natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the 2007-2013 programming period, the Commission is carrying out a specific audit enquiry on the Member States’ systems for recoveries, in order to gain assurance on the quality of data submitted in the annual statements on recoveries and withdrawals. 
2007.–2013. aasta program­ mitöö perioodiks viib komisjon liikmesriikide süsteemides läbi konkreetse tagasimaksete audiitorkontrolli, et saada kinnitust aastaaruannetes esitatud tagasimakseid ja tühistamisi käsitlevate andmete kvaliteedi kohta.
The first results of this audit are expected to be taken into account in the annual activity reports of 2011. — The Commission reports in its accounts at the level of the EU budget and considers that recoveries are essential in protecting the EU budget. 
Selle auditi esimesi tulemusi võetakse eeldatavasti arvesse 2011. aasta tegevusraportites. — komisjon raporteerib oma raportites ELi eelarve tasandil ning on seisukohal, et tagasimaksed on ELi eelarve kaitsmisel äärmiselt olulised.
The Commission understands that the Court’s reference to recoveries concerns those at the level of beneficiaries in the Member States and requires that information reported should refer to such recoveries. 
Komisjon mõistab, et kontrollikoja viide tagasimaksetele puudutab abisaajaid liikmesriikides, ning nõuab, et esitatav teave nendele tagasimaksetele viitaks.
However, in areas of shared management this responsibility lies with the Member States, as explained in the Commission’s replies to paragraph 1.39 of the 2009 Annual Report of the Court. 
Ühise juhtimise valdkondades lasub see vastutus siiski liikmesriikidel, nagu on selgitatud komis­ joni vastuses 2009. aasta kontrollikoja aastaaruande punktile 1.39.
As soon as a Member State has reimbursed unduly paid funds (through effective claw back or through setting off), the Commission considers that the EU budget is protected. 
Kohe, kui liikmesriigid on alusetult makstud vahendid tagasi saanud (tõhusa tagastusmehhanismi või mahaarvamise teel), on komisjoni hinnangul ELi eelarve kaitstud.
However, Member States are obliged to recover unduly paid amounts wherever possible and appropriate. 
Sellest hooli­ mata on liikmesriigid esimesel võimalusel ja nõuetekohaselt kohustatud maksma tagasi alusetult saadud summad.
When these payments are correctly identified as pre-financing they are not treated in the Union’s accounts as definitive expenditure at the time they are made. 
Juhtudel, kui need maksed on korrektselt ette­ maksetena kajastatud, ei käsitleta neid liidu raamatupidamisar­ vestuses nende tegemise hetkel lõplike kuludena.
Instead they are recorded as an asset in the balance sheet until justification is presented for costs incurred (or, less frequently completion of the required activity). 
Selle asemel kajastatakse neid bilansis varadena, kuni kantud kulude (või harvemal juhul ettenähtud tegevuse lõpetamise) kohta on esitatud tõendid.
On this basis, the Commission records the related expense in the economic outturn account and clears the balance sheet entry. 
Selle põhjal kirjendab komisjon vastavad kulud tulemiaruandesse ja vähendab samas mahus vastavat bilansikirjet.
If advances are recognised in the accounts as definitive expenditure, there is no accounting record of the need to present evidence of the final use of the funds. 
Kui ettemakseid kajastatakse raamatupidamisarves­ tuses lõplike kuludena, puuduvad raamatupidamisdokumendid selle kohta, et vahendite lõppkasutuse kohta tuleb tõendeid esitada.
This increases the risk that the use of funds will not be justified, and that irregularities will not be detected or detected only after a considerable delay. 
See suurendab riski, et vahendite kasutamist ei põhjen­ data ning et eeskirjade eiramist ei avastata või avastatakse suure viivitusega.
This may make it more difficult to recover amounts irregularly paid. 
Seetõttu võib eeskirjadevastaselt makstud summade tagasinõudmine keerulisemaks osutuda.
Substantial increase of pre-financing between 2005 and 2010 1.28. 
Ettemaksete oluline suurenemine aastail 2005–2010 1.28.
