natgillin/translations-raw huggingface dataset:
53 DG Environment did not take a structured approach when analysing programming documents for OPs and RDPs to support its consultations with the other Commission DGs. 
53 Keskkonna peadirektoraat ei analüüsinud rakenduskavade ja maaelu arengukavade kavandamisdokumente struktureeritult, mis takistas konsulteerimist teiste komisjoni peadirektoraatidega.
54 Finally, we found that the approved programming documents did not necessarily reflect the Natura 2000 needs identified in the PAFs and indicated by DG Environment during its consultations with other Commission services54. 
54 Kontrollikoda leidis ka, et heakskiidetud kavandamisdokumentides ei võetud alati arvesse Natura 2000 võrgustiku vajadusi, mis olid esitatud tähtsusjärjestatud tegevuskavades ning keskkonna peadirektoraadi konsultatsioonides teiste komisjoni talitustega54.
Overall, the PAFs’ incomplete or inaccurate information, combined with their insufficient integration with the programming documents for the 2014-2020 funding period55, has limited their usefulness as a means of ensuring the consistency of EU funding for Natura 2000. 
Kokkuvõttes vähendas tähtsusjärjestatud tegevuskavades esitatud ebatäielik või ebatäpne teave ja see, et tegevuskavad ei olnud integreeritud programmitöö perioodi 2014–2020 kavandamisdokumentidesse55, oluliselt tähtsusjärjestatud tegevuskavade kasulikkust Natura 2000 võrgustikule mõeldud ELi rahastamise järjepidevuse tagamise vahendina.
50 Austria, Belgium, Estonia, Hungary and the United Kingdom. 
50 Austria, Belgia, Eesti, Ungari ja Ühendkuningriik.
51 Small-and medium-sized enterprises. 
51 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
52 Germany, Spain and France. 
52 Saksamaa, Hispaania ja Prantsusmaa.
53 DG Agriculture and Rural Development, DG Regional and Urban Policy, DG Employment, Social Affairs and Inclusion, DG Maritime Affairs and Fisheries, DG Environment. 
53 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat.
54 The issues signalled by DG Environment included: for Poland, not all measures identified in the detailed PAF were reflected in the RDPs; in Romania, the RDP did not specify how the needs of Natura 2000 would be addressed; in France, there was a lack of information in the RDPs on funding for Natura 2000. 
54 Keskkonna peadirektoraadi esile toodud probleemid olid järgmised: Poola puhul ei olnud kõiki üksikasjalikus tähtsusjärjestatud tegevuskavas määratletud meetmeid maaelu arengukavas arvesse võetud. Rumeenias ei täpsustatud maaelu arengukavas seda, kuidas Natura 2000 vajadusi arvesse võetakse. Prantsusmaal puudus maaelu arengukavades teave Natura 2000 rahastamise kohta.
55 This conclusion is also corroborated by the findings included in a report prepared for the Commission in 2016, Integration of Natura 2000 and biodiversity into EU funding (EAFRD, ERDF, CF, EMFF, ESF). 
55 Järeldust kinnitavad ka leiud, mis sisalduvad komisjoni jaoks 2016. aastal koostatud aruandes „Integration of Natura 2000 and biodiversity into EU funding (EARDF, ERDF, CF, EMFF, ESF)”.
52: ‘Integration of priorities, specific objectives and measures linked to Natura 2000 [...] has been achieved to varying degrees in the national programmes analysed [...] in general the planned measures do not cover all the needs identified in the PAFs for all habitats and species that require conservation or restoration actions’. 
Vt lk 52: „Prioriteetide integreerimine, Natura 2000-ga seotud erieesmärgid ja meetmed [---] on analüüsitud riiklikes kavades saavutatud erinevas ulatuses [---] üldiselt ei kata kavandatud meetmed kõiki tähtsusjärjestatud tegevuskavades määratletud vajadusi kõikide kaitset või taastamist vajavate elupaikade ja liikide puhul”.
Observations 34 EU funding schemes were insufficiently tailored to the objectives of the Natura 2000 sites 55 Because of the limited integration of Natura 2000 with the EU funding schemes, there is a risk of the available funds being insufficiently adapted to the sites’ needs. 
Tähelepanekud 34 ELi rahastamiskavad ei olnud piisavalt kohandatud Natura 2000 alade eesmärkide täitmiseks 55 Kuna ELi rahastamiskavad hõlmasid Natura 2000 võrgustikku vaid piiratult, on oht, et olemasolevaid vahendeid ei kohandata piisavalt alade vajadustega.
We assessed whether the funding schemes most used for the network were sufficiently adapted and coordinated for the purpose of achieving the conservation objectives. 
Kontrollikoda hindas, kas võrgustiku puhul kõige enam kasutatavad rahastamiskavad olid piisavalt kohandatud ja koordineeritud, et saavutada kaitse-eesmärgid.
56 The results of the survey highlighted that the EAFRD, ERDF and LIFE funds provided more than 90 % of the EU’s financing for Natura 2000 (see paragraph 44). 
56 Uuringu tulemusel selgus, et EAFRD, ERF ja LIFE’i fondide osakaal Natura 2000 võrgustikule eraldatud ELi vahenditest on üle 90 protsendi (vt punkt 44).
The Member States also indicated that the main management activity financed by these funds was ongoing habitat management and site monitoring (see Figure 4). 
Liikmesriigid märkisid ka, et peamine nendest fondidest rahastatud haldustegevus oli elupaikade jooksev haldamine ja alade järelevalve (vt joonis 4).
Establishment of Natura 2000 sites - 2 % Ongoing habitat management and monitoring - 74 % Figure 4 
Natura 2000 alade rajamine. 2% Elupaikade igapäevane haldamine ja järelevalve.
Observations 35 57 The most important EAFRD measure in terms of financing habitat management on Natura 2000 sites was the agri-environment measure (measure 214), which accounted for more than 50 % of this fund. 
Tähelepanekud 35 57 Kõige olulisem Natura 2000 alade elupaikade haldamise rahastamisega seotud EAFRDst rahastatav meede oli põllumajanduse keskkonnameede (meede 214), mis moodustas üle 50% sellest fondist.
The specific ‘Natura 2000 payments’ (measures 213 and 224) represented only 7 % of the reported funding. 
Spetsiifilised „Natura 2000 maksed” (meetmed 213 ja 224) moodustasid vaid 7% deklareeritud vahenditest.
58 The design of the rural development funding schemes did not always take into account the specific characteristics of the sites and their conservation objectives, as the majority of the schemes covered only some of the species and habitats of interest (see Box 10). 
58 Maaelu arengu rahastamiskavades ei võetud alati arvesse alade eriomadusi ja nende kaitse-eesmärke, sest enamikus kavades märgiti ära vaid osa huvipakku-vatest liikidest ja elupaikadest (vt 10. selgitus).
The lack of complete consistency between rural development funding schemes and environmental issues has been raised as an issue before by the Court in several of our special reports dealing with water policy56. 
Kontrollikoda on mitmes oma veepoliitikat käsitlevas aruandes56 juba toonud esile asjaolu, et maaelu arengu rahastamiskavad ei ole täielikult keskkonnaküsimustega kooskõlas.
56 Special Report 4/2014 Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success, see paragraph 83; Special Report 23/2015 Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go, see paragraphs 187 and 188; and Special Report 3/2016 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed, see paragraph 124 (http://eca. europa.eu). 
56 Eriaruanne nr 4/2014 „ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud”, vt punkt 83; eriaruanne nr 23/2015 „Doonau vesikonna vee kvaliteet: veepoliitika raamdirektiivi rakendamisel on edusamme, kuid teha on veel palju”, vt punktid 187 ja 188; eriaruanne nr 3/2016 „Läänemere eutrofeerumisega võitlemine: tuleb võtta rohkem ja mõjusamaid meetmeid”, vt punkt 124 (http://eca.europa.eu).
Examples of specific characteristics of Natura 2000 sites not taken into account for the EAFRD funding scheme In Poland, the requirements linked to agri-environmental payments did not cover all the species present on one site, or that site’s specific characteristics. 
Näited Natura 2000 alade eriomadustest, mida EAFRD rahastamiskava juures arvesse ei võetud Poolas ei hõlmanud põllumajandusliku keskkonnatoetuse nõuded kõiki alal esinevaid liike ega ala eriomadusi.
A nature reserve in the Alpine biogeographic region was included in the Natura 2000 network due to the presence of dozens of bird species, such as the black grouse (Tetrao tetrix) and the corn crake (Crex crex). 
Üks Alpide biogeograafilises piirkonnas asuv looduskaitseala lisati Natura 2000 võrgustikku, sest seal elas mitu linnuliiki, nagu teder (Tetrao tetrix) ja rukkirääk (Crex crex).
The specific requirements for the agri-environment measure referred only to the corn crake. 
Põllumajanduse keskkonnameetme erinõuded olid suunatud vaid rukkiräägule.
The requirements relating to the corn crake, such as grass-cutting periods, are not compatible with the requirements for the black grouse, but this was not taken into account in the agri-environmental requirements. 
Rukkiräägule mõeldud nõuded (nagu niitmisperioodid) ei vasta tedrega seotud nõuetele, kuid seda ei võetud põllumajanduse keskkonnameetme nõuete puhul arvesse.
On the same site, the private parcels used for agricultural land were usually very small, narrow and long; their width on farmland often did not exceed a few metres. 
Samal alal olid põllumajandusmaaks kasutatavad eraomandis olevad maatükid enamasti väga väikesed, kitsad ja pikad, sageli vaid paari meetri laiused.
There were around 38 000 such parcels on this site, and the average area of these parcels was 0.22 ha. 
Alal oli ligi 38 000 sellist maatükki, nende keskmine pindala oli 0,22 hektarit.
The farmers concerned could receive agri-environmental payments if the overall area of their agricultural holdings amounted to at least 1 ha. 
Asjaomased põllumajandusettevõtjad võivad saada põllumajanduslikku keskkonnatoetust, kui nende põllumajandusliku majapidamise kogupindala on vähemalt 1 hektar.
However, as most farm holdings in this area were smaller than 1 ha, most parcels on the site were not eligible for agri-environmental support. 
Kuna suurem osa ala põllumajanduslikke majapidamisi olid ühest hektarist väiksemad, ei saanud enamik alal asuvaid maatükke põllumajanduslikku keskkonnatoetust.
In Romania, there were agri-environmental measures targeting some of the species present on one site we visited, such as the lesser grey shrike (Lanius minor) and the red-footed falcon (Falco vespertinus). 
Rumeenias olid põllumajanduse keskkonnameetmed suunatud mõnele ühel külastatud alal esinevale liigile, nagu mustjalg-õgija (Lanius minor) ja punajalg-pistrik (Falco vespertinus).
The requirements for these measures did not take into account the relevant conservation measures set out in the management plan (e.g. limiting the expansion of agricultural crops and grazing during certain periods). 
Nende meetmete nõuete puhul ei võetud arvesse majandamiskavas esitatud asjaomaseid kaitsemeetmeid (põllukultuuride kasvatamise piiramine ning karjatamine teatud perioodidel).
The effectiveness of the measure had also been adversely affected by the fact that these agri-environmental requirements covered only 11.2 % of the agricultural land on the site. Box 10 
Meetme mõjusust vähendas ka see, et põllumajanduse keskkonnameetmed hõlmasid vaid 11,2% ala põllumajandusmaast. 10. selgitus
Observations 36 59 We found cases where the compensation provided under the EAFRD or the EFF did not fully cover the financial losses resulting from compliance with Natura 2000 requirements. 
Tähelepanekud 36 59 Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus EAFRD või EKFi kompensatsioon ei katnud täielikult Natura 2000 nõuetest kinnipidamise tõttu tekkinud rahalist kahju.
This did not encourage participation in the programmes. 
See ei soodustanud programmides osalemist.
For instance, for aquaculture farming in Poland, farmers were eligible for EFF payments if their ponds were located in Natura 2000 areas. 
Näiteks Poolas said vesiviljelusettevõtjad EKFist toetust, kui nende tiigid asusid Natura 2000 aladel.
The financial losses from protecting the birds on the ponds were higher than the compensation received57. 
Rahaline kahju tiikidel elavate lindude kaitsmisest oli aga suurem kui saadud kompensatsioon57.
Also, similar compensation was given only for 2 years in Romania. 
Rumeenias maksti sarnast kompensatsiooni ainult kaks aastat.
60 We also found good examples of funds targeting conservation actions (see Box 11). 
60 Kontrollikoda leidis ka häid näiteid kaitsemeetmete rahastamisest (vt 11. selgitus).
61 Overall, we found that LIFE projects gave the greatest incentive for practices promoting biodiversity; however, because funding is linked to project duration, their sustainability often depends on the availability of a more permanent source of funding58. 
61 Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et LIFE’i projektidega edendati bioloogilise mitmekesisusega seotud tavasid kõige enam. Rahastamine on aga seotud projekti kestusega ja seega sõltub projekti jätkusuutlikkus sageli püsivama rahastamisallika olemasolust58.
In general, the ERDF and LIFE are designed to complement each other; however, we also identified some coordination issues between LIFE and ERDF actions, since both can involve similar actions to develop management plans or certain conservation measures. 
ERF ja LIFE on mõeldud teineteist täiendama, kuid kontrollikoda leidis ka mõningaid koordineerimisprobleeme LIFE’i ja ERFi meetmete vahel, sest mõlemad võivad hõlmata sama tüüpi tegevusi majandamiskavade või teatud kaitsemeetmete koostamiseks.
For example, a LIFE project on a Natura 2000 site we visited financed a new study on the conservation of the brown bear (Ursus arctos) in Romania, even though similar studies had previously been funded by other LIFE and ERDF projects. 
Näiteks Rumeenias külastatud Natura 2000 alal rahastati LIFE’i projektist uut uurimust pruunkaru (Ursus arctos) kaitse kohta, samas on sarnaseid uurimusi varem rahastatud muudest LIFE’i ja ERFi projektidest.
57 Andrzej Martyniak, Piotr Hliwa, Urszula Szymańska, Katarzyna Stańczak, Piotr Gomułka, Jarosław Król, Próba oszacowania presji kormorana czarnego Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtiofaunę wód na terenie Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka ‘Opolszczyzna’ oraz Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka ‘Żabi Kraj’ (ISBN 978-83-939958-0-6), in English ‘An attempt to estimate the pressure of black cormorant Phalacrocorax carbo (L. 1758) on the ichthyofauna of waters in the area of the Association of Local Fisheries Group “Opole region” and the Association of Local Fisheries Group “Frog Country’’’ (http://www. lgropolszczyzna.pl/ pobierz1/00-broszura-Raport_ Kormoran-web.pdf). 
57 Andrzej Martyniak, Piotr Hliwa, Urszula Szymańska, Katarzyna Stańczak, Piotr Gomułka, Jarosław Król, Próba oszacowania presji kormorana czarnego Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtiofaunę wód na terenie Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Opolszczyzna” oraz Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Żabi Kraj” (ISBN 978–83–939 958–0–6). (Katse hinnata kormoranide (Phalacrocorax carbo (L. 1758)) survet kalavarudele kohalike kalastajate ühenduste „Opole region” ja „Frog Country” veepiirkonnas) (http://www. lgropolszczyzna.pl/ pobierz1/00-broszura-Raport_ Kormoran-web.pdf).
58 Special Report 11/2009 The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects (http:// eca.europa.eu). 
58 Eriaruanne nr 11/2009 „LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine”, (http://eca.europa.eu).
Examples of ERDF and LIFE projects targeted at conservation actions In Romania and Poland, the ERDF sectoral operational programmes59 relating to the environment specifically addressed the management of the Natura 2000 network by funding the development of site management plans. 
Näited kaitsemeetmetele suunatud ERFi ja LIFE projektidest Rumeenias ja Poolas olid ERFi keskkonna valdkondlikud rakenduskavad59 suunatud konkreetselt Natura 2000 võrgustiku haldamisele, sest nende kaudu rahastati majandamiskavade arendamist.
LIFE projects were also used, particularly in Spain where they funded the protection of a rare bird species, the ‘urogallo’ (Tetrao urogallus), as well as a research programme to identify potential maritime Natura 2000 sites. 
Ka Hispaanias kasutati LIFE’i projekte sageli; nende abil rahastati haruldase linnuliigi metsise (Tetrao urogallus) kaitset ning teadusprogrammi potentsiaalsete Natura 2000 merealade kindlakstegemiseks.
Box 11 Observations 37 62 Result-oriented measures have the potential to be more effective. 
11. selgitus Tähelepanekud 37 62 Tulemustele suunatud meetmed on potentsiaalselt mõjusamad.
However, they require robust preparation, particularly in terms of gathering ecological knowledge, building administrative capacity60 and defining the appropriate monitoring indicators to ensure their controllability at a reasonable cost. 
Need nõuavad aga põhjalikku ettevalmistust, eelkõige ökoloogilise teabe kogumist ja haldussuutlikkuse suurendamist60, ning asjakohaste järelevalvenäitajate määratlemist, et tagada nende kontrollitavus mõistlike kuludega.
While nine Member States61 including Germany used EU funds for such schemes, the two German regions that were visited financed such measures using their own funds (see Box 12). 
Üheksa liikmesriiki61, Saksamaa kaasa arvatud, kasutasid selliste kavade rahastamiseks ELi vahendeid, kuid kahes külastatud Saksamaa piirkonnas rahastati selliseid meetmeid enda vahenditest (vt 12. selgitus).
60 Biodiversity protection through results-based remuneration of ecological achievement, Institute for European Environmental Policy, December 2014, European Commission. 
60 „Biodiversity protection through results based remuneration of ecological achievement”, Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut, detsember 2014, Euroopa Komisjon.
61 Ireland, the Netherlands, Germany, Austria, Finland, the United Kingdom, Sweden, Spain and France. 
61 Iirimaa, Madalmaad, Saksamaa, Austria, Soome, Ühendkuningriik, Rootsi, Hispaania ja Prantsusmaa.
A result-oriented programme in Germany In Schleswig-Holstein, the Wiesenbrüterprogramm (grassland birds programme), which paid compensation only if birds had appeared on the plot concerned and protective measures had been taken, was funded purely from national and regional resources. 
Tulemustele suunatud programm Saksamaal Schleswig-Holsteini „Wiesenbrüterprogramm” (rohumaa lindude programm) maksis kompensatsiooni vaid siis, kui linnud olid tulnud alale ja kaitsemeetmed olid võetud. Programmi jaoks kasutati ainult riiklikke ja piirkondlikke vahendeid.
This type of measure was not supported by EU funding, because regional authorities considered that its adequate controllability could not be ensured at a reasonable cost. 
Seda tüüpi meedet ELi vahenditest ei rahastatud, sest piirkondlike ametiasutuste arvates ei olnud võimalik mõistlike kuludega tagada selle täielikku kontrollitavust.
Monitoring and reporting systems were not adequate to provide comprehensive information on the effectiveness of the Natura 2000 network 63 The purpose of monitoring and reporting systems is to keep the Commission and the Member States informed on the progress of the Natura 2000 network and to provide a framework for appropriate management action. 
Natura 2000 järelevalve-ja aruandlussüsteemid ei olnud piisavad täieliku teabe esitamiseks võrgustiku mõjususe kohta 63 Järelevalve-ja aruandlussüsteemide eesmärk on anda komisjonile ja liikmesriikidele teavet Natura 2000 võrgustiku edusammudest ning luua raamistik asjaomastele haldustegevustele.
Several monitoring and reporting activities are relevant for Natura 2000 implementation. 
Mitu järelevalve-ja aruandlustegevust on olulised Natura 2000 võrgustiku rakendamiseks.
As regards EU funds, monitoring at programme level should provide information on the implementation of a programme and its priority axes: performance indicators should provide reliable and timely data on whether the measures supporting the Natura 2000 network are producing the expected outputs, results and impact. 
ELi vahendite osas peaks programmi tasandil tehtav järelevalve andma teavet programmi rakendamise ja selle prioriteetsete telgede kohta: tulemusnäitajad peaksid andma usaldusväärset ja õigeaegset teavet selle kohta, kas Natura 2000 võrgustikku toetavate meetmetega saavutatakse eeldatud väljundid, tulemused ja mõju.
At site level, monitoring of the conservation measures should take place in order to assess their effectiveness and results. 
Alade tasandil tuleks teha kaitsemeetmete üle järelevalvet, et hinnata nende mõjusust ja tulemuslikkust.
This performance information may also trigger an update to the relevant site’s standard data form (see paragraph 8), which describes the main characteristics of that site, including data on its protected habitats and species. 
Saadud tulemusalase teabe alusel võidakse ka ajakohastada vastava ala standardseid andmevorme (vt punkt 8), milles kirjeldatakse ala peamisi omadusi ning antakse teavet sellel kaitstavate elupaikade ja liikide kohta.
Finally, Member States should monitor and report on the conservation status of protected habitats and species, which is then summarised in the state of nature report, presenting the status and trends at EU level. Box 12 
Liikmesriigid peaksid tegema järelevalvet ja andma aru kaitsealuste elupaikade ja liikide kaitsestaatuse kohta; need andmed konsolideeritakse looduse seisundi aruandes, milles esitatakse seisund ja suundumused ELi tasandil. 12. selgitus
Observations 38 There was no specific performance indicator system for the Natura 2000 network 64 Indicators62 for the various EU funds are set out in their respective regulations and programming documents in order to measure the achievement of their objectives. 
Tähelepanekud 38 Natura 2000 võrgustikul puudus oma tulemusnäitajate süsteem 64 ELi eri fondide näitajad62 on esitatud fondide määrustes ja kavandamisdokumentides ning nende abil mõõdetakse fondide eesmärkide saavutamist.
The variety of potential EU funding sources for Natura 2000 (EAFRD, ERDF, EFF, ESF, CF and LIFE) made it complicated to monitor how these funds were used specifically for the network during the 2007-2013 programming period. The various funds had no common indicators relating specifically to Natura 2000 to provide a consolidated overview of the impact made by the EU support, but they did have indicators relating to biodiversity, which have some relevance for the Natura 2000 network (see Box 13). 
Natura 2000 võrgustikul on mitu potentsiaalset rahastamisallikat (EAFRD, ERF, EKF, Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond ja LIFE), mistõttu oli keeruline kontrollida fondide kasutamist konkreetselt võrgustiku toetamiseks programmitöö perioodil 2007–2013. Eri fondidel puudusid spetsiaalselt Natura 2000 võrgustikuga seotud ühised näitajad, mis oleksid andnud koondülevaate ELi toetuse mõjudest.
Example of a biodiversity indicator not specifically related to Natura 2000 One result indicator for the EAFRD relating to Natura 2000 payments and the agri-environment measure was the ‘Area under successful land management contributing to biodiversity, water quality, mitigating climate change, soil quality, avoidance of marginalisation and land abandonment’. 
Näide bioloogilise mitmekesisuse näitajast, mis ei ole otseselt seotud Natura 2000 võrgustikuga Üheks Natura 2000 maksete ja põllumajanduse keskkonnameetmega seotud EAFRD tulemusnäitajaks oli pindala, mille suhtes on edukalt kohaldatud maa majandamist, mis parandab bioloogilist mitmekesisust, vee kvaliteeti, leevendab kliimamuutusi, parandab pinnase kvaliteeti, aitab vältida marginaliseerimist ja maa kasutamata jätmist.
It measured the total area of land and forest (in hectares). 
Näitaja mõõtis maa-ja metsa-ala kogupindala hektarites.
This indicator did not provide specific information on the measures’ results purely in relation to Natura 2000 sites. 
Selle näitaja abil ei saadud konkreetset teavet meetmete tulemustