: Eurostat. 
Noorte (15-24aastased) töötuse määr ELi liikmesriikides (juuni 2014) Hispaania Kreeka Itaalia Horvaatia Küpros Portugal Slovakkia Rumeenia Iirimaa Poola Prantsusmaa Rootsi Bulgaaria Belgia EL (28 riiki) Leedu Läti Ungari Soome Sloveenia Tšehhi Vabariik Ühendkuningriik Luksemburg Eesti Taani Malta Madalmaad Austria Saksamaa Allikas: Eurostat.
0 10 20 30 40 50 60 Figure 1 Box 1 
0 10 20 30 40 50 60 1. joonis 1. selgitus
Introduction 11 08 Youth unemployment also has a signif‐ icant socioeconomic cost. 
Sissejuhatus 11 08 Noorte töötus toob kaasa ka suured sotsiaalmajanduslikud kulud.
A 2012 Euro‐ found8 study concluded that young Europeans between 15 and 24 who are not employed, not in education and not in training (NEETs) are estimated to have a cost (in terms of unemploy‐ ment benefits and foregone earnings and taxes) of around 153 billion euro (around 1.2 % of EU GDP) per year. 
Euro-foundi 2012. aasta uuringu8 kohaselt on 15–24aastaste mittetöötavate ja mitteõppivate Euroopa noortega (NEET-noored) seotud kulud (töötus-hüvitiste ning saamata jäänud sissetulekute ja maksudena) hinnanguliselt ligikaudu 153 miljardit eurot aastas, mis moodustab ca 1,2% ELi SKPst.
In addition, there is a long‐term cost of youth unemployment to the economy, to society and to the individuals con‐ cerned, such as increased risk of future unemployment (as a result of the skills deterioration and demotivation which result from protracted unemployment and inactivity) and poverty. 
Lisaks kaasnevad noorte töötusega majandusele, ühiskonnale ja asjaomastele üksikisikutele pikaajalised kulud, nagu suurem uuesti töötuks jäämise oht (mis tuleneb pikaajalisest töötusest ja tööturult kõrvalejäämisest tingitud oskuste halvenemisest ja motivatsiooni puudumisest) ning vaesuse risk.
In 2014, a total of 7.5 million young people were NEETs. 
2014. aastal oli NEET-noori kokku 7,5 miljonit.
The EU’s role in employment policy 09 The EU’s role in employment policy is to ensure that the employment policies of the Member States are coordinated, in particular by defining guidelines for these policies. 
ELi roll tööhõivepoliitikas 09 ELi roll tööhõivepoliitikas on tagada liikmesriikide tööhõivepoliitika koordineerimine, eelkõige määratledes selle poliitika üldsuunised.
The Com‐ mission may also support and, if neces‐ sary, complement national actions to combat unemployment9. 
Komisjon võib töötuse vastu võitlemiseks võetud riiklikke meetmeid toetada ja vajaduse korral täiendada9.
10 In the context of the European Semes‐ ter, the Commission also has a role in proposing recommendations to the Council following its multilateral sur‐ veillance of Member States’ economic policies, including employment10. 
10 Euroopa poolaasta raames esitab komisjon nõukogule soovitusi, mille aluseks on liikmesriikide majanduspoliitika (sh tööhõive) mitmepoolne järelevalve10.
The Commission considers that these recommendations known as ‘coun‐ try‐specific recommendations’ (CSRs) are politically binding, once they are endorsed by the European Council. 
Komisjon peab mainitud riigipõhiseid soovitusi poliitiliselt siduvaks, kui Euroopa Ülemkogu on need kinnitanud.
Ultimately they may lead to sanctions: if they are addressing weaknesses considered as putting the Member States in a situation of macro‐econom‐ ic imbalance and/or excessive deficit where the European Council considers that they are not subsequently suffi‐ ciently addressed by the Member State concerned11. 
Soovitused võivad viia sanktsioonideni, kui neis käsitletakse puudusi, mida peetakse liikmesriigi makromajandusliku tasakaalustamatuse ja/või ülemäärase eelarvepuudujäägi põhjusteks ja mida asjaomane liikmesriik ei ole Euroopa Ülemkogu hinnangul piisavalt käsitlenud11.
8 Eurofound (2012), NEETs — ‘Young people not in employment education or training: Characteristics, cost and policy responses in Europe’, Publications Office of the European Union, Luxembourg. 
8 Eurofound (2012), NEETs – „Young people not in employment education or training: Characteristics, cost and policy responses in Europe” („Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: põhijooned, kulud ja poliitikameetmed Euroopas”). Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.
9 Article 5(2) and 147 of Consolidated Version of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ C 115, 9.5.2008, p. 47). 
9 Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versiooni (ELT C 115, 9.5.2008, lk 47) artikli 5 lõige 2 ja artikkel 147.
10 Article 148 of Consolidated Version of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ C 115, 9.5.2008, p. 
10 Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versiooni (ELT C 115, 9.5.2008, lk 47) artikkel 148.
11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p. 25). 
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).
Introduction 12 Youth Guarantee: a measure to support young people in finding a job and structural reform to improve school‐to‐work transitions 11 The 2013 Council recommendation outlines the concept of the Youth Guarantee (see Box 2) and addresses specific recommendations to both the Member States and the Commission regarding the setting up and the im‐ plementation of the Youth Guarantee. 
Sissejuhatus 12 Noortegarantii on meede toetamaks noori töö leidmisel ja struktuurireformi koolist tööle ülemineku hõlbustamiseks 11 Nõukogu 2013. aasta soovituses tutvustatakse noortegarantii mõistet (vt 2. selgitus) ja esitatakse nii liikmesriikidele kui ka komisjonile noortegarantii ülesehitust ja rakendamist puudutavaid täpsemaid soovitusi.
12 Unlike previous measures, the Youth Guarantee aims to provide one of four alternative offers (job, apprenticeship, traineeship or continued education) to young persons neither in employment, nor in any education or training across the EU in a systematic way. 
12 Erinevalt varasematest meetmetest püüab noortegarantii pakkuda üht neljast alternatiivist (töökoht, õpipoisiõppe koht, praktikakoht või õpingute jätkamine) süstemaatiliselt kõigile mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kogu ELis.
According to the Council, Member States should deliver the Youth Guarantee ‘in accor‐ dance with national, regional and local circumstances’12. 
Nõukogu soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid noortegarantiid rakendama, „lähtudes riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest oludest”12.
13 The implementation of the Youth Guarantee requires a mix of mea‐ sures which can be implemented in the short, medium and longer term. 
13 Noortegarantii rakendamine nõuab mitmesuguseid meetmeid, mida võib ellu viia lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis.
While some results relating to actions directed at individuals can be achieved quickly, others will require some time to have a positive impact. 
Kui osa meetmetest, mis on suunatud üksikisikutele, võivad kiiresti tulemusi saavutada, siis teistel kulub positiivse mõju saavutamiseks kauem aega.
Examples of long‐term measures include: structural reforms in relation to public employ‐ ment services (PES) and, adjustments to labour legislation. 
Pikaajalised meetmed on näiteks riiklike tööturuasutustega seotud struktuurireformid ja tööalaste õigusaktide kohandamine.
12 Recommendation 1 of Council Recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee. 
12 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta, 1. soovitus.
Under the Youth Guarantee Member States should ensure that, within 4 months of leaving school or losing a job, young people under the age of 25 can either find a ‘good quality’ job suited to their education, skills and experience or acquire the education, skills and experience required to find a job in the future through an apprenticeship, a traineeship or continued education. Box 2 
Noortegarantii raames peavad liikmesriigid tagama, et alla 25aastased noored leiavad nelja kuu jooksul alates koolist lahkumisest või töötuks jäämisest kvaliteetse töökoha, mis vastab nende haridusele, oskustele ja kogemustele, või asuvad õpipoisiõppe, praktika või õpingute jätkamise teel omandama haridust, oskusi ja kogemusi, mida on vaja töö leidmiseks tulevikus. 2. selgitus
Introduction 13 Funding of the Youth Guarantee scheme 14 The Youth Guarantee scheme is financed from the EU budget, in partic‐ ular through the Youth Employment Initiative (YEI)13 and the European Social Fund (ESF) for the 2014–20 pro‐ gramming period, and from national budgets (see Figure 2). 
Sissejuhatus 13 Noortegarantii süsteemi rahastamine 14 Noortegarantii süsteemi rahastatakse programmitöö perioodil 2014–2020 ELi eelarvest noorte tööhõive algatuse13 ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, samuti riikide eelarvetest (vt 2. joonis).
This public funding can be com‐ plemented by private funding (e.g. investments by companies on appren‐ ticeships schemes or training schemes financed by private foundations). 
Avaliku sektori poolset rahastamist võib täiendada ka erasektori vahenditega (nt õpipoisiõppe süsteemi rakendavate ettevõtete investeeringud või eraõiguslike sihtasutuste rahastatud koolitusprogrammid).
Overview of the funding of the Youth Guarantee National Funding Funding sources European Social Fund (ESF) Youth Guarantee Youth Employment Initiative (YEI) Source: ECA. 
Ülevaade noortegarantii rahastamisest Riiklik rahastamine Rahastamisallikad Euroopa Sotsiaalfond (ESF) Noortegarantii Noorte tööhõive algatus Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Good-quality offers for: Employment - Continued Education - Apprenticeship - Traineeship 13 European Council conclusions, 8 February 2013, EUCO 37/13 (http://www.consilium. europa.eu). 
Kvaliteetsed pakkumised: tööhõive – õpingute jätkamine – õpipoisiõpe – praktika 13 Euroopa Ülemkogu järeldused, 8. veebruar 2013, EUCO 37/13 (http://www.consilium. europa.eu).
Introduction 14 European Social Fund 15 The ESF is by far the most important source of EU funding for the Youth Guarantee scheme. 
Sissejuhatus 14 Euroopa Sotsiaalfond 15 ESF on noortegarantii süsteemi tähtsaim ELi rahastamisallikas.
In February 2015, the Commission estimated that the ESF funding will total around 9.5 bil‐ lion euro including the 3.2 billion euro required to match the YEI funding, where appropriate (see paragraph 16). 
2015. aasta veebruaris prognoosis komisjon ESFi toetuse kogusummaks umbkaudu 9,5 miljardit eurot, mis sisaldab ka 3,2 miljardit eurot, mida läheb vaja noorte tööhõive algatuse täiendamiseks, kui vastav vajadus tekib (vt punkt 16).
The ESF can finance measures specif‐ ically targeting individuals as well as those relating to structural reforms (see Box 3). 
ESFist on võimalik rahastada nii üksikisikutele suunatud kui ka struktuurireformide elluviimiseks mõeldud meetmeid (vt 3. selgitus).
Examples of activities that can be supported by the ESF Examples of activities that can be supported by the ESF include: development of specialised youth services, set‐up of one‐stop‐shops (e.g. within Public Employment Services (PES) and on the Internet), enhanced data‐ bases, support to employment and schools careers services, awareness‐raising campaigns, support to volun‐ tary organisations providing mentors, setting up centres for analysis and developing policy models. 
Näiteid ESFist toetatavatest tegevustest Tegevused, mida võib ESFist toetada, on näiteks: spetsiaalsete noorteteenuste arendamine, ühtsete kontaktpunktide rajamine (nt riiklikes tööturuasutustes ja internetis), täiustatud andmebaasid, tööhõive-ja kutse-nõustamisteenuste toetamine, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, juhendajaid pakkuvate vabatahtlike organisatsioonide toetamine, analüüsikeskuste rajamine ja poliitikamudelite väljatöötamine.