The gross recorded value of accumulated pre-financing has more than doubled over the last six years (from 39 billion to 84 billion euro, see first row of Table 1.3). 
Kogunenudettemaksetekirjendatudbrutoväärtuson viimasel kuuel aastal enam kui kahekordistunud (39 miljardilt 84 miljardi euroni, vt tabeli 1.3 esimene rida).
The Commission also estimates, during the cut-off exercise (23), the expenditure incurred at year-end by the bene­ ficiaries for which payment requests have not yet been received. 
Samuti hindab komisjon tulude ja kulude periodiseerimise(23) käigus aasta lõpu seisuga abisaajate kantud kulusid, mille kohta ei ole veel väljamaksetaotlusi esitatud.
These accrued charges (see second row of Table 1.3) are deducted from the related gross outstanding pre-financing. 
Need viitkulud (vt tabeli 1.3 teine rida) arvestatakse maha vastavast ettemaksete brutosum­ mast.
The resulting net pre-financing amount in the balance sheet (see third row of Table 1.3) has grown significantly too, but less rapidly (from 29billion to 49 billion euro). 
Tulemuseks olev ettemaksete netosumma bilansis (vt tabeli 1.3 kolmas rida) on samuti oluliselt kasvanud, kuid mitte nii kiiresti (29 miljardilt 49 miljardile eurole).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S _____________ (23) The cut-off exercise seeks to ensure that both revenue and expen­ diture are completely and accurately recorded in the correct accounting period. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D _____________ (23) Tulude ja kulude periodiseerimise eesmärk on tagada, et nii tulud kui ka kulud on täielikult ja täpselt õigesse aruandeaastasse kirjen­ datud.
The accounting services in the Commission are continuing their work on clarifying the issues related to the recognition and clearing of pre-financing (see also reply to paragraph 1.37). 
Komisjoni raamatupidamisteenistused jätkavad tööd, et tuua selgust ettemaksete tuvastamise ja tasaarvestamise küsimustesse (vt ka vastus punktile 1.37).
Notwithstanding the validity of the principle stated in the second part of the Court’s comment, it should be noted that, for instance, in the case of the financial engineering instruments (FEI’s) the legal basis foresees only one eligibility check of the expenses incurred, at the closure of the programme or at the end of the programming period (whichever comes first). 
Vaatamata kontrollikoja märkuse teises osas mainitud põhimõtte kehtivusele tuleks märkida, et näiteks finantskorraldusvahendite puhul näeb õiguslik alus ette kantud kulude abikõlblikkuse kontrolli vaid programmi lõpetamisel või programmiperioodi lõpus (sõltuvalt sellest, kumb saabub varem).
Therefore, whatever the accounting treatment applied to cash disbursements by the Commission to Member States, eventual irregularities will only be detected at that time. 
Seega, sõltumata sellest, missugust raamatupidamiskäsitlust komisjon liikmesriikide sularaha väljamak­ sete suhtes kohaldab, tuvastatakse võimalikud eeskirjade eiramised vaid sellel ajal.
The Commission is monitoring the situation regarding the growth in pre-financing amounts. Much of this increase is justified by the move to a new programming period (2007-2013) and the pre-financings paid out according to the shared management legislation. 
Komisjon jälgib ettemaksete arvu kasvamisega seotud olukorda. Suurt osa sellest kasvust selgitab uue programmitöö perioodi algus (2007–2013) ja vastavalt eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega käsitlevatele õigusaktidele välja makstud ettemaksed.
Nonetheless the accounting services of the Commission continue to work with the operational Directorates-General (DGs) to try to keep open pre-financing amounts as low as possible, but this work can often be in conflict with the underlying legislation. 
Sellest hoolimata jätkavad komisjoni raamatupidamisteenistused tööd operatiivküsimustega tegelevate peadirektoraatidega (DG-d), et hoida avatud ettemaksete summa võimalikult väiksena, kuid see töö võib sageli olla vastuolus aruande aluseks olevate õigusaktidega.
EN 10.11.2011 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 25 Table 1.3 — Evolution of pre-financing (1) and related accrued charges between 2005 and 2010 (in million euro) Accrued charges 268 % (1) Prepaid expenditure for Financial Engeneering Instruments amounting to 4 775 million euro in 2010 and 2 153 million euro in 2009 are not included (see paragraphs 1.31 to 1.33). 
ET 10.11.2011 EuroopaLiiduTeataja 25 Tabel 1.3. – Ettemaksete (1) ja neile vastavate viitkulude areng aastail 2005–2010 (miljonites eurodes) Viitkulud 268 % (1) Ei sisalda finantskorraldusvahendite ettemakstud kulusid summas 4 775 miljonit eurot 2010. aastal ja 2 153 miljonit eurot 2009. aastal (vt punktid 1.31–1.33).
31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 31.12.2008 31.12.2009 31.12.2010 Difference from 2005 to 2010 Amount in % Total gross pre-financing (before cut-off) 38 854 43 129 55 099 73 754 84 761 84 387 45 533 117 % 9 489 12 649 20 501 34 469 35 934 34 966 25 477 Total net pre-financing (after cut-off) 29 365 30 480 34 598 39 285 48 827 49 421 20 056 68 % T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S Inaccurate or incomplete data on pre-financing Lack of clearing of pre-financing 1.29. 
31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 31.12.2008 31.12.2009 31.12.2010 Muutus 2005–2010 Summa Protsenti­ des Ettemaksete brutosumma kokku (enne tulude ja kulude periodiseerimist) 38 854 43 129 55 099 73 754 84 761 84 387 45 533 117 % 9 489 12 649 20 501 34 469 35 934 34 966 25 477 Ettemaksete netosumma kokku (pärast tulude ja kulude periodiseerimist) 29 365 30 480 34 598 39 285 48 827 49 421 20 056 68 % KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D Teave ettemaksete kohta on ebatäpne või puudulik E t t e m a k s e t e p u u d u l i k t a s a ar v e s t a m i n e 1.29.
While some element of estimation for clearing of pre-financing is always likely to be necessary, several Directorates-General in internal policies and external actions continue to record estimates in the accounts even when they have accepted expenditure statements as an adequate basis for making further payments to the beneficiary(24). 
Ehkki ettemaksete tasaarvestamine on tõenäoliselt alati mõningal määral hinnanguline, kirjendab mitu sisepolii­ tika ja välistegevuse valdkonna peadirektoraati kontodele hinnangulisi summasid ka siis, kui nad on kuluaruanded heaks kiitnud kui piisava aluse abisaajatele edasiste maksete tegemiseks (24).
The use of estimates for accrued charges has increased significantly over time, moving from less than a quarter of the amount advanced in 2005 to nearly a half in 2010 (see second row of Table 1.3). 
Hinnangute kasutamine viitkulude puhul on aja jooksul märkimisväärselt kasvanud – kui 2005. aasta ette­ maksete summa puhul oli see alla veerandi, siis 2010. aastal ligi pool (vt tabeli 1.3 teine rida).
The Court has expressed disquiet over the growth of this practice (25). 
Kontrollikoda on sellise suundumuse üle muret väljendanud (25).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 1.29. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D 1.29.
The Commission understands the Court’s concern in this area and has been making efforts to address this issue. 
Komisjon mõistab kontrollikoja muret selles vallas ning on astunud samme selle küsimusega tegelemiseks.
In the context of the current revision of the Financial Regulation, the Commission has proposed to make the regular clearing of pre-financings compulsory. 
Finantsmääruse prae­ guse läbivaatamise kontekstis on komisjon teinud ettepaneku muuta ettemaksete regulaarne tasaarveldamine kohustuslikuks.
Because of the risk of error in uncertified and/or unaudited statements of expenses, a number of Authorising Officers by Delegation are reluctant to make payments on the basis of such statements. 
Veaohu tõttu kinnitamata ja/või auditeerimata kulude eelarvestuses suhtuvad paljud volitatud eelarvevahendite käsutajad niisuguste aruannete alusel väljamaksete tegemisse tõrjuvalt.
They then use uncertified and/or unaudited expenditure statements as an indication of progress in the action subsidised and pay additional pre-financings, in order to secure a continuous treasury float of payments for the subsidised projects. 
Seega kasutavad nad subsideeritud meetmete edusammude indikaatorina kinnitamata ja/või auditeerimata kuluaruandeid ning maksavad täiendavaid ette­ makseid, et tagada subsideeritud projektidesse püsiv maksete vool.
Clearing is then postponed until the end of the project. 
Tasaarveldus lükatakse projekti lõpuni edasi.
It is worth mentioning that both the Commission and beneficiaries/ contractors (in particular in internal policies and external aid) will face a challenge in terms of administrative workload when regular clearings of pre-financings become more effective. _____________ (24) See paragraph 1.28, first indent, of the Court’s 2006 Annual Report, paragraphs 1.23, second indent, 1.24, second indent, and 1.26 of the 2007 Annual Report, paragraph 1.14 of the 2008 Annual Report and paragraph 1.12 of the 2009 Annual Report. 
Väärib märkimist, et nii komisjon kui ka abisaajad/tööettevõtjad (eriti sisepoliitikas ja välisabis) peavad seisma silmitsi probleemidega seoses halduskoormusega, kui regulaarsed ettemaksete tasaarveldused muutuvad tõhusamaks. _____________ (24) Vt kontrollikoja eelarveaasta 2006 aastaaruande punkti 1.28 esimene lõik, eelarveaasta 2007 aastaaruande punkti 1.23 teine lõik, punkti 1.24 teine lõik ja punkt 1.26, eelarveaasta 2008 punkt 1.14 ja eelarveaasta 2009 aastaaruande punkt 1.12.
(25) In its Opinion No 6/2010 on a proposal for a regulation of the European Parliament and the Council on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Union, the Court stated its concerns as to the very high increase of uncleared pre-financing and the need for action. 
(25) Arvamuses nr 6/2010 ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut Euroopa Liidu üldeel­ arve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta, väljendas kontrolli­ koda muret tasaarvestamata ettemaksete järsu kasvu üle ja tõdes vajadust meetmete järele.
Since2009,therehasbeenasignificantincreasein payments mainly in financial engineering instruments (FEIs) for which justification of costs and/or activity is only expected at a later date. The audit has brought to light a significant number of cases where initially the Commission did not properly record payments as giving rise to an asset. 
Alates2009.aastastonpeamiseltfinantskorraldusva­ hendite puhul märgatavalt suurenenud selliste maksete arv, mille puhul kulusid ja/või tegevust tõendavaid dokumente nõutakse alles tagantjärele. Auditiga ilmnes järjest suuremal arvul juhtumeid, kus komisjon ei olnud algselt kirjendanud makseid korrektselt varadesse.
Thus, in contra­ diction to the principle of substance over form(26) the accounts gave the impression that recipients have provided full justification for use of the funds, when in practice this was not the case. 
Seega eirati raamatupidamisar­ vestuses sisu-enne-vormi põhimõtet,(26) jättes mulje, nagu oleksid abisaajad vahendite kasutamise kohta esitanud kõik tõendid, ehkki tegelikult see nii ei olnud.
F i n a nc i a l e n g i ne e r i n g i n s t r u m e n t s 1.31. 
F i n a nt s k o r r a l d u s v a h e nd i d 1.31.
The relevant regulations in the areas of Cohesion and Rural development(27) provide for the inclusion of payments made from operational programmes to establish or contribute to funds implementing FEIs in the declarations of expenditure. 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkonna asjakohaste sätetega (27) on ette nähtud, et finantskorraldusvahendeid rakendavate fondide loomise või toetamise jaoks rakenduskavadest tehtud maksed tuleb kajastada kuluaruannetes.
The Commission has adopted the practice of recording the full amounts declared by Member States as expenses in the economic outturn account as if they were definitive settlement of a claim. 
Komisjon järgib tava, mille kohaselt kirjendatakse liikmesriikide deklareeritud kogu­ summad tulemiaruandesse kuludena, nagu oleks tegemist kulude lõpliku hüvitamisega.
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 1.30. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D 1.30. See probleem tõusis esmakordselt esile 2011. aasta alguses.
This issue was brought to light for the first time early 2011. The legal framework for shared management does not require that the related amounts paid as advances be claimed from the Commission in a separate cost statement, nor does it require a specific periodic reporting on their use by the final beneficiary. 
Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega käsitlev õigusraamistik ei nõua ettemaksuna makstud summade taotlemist komisjonilt eraldi kuluaruandega ega lõplikult abisaajalt ka konkreetset perioodilist aruandlust ettemaksete kasutamise kohta.
See also replies to paragraphs 1.31 and 1.32. 
Vt ka vastused punktidele 1.31 ja 1.32.
In the absence of any information on payments made to FEIs, which is not requested from Member States in the applicable legal basis, the Commission had initially no other option but to consider these payments as expenses. 
Finantskorraldusvahenditele tehtud makseid puudutava teabe puudumisel (kehtiva õigusliku aluse kohaselt seda liikmesrii­ kidelt ei nõuta) ei olnud komisjonil esialgu ühtegi muud valikut, kui neid makseid kuludena vaadelda.
On the basis of the information it requested and obtained from Member States in June 2011, the Commission has treated payments to FEIs as assets in the 2010 accounts including the comparative figures for 2009. 
2011. aasta juunis liikmesriikidelt küsitud ja saadud teabe alusel on komisjon 2010. aasta raamatupidamises käsitlenud makseid finants­ korraldusvahenditele kui varasid, kaasa arvatud 2009. aasta võrdlus­ andmeid.
See notes 2.5, 2.9, 2.10 and 3.4 to the consolidated accounts where all details are provided. 
Kõik üksikasjad on esitatud konsolideeritud aastaaruande märkustes 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4.
See also reply to paragraph 1.32. _____________ (26) The International Public Sector Accounting Standard (IPSAS) 1 defines this principle as follows: ‘If information is to represent faithfully the transactions and other events that it purports to represent, it is necessary that they are accounted for and presented in accordance with their substance and economic reality and not merely their legal form. 
Vt ka vastus punktile 1.32. _____________ (26) Rahvusvahelise avaliku sektori arvestusstandardi (IPSAS) 1 kohaselt mõistetakse mainitud põhimõtte all seda, et kui teave peab õigesti kajastama tehinguid ja muid sündmusi, mille kajastamine on tema otstarve, tuleb tehingute ja muude sündmuste üle arvet pidada ja need esitada kooskõlas nende sisu ja majandusliku tegelikkusega, mitte üksnes õigusnormidega ette nähtud vormiga.
The substance of trans­ actions or other events is not always consistent with their legal form’ (Appendix A, page 70 of ‘Handbook of International Public Sector Accounting Pronouncements 2011’, Volume 1). 
Tehingute või muude sündmuste sisu ei lange alati kokku õigusnormides ette nähtud vormiga („Handbook of International Public Sector Accounting Pronouncements 2011”, 1. köide, lisa A, lk 70).
See also Article 124 of the Financial Regulation. 
Vt ka finantsmääruse artikkel 124.
However, according to the sectoral regulations, authorities in the Member States are only required to present a final declaration on their use in form of loans, guarantees or equity investments provided to final recipients at a later date (typically at the end of the programme period). 
Valdkondlikemäärustekohaselttulebliikmesriikide ametiasutustel aga alles hiljem (tavaliselt programmitöö perioodi lõpus) esitada lõplik kinnitus summade kasutamise kohta lõplikele abisaajatele antud laenude, tagatiste või omaka­ pitali investeeringute näol.
This meant that in 2010 the Commission had no comprehensive information on the amounts actually used by the FEIs, and it was only after this problem came to light in early 2011 that it was able to collect the necessary information from the Member States. 
See tähendas, et komisjonil ei olnud 2010. aastal ülevaatlikku teavet finantskorraldusvahendite kaudu reaalselt kasutatud summade kohta ja ta sai liikmesrii­ kidelt vajalikku teavet koguda alles pärast probleemi ilmsiks­ tulekut 2011. aasta alguses.
As a result, around 4,8 billion euro were not recorded as pre-financing in the balance sheet of the 2010 provisional accounts (28). 
Selle tagajärjel ei kirjendatud 2010. aasta esialgse raamatupidamisaruande bilanssi ettemaksetena ligikaudu 4,8 miljardit eurot (28).
O t h e r ai d s c h e m e s 1.33. 
M uu d t o e t u sk a va d 1.33.
Therefore, they are not recognised and presented in the balance sheet. 
Seetõttu ei kanta neid raamatupidamisarvestusse ette­ maksetena ega kajastata bilansis.
The Commission has sought to obtain sufficient information for the final accounts. 
Komisjononpüüdnudsaadalõplikuraamatupidamise aastaaruande jaoks vajalikku teavet.
According to the information received from the Member States at the end of June 2011, the EU contribution to FEIs amounts to 6,4 billion euro. 
Juunis 2011 liikmesrii­ kidelt saadud teabe kohaselt moodustab ELi toetus finantskor­ raldusvahenditele 6,4 miljardit eurot.
Based on the estimation of the amounts not used by FEIs as at 31 December 2010, the most significant adjustments to be made were a reclassification from expenses to assets in the 2009 and 2010 accounts (see notes 2.5, 2.9, 2.10 and 3.4 to the 2010 accounts explaining the adjustments made). 
Seisuga 31.12.2010 finantskorraldusvahendite hinnanguliste kasutamata summade järgi otsustades pidid kõige olulisemad kohandused puudutama kulude ümberklassifitseerimist varadesse 2009. ja 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandes (vt 2010. aasta raamatupida­ mise aastaaruande lisad 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4, kus selgitatakse tehtud kohandusi).
The Commission corrected material problems concerning the completeness of pre-financing through cut-off bookings and adjustments (see paragraph 1.34). 
Komisjonontuludejakuludeperiodiseerimisening kohanduste (vt punkt 1.34) abil olulised ettemaksete täielikku­ sega seotud probleemid lahendanud.
Nonetheless, the lack of current information on the EU funds actually used by the Member States reduces significantly the usefulness for management of the accounting information, notably for the Commission in its responsibilities for implementing the budget. _____________ (28) This amount consists of long-term pre-financing (3 820 million T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 1.32. 
Ajakohase teabe puudu­ mine liikmesriikide poolt reaalselt kasutatud ELi vahendite kohta vähendab aga märkimisväärselt teabe kasulikkust arves­ tusandmete haldamise seisukohast, eriti seoses komisjoni eelarve täitmise ülesannetega. _____________ (28) Summa koosneb pikaajalistest ettemaksetest (3 820 miljonit eurot) K O M I S J O N I VA S T U S E D 1.32.
It should be noted that the information requested and obtained from the Member States does not concern the amounts actually spent by the FEIs, but the amounts contributed to the FEIs. 
Väärib märkimist, et liikmesriikidelt nõutud ja saadud teave ei hõlma summasid, mida finantskorraldusvahendid reaalselt kulu­ tasid, vaid summasid, mis on nendele eraldatud.
Taking into consideration the cost-benefit criterion, the Commission made an estimate of the unused amounts on a straight line basis and reclassified them as assets. 
Võttes arvesse tulude-kulude kriteeriumi, hindas komisjon kasutamata summasid lineaarselt ning klassifitseeris need ümber varadeks.
The assets totalling 4,8 billion euro will be entirely depreciated by the end of 2015, by virtue of the application of the current legal basis. See also reply to paragraph 4.32. 
Kokku 4,8 miljardi euro väärtuses varasid kantakse 2015. aasta lõpuks praeguse õigusliku aluse rakendamisest tulenevalt täielikult maha. Vt ka vastus punktile 4.32.
As for the FEIs mentioned above, for the aid schemes the legal basis also does not foresee any specific reporting on the amounts paid and their usage. 
Just nagu ülalmainitud finantskorraldusvahendite puhul, ei näe õiguslik alus abikavade osas samuti ette ühtegi konkreetset aruandlust makstud summade ja nende kasutamise kohta.