natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25 article 72 of Council regulation (eC) no 1698/2005 of 20 september 2005 on support for rural development by the european agricultural fund for rural development (eafrd) (oj l 277, 21.10.2005, p. 1). 
25 nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, maaelu arengu Euroopa põllumajandusfondist (EaFrd) antavate maaelu arengu toetuste kohta, artikkel 72 (ELt L 277, 21.10.2005, lk 1).
26 for three of these projects in germany, the conservation clause was registered in favour of the corresponding Land without binding conditions on the future use of the land for nature conservation. 
26 kolme sellise projekti puhul saksamaal registreeriti looduskaitseklausel vastava liiduma kasuks ilma siduvate garantiideta selle kohta, et maad kasutatakse tulevikus looduskaitseks.
34 box 8 no effective structure set uP to ensure sustAinAbiLity of resuLts The beneficiary of one project audited eu financing amounting to 0,5 million euro, had established the following agreements and arrangements to guarantee the long-term maintenance of the target habitat: • stewardship agreements with landowners for maintaining meadows and karst ponds, signed in 2005 for a period of five years; • inclusion of the landowners who had participated in the project in the agri-environmental programme, targeting the project habitat for the period of five years; • an agreement to sell hay produced by the landowners to a stud farm, in order to guarantee the removal of the grass; • lease agreement with an agrarian community for an exhibition room for a period of five years. however, monitoring of the implementation of the stewardship agreements is done only on non-formal basis, since the beneficiary (a university) is no longer represented in the area and the project managers are no longer employed by the beneficiary. 
34 8. selgitus tulemuste jätKusuutliKKuse tagamiseKs PuuduB tõhus struKtuur Ühe poole miljoni euro ulatuses ELi vahendeid saanud projekti abisaaja oli sihtelupaiga pikaajalise hooldamise tagamiseks teinud järgmised kokkulepped ja korraldused: • 2005. aastal maaomanikega viieks aastaks sõlmitud niitude ja karstijärvede hoolduslepingud, • projektis osalenud maaomanike kaasamine põllumajanduse keskkonnaprogrammi, keskendudes viieaastaseks perioodiks projekti sihtelupaigale, • kokkulepe müüa maaomanike toodetud hein hobusefarmile, et tagada rohu äraviimine, • ühe põllumajandusühendusega viieks aastaks sõlmitud näituseruumi rendileping. hoolduslepingute täitmist kontrollitakse ainult mitteametlikult, kuna abisaaja (ülikool) ei ole piirkonnas enam esindatud ja projektijuhid ei ole enam tema palgal. riiklikud järele-valveinspektorid kontrollivad põllumajanduse keskkonnatoetuskava täitmist, kuid selles seatud eesmärgid on üldist laadi ning ei ühti alati LIFE-projekti sihtelupaiga spetsiifikaga. maaomanike ja hobusefarmi vaheline kokkulepe niidetud heina ostmiseks ei jõustunud. näituseruumis on endiselt üleval väljapanek karstiala (mägine neem) ja karstijärvede kohta, kuid see ei ole laiemale üldsusele avatud. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
64. as observed during the on-the-spot audits, it is sometimes difficult to raise funds for the continuation and follow-up of the conservation measures. 
64. nagu kohapealsete audititega tuvastati, on looduskaitsemeetmete jätkamiseks ja järelkontrolliks keeruline rahalisi vahendeid leida.
The audit found 6 cases among the 18 closed life-nature projects audited in which the managers were unable to secure the necessary funds to sustain the project during the year following its closure. moreover, in one case the farmers involved in the project stated their intention to discontinue the actions financed once the payments cease as they have no economic incentive to continue the desired activities (see Box 8). 
18 auditeeritud LIFE-Looduse lõpuleviidud projektist kuue puhul ei suutnud projektijuhid tagada vajalikke vahendeid projekti tulemuste säilitamiseks projekti lõpetamisele järgneva aasta vältel. Ühel juhul teatasid projektis osalevad põllumajandusettevõtjad koguni kavatsusest rahastatud meetmete elluviimine lõpetada, kui makseid enam ei tehta, kuna neil puudub meetmete jätkamiseks majanduslik motivatsioon (vt 8. selgitus).
65. one aspect highlighted is the inability of small ngos to ensure the conservation of the project results due to a lack of own financial resources. in one case, it was found that the only source of revenue was the life grant (including the complementary national financial contribution) and, in another case revenue was basically limited to public grants to ongoing projects. 
65. auditiga ilmnes, et väikestel VVodel ei ole omavahendite nappuse tõttu võimalik projektitulemuste säilimist tagada. Ühel juhul oli ainsaks sissetulekuallikaks LIFE-toetus (kaasa arvatud riigi täiendav finantsosalus) ning ühel teisel juhul piirdus tulu käimasolevatele projektidele antavate avalike toetustega. see tähendab väga suuri riske projektile pärast ELi rahastamise lõppemist. haldusPlaanid on Väga olulised, sest nende alusel VõtaVad ametiasutused Kohustusi, tagades sellega ProjeKti PiKaajalised tulemused A l l i k a s : Euroopa kontrollikoda.
35 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
35 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
32 projects audited include the preparation of management plans (see Annex III). such management plans are important as they organise and commit the authorities to ensuring that the project results are lasting. if approved by the member state, they commit national authorities to allocating the sites concerned to a permanent structure (organisational and financial) responsible for assuring continuity of the projects’ results. 
32 auditeeritud projektis nähti ette kaitsekorralduskavade koostamine (vt Lisa III). kaitsekorralduskavad on olulised, kuna nende abil korraldatakse ametiasutuste tegevust ja kohustatakse neid tagama projektitulemuste püsivus. kui liikmesriik kaitsekorralduskava heaks kiidab, kohustab see riigiasutusi eraldama asjassepuutuvatele aladele püsiva (nii korraldusliku kui finants-) struktuuri, mis vastutab projektitulemuste jätkuvuse tagamise eest. haldus-kavu ei ole aga üldjuhul heaks kiidetud ja LIFE-abi maksmise lõpetamisel ei ole komisjon nende täitmist kontrollinud.
The member states have not approved the management plans for all the relevant project sites (e.g. five projects in belgium and four projects in slovenia). as a consequence, an important basis for the on-going management of the sites concerned has not been established. finally, beneficiaries faced difficulties in seeking co-financing for on-going management contracts under agri-environmental measures (see Box 9). 
Liikmesriigid ei ole kõigi oluliste projekti teostamiskohtade hal-duskavu heaks kiitnud (nt viie projekti puhul Belgias ja nelja projekti puhul sloveenias). seetõttu puudub alus nende kohtade jätkuvaks haldamiseks. samuti oli abisaajatel raskusi kaasrahastamise leidmisega seoses kehtivate halduslepingutega põllumajanduse keskkonnameetmete raames (vt 9. selgitus).
36 box 9 no finAncinG Assured After the Project end one of the main objectives of a project audited which received more than 1 million euro of eu contribution, was to develop an integrated management approach for the targeted natura 2000 site, with the establishment of agreements with farmers to implement various types of management measures to protect the targeted species. The experiences gained would then be used to define agri-environmental measures to protect the targeted species and to define agri-environmental measures to be used for similar cases. agreements were reached with farmers and financial compensation was allocated for the project period. however, no information was available in respect of the concrete development of subsequent agri-environmental measures by local farmers. 
36 9. selgitus rahastamine Pärast ProjeKti lõPPemist ei ole tagatud Ühe auditeeritud projekti, mis sai üle miljoni euro ulatuses ELi toetust, peamiseid eesmärke oli välja töötada vastava natura 2000 sihtala ühtne haldamisviis ja sõlmida põllumajandusettevõtjatega kokkulepped sihtliikide kaitseks mõeldud erinevate haldusmeetmete elluviimiseks. sel moel saadud kogemusi kavatseti kasutada põllumajanduse keskkonnameetmete määratlemiseks, et kaitsta sihtliike ja rakendada meetmeid sarnastes olukordades. põllumajandusettevõtjatega jõuti kokkuleppele ja finantshüvitis eraldati projekti elluviimise ajaks. kohalike põllumajandusettevõtjate edasiste põllumajanduse keskkonnameetmete täpsema arengu kohta aga teave puudus. seetõttu ei ole piisavalt tagatud projektiga saavutatud tulemuste jätkumine, kaasa arvatud saadud teadmiste ja seega ka projekti mõjusust käsitleva teabe levitamine. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
37 ConClusions and reCommendaTions 68. life-nature grants contribute to the biodiversity conservation effort by enhancing the eu member states’ actions and by supporting the commitment of many citizens and their associations in favour of the preservation of species and habitats. 
37 järELdusEd ja sooVItusEd 68. LIFE-Looduse toetused aitavad säilitada bioloogilist mitmekesisust, tugevdades ELi liikmesriikide meetmeid ning toetades paljude kodanike ja nende ühenduste püüdlusi liike ja elupaiku kaitsta.
69. life-nature is complex: projects deal with many different realities, are promoted by various types of beneficiaries and should have a sustainable impact on specific species and habitats, including through the dissemination of the results achieved and the lessons learned. 
69. LIFE-Looduse haldamine on keeruline: projekte viiakse läbi väga erinevates tingimustes, neid juhivad mitmesugused abisaajad ja nad peaksid avaldama sihtliikidele ja -elupaikadele püsivat mõju, tehes seda muu hulgas saavutatud tulemuste ja saadud teadmiste levitamise abil.
70. since the first life instrument was introduced in 1992, the Commission has progressively developed and improved its management and control systems, inter alia taking into account the results of the Court’s previous audits. however, the audit concluded that measures financed by life-nature are not, as yet, sufficiently safeguarded beyond project completion (paragraphs 18 to 20). seLection Procedure 71. 
70. alates esimese rahastamisvahendi LIFE kasutuselevõtust 1992. aastal on komisjon selle juhtimis-ja kontrollisüsteeme edasi arendanud, võttes muu hulgas arvesse kontrollikoja varasemate auditite tulemusi. käesoleva auditi põhjal võib siiski öelda, et LIFE-Loodusega rahastatavate meetmete jätkumine pärast projekti lõppu ei ole piisavalt tagatud (punktid 18–20). ValiKumenetlus 71.
The sustainability-related criteria adopted for the selection of life-nature projects become less relevant with life+. moreover, since subcriteria are not weighted it is not clear how projects are penalised when they do not satisfy one or more of the relevant subcriteria (paragraphs 22 to 26). 72. 
LIFE-Looduse projektide väljavalimiseks rakendatud jätkusuutlikkusega seotud kriteeriumide tähtsus on LIFE+ raames vähenenud. kuna alakriteeriume ei hinnata, ei ole ka selge, mis sanktsioonid projekte ootavad, kui nad ei vasta ühele või enamale olulisele alakriteeriumile (punktid 22–26).
The audit could not find any evidence of the expert contribution by the european environment agency or the european Topic Centre on biological diversity to the design of the selection model adopted (or to any other aspect of life project management) despite the fact that the life instrument absorbs 70 % of the budget managed by dg env (paragraph 27). special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 73. 
72. auditiga ei leitud tõendeid Euroopa keskkonnaagentuuri ega Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskuse erialateadmiste rakendamisest vastuvõetud valikukorra väljatöötamisel (või seoses mõne muu LIFE-projektide juhtimisega seotud aspektiga), ehkki rahastamisvahendile LIFE kulub 70 % keskkonna peadirektoraadi hallatavast eelarvest (punkt 27). Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
The Commission contracts external evaluators for the independent technical assessment of the project proposals received. however, the prioritisation model used (criteria, subcriteria, weighting, scales, etc.) is not sufficiently detailed or transparent for the interested public. on the other hand, the lengthy decision-making process for grant awards sometimes affects the feasibility of project implementation and undermines stakeholder involvement (paragraph 28). 
73. komisjon tellib saadud projektitaotluste sõltumatu tehnilise hinnangu välishindajatelt. projektide järjestamise alus (kriteeriumid, alakriteeriumid, hindamine, punktiskaalad jne) ei ole aga huvitatud osapoolte seisukohast piisavalt üksikasjalik ega läbipaistev. teisalt võib toetuste andmise pikk otsustusprotsess mõjutada projekti elluviimise paindlikkust ja vähendada sidusrühma osalust (punkt 28).
27 special report no 11/2003, recommendation after paragraph 89. 
27 Eriaruanne nr 11/2003, punktile 89 järgnev soovitus.
38 recommendAtion 1 (i) The Commission should review its selection model on the basis of an opinion by a panel of experts, including a contribution from the european environment agency or the european Topic Centre on biological diversity, validate it and make it available to all interested parties. (ii) The model should prioritise life-nature project proposals which can give assurance as to the continuity of results. in this respect the Court stresses that it recommends that the Commission should examine whether it would be expedient to separate the management of the ‘nature’ and ‘environment’ strands, in view of their intrinsic differences, thus favouring their long term management27. (iii)possible ways of shortening the selection procedure should also be considered, namely by taking into account solutions inspired by other grant schemes, financed from the eu budget and by reviewing the interinstitutional proceedings currently in force. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
38 sooVitus 1 i) komisjon peaks valikukorra üle vaatama, võttes arvesse ekspertide rühma (sh Euroopa keskkonnaagentuuri või Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskuse) arvamust, selle kinnitama ja kõigile huvitatud osapooltele kättesaadavaks tegema. ii) Valiku tegemisel tuleks eelistada selliseid LIFE-Looduse projektitaotlusi, milles on tagatud tulemuste jätkuvus. sellega seoses soovitab kontrollikoda komisjonil uurida, kas oleks otstarbekas suundade “Loodus” ja “keskkond” juhtimine üksteisest eraldada, võttes arvesse nende loomuomaseid erinevusi ja soodustades nende pikaajalist juhtimist27. iii) samuti tuleks kaaluda võimalusi valikumenetlust lühendada, võttes arvesse teistes ELi eelarvest rahastatavates toetuskava-des kasutatud lahendusi ning vaadates üle jõusolevad institutsioonidevahelised menetlused. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
imPLementAtion of Projects 74. 
ProjeKtide elluViimine 74.
The on-the-spot visits to 35 projects showed that most of the foreseen investments had been implemented and were contributing to the improvement of the species’ and habitats’ conservation status in natura 2000 sites. however, several weaknesses affecting the project results were identified. 
35 projekti kohapealne kontrollimine näitas, et suurem osa ettenähtud investeeringutest oli tehtud ning nende abil aidati kaasa liikide ja elupaikade kaitsestaatuse parandamisele natura 2000 aladel. siiski leiti mitmeid projektitulemusi mõjutavaid puudusi. mõningad rahastatud investeeringud avaldasid sihtliikidele ja -elupaikadele suhteliselt piiratud mõju kas suurte kulude või mõju kiire vähenemise suure tõenäosuse tõttu pärast projekti lõppu, kui vajalikke hooldustöid ei tehta.
The achievement of the specific conservation objectives – such as improvements in the conservation status of targeted species or habitats – is not adequately monitored. The project promoters are not required to monitor the impact of the measures on the targeted species or habitats. as a consequence, the Commission is usually well informed on the progress of the individual project investments executed but it does not dispose of information on the extent to which targeted project results were in fact achieved and on their impact. moreover, effective monitoring requires a set of appropriate indicators and criteria to be established by the Commission on the basis of expertise available, for instance, in the european environment agency and european Topic Centre (paragraphs 30 to 40). 
Looduskaitse välisekspertide teostatav projektide järelevalve keskendub projektide arengu kontrollimisele ja aruandlusele ettenähtud investeeringute ja meetmete seisukohast. kaitsealaste erieesmärkide – nt sihtliikide ja -elupaikade kaitsestaatuse parandamine – saavutamist ei kontrollita piisavalt. projekti edendajate ülesannete hulka ei kuulu meetmete sihtliikidele või -elupaikadele avaldatava mõju üle seire teostamine. selle tulemusel on komisjon tavaliselt hästi informeeritud projekti käigus tehtud investeeringutest, kuid tal puudub teave projekti ettenähtud tulemuste reaalse saavutamise ja nende mõju kohta.
39 recommendAtion 2 (i) The Commission should take the necessary initiatives to improve project monitoring in respect of the results achieved as well as on the safeguards established on the use given to life-funded investments and the reality of the implementation of the management contracts and plans. (ii) appropriate indicators and criteria should be developed by the Commission for monitoring project outcomes on the basis of the expertise available namely in the european environment agency and in the european Topic Centre. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
39 sooVitus 2 i) komisjon peaks tegema vajalikud algatused, et parandada projektide järelevalvet seoses saavutatud tulemustega, samuti seoses LIFE'ist rahastatud investeeringute kasutamise tagatistega ning halduslepingute ja -kavade täitmise reaalse olukorraga. ii) projekti tulemite üle järelevalve tegemiseks peaks komisjon välja töötama asjakohased näitajad ja kriteeriumid, kasutades selleks Euroopa keskkonnaagentuuri ja Euroopa teemakeskuse erialateadmisi. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
disseminAtion of resuLts 76. some linguistic difficulties still have to be overcome and there is a need for improved minimum quality standards for the information to be disseminated on the projects’ websites. The dg environment life projects database does not allow for easy and wide access to lessons learned, and the information on technical and scientific matters is generally not provided for the potential expert public (paragraphs 42 to 53). 
tulemuste leVitamine 76. Ületamist vajavad mõningad keelelised raskused, samuti tuleks parandada minimaalseid kvaliteedinõudeid projektide veebilehtedel levitatava teabe suhtes. keskkonna peadirektoraadi LIFE-projektide andmebaas ei võimalda mugavat ja laialdast juurdepääsu omandatud teadmistele ning tehniline ja teadusalane teave ei ole võimalikule erialapublikule üldjuhul kättesaadav (punktid 42–53).
40 recommendAtion 3 (i) The Commission should review its communication strategy, activities and tools, bearing in mind that particular attention should be paid to the dissemination to interested experts of relevant information and lessons learned. 
40 sooVitus 3 i) komisjon peaks üle vaatama oma teabeedastusstrateegia, -meetmed ja -vahendid, pidades silmas, et erilist tähelepanu tuleks pöörata asjakohase teabe ja omandatud teadmiste edastamisele huvitatud ekspertidele. samuti tuleks kaaluda LIFE'i andmebaasi teabeotsingu võimaluste parandamist. ii) Lisaks tuleks abisaajatelt nõuda üksikasjalikuma tehnilise teabe esitamist kasutatud meetodite, omandatud teadmiste ja määratletud parimate tavade kohta, et tagada nende laiem levitamine.
LonG-term mAnAGement of Project resuLts 77. life-nature projects have contributed considerably to the implementation of the natura 2000 network. however, apart from requesting the drafting of an after-life conservation plan at project closure, the Commission has paid little attention to life projects once they are closed, and beneficiaries and partners are not legally or by other effective means obliged to assure the continuation of the project results. 
ProjeKtitulemuste PiKaajaline haldamine 77. LIFE-Looduse projektid on natura 2000 võrgustiku rakendamisele oluliselt kaasa aidanud. komisjon on aga LIFE-projektidele pärast nende lõppemist vähe tähelepanu pööranud, kui välja arvata nõue koostada projekti lõppedes LIFE'i järgne kaitsekava, ning abisaajad ja partnerid ei ole seaduste ega muude efektiivsete meetmetega kohustatud projektitulemuste jätkuvust tagama.
The sustainability of the conservation measures financed by life-nature is not safeguarded beyond the project end, and thus the impact of the eu funding may quickly diminish, as no technical ex-post checks take place and the Commission has no follow-up scheme or any reactive instrument for ensuring that the results are not lost (paragraphs 55 to 67). special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
LIFE-Loodusega rahastatud kaitsemeetmete jätkusuutlikkus pärast projekti lõppu ei ole tagatud ning ELi rahaeralduse mõju võib kiiresti väheneda, kuna tehnilisi järelkontrolle ei tehta ja komisjonil puudub järelkontrolli süsteem või muu tagasiulatuv vahend, et tagada tulemuste säilimine (punktid 55–67). Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
41 recommendAtion 4 (i) The grant agreements should commit beneficiaries — and, if appropriate, the national co-financers — to sustaining the project results for a minimum period after the project closure. 
41 sooVitus 4 i) nagu on tavaks teiste ELi rahastamisvahendite puhul, tuleks ka LIFE'i toetuslepingutega kohustada abisaajaid – ja ka riiklikke kaasrahastajaid, kui see on asjakohane – tagama, et projekti tulemused säilivad ja ostetud seadmeid kasutatakse vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõppu.
Compliance with the corresponding contractual obligations should be enforced through appropriate penalties and recoveries. (ii) The introduction of a follow-up scheme for the 'after-life funding' should be considered by the Commission, and may require a change in the legal framework. This report was adopted by the Court of auditors at its meeting in luxembourg of 2 july 2009. 
Vastavate lepingutingimuste täitmist tuleks tõhustada asjakohaste sanktsioonide ja sissenõuetega. ii) komisjon peaks kaaluma järelkontrolli süsteemi rakendamist LIFE'i järgse rahastamise suhtes, mis võib nõuda õigusliku raamistiku muutmist. kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 2. juuli 2009. aasta istungil Luxembourgis.
For the Court of Auditors vítor manuel da silva Caldeira President special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
Kontrollikoja nimel Vítor manuel da silva Caldeira president Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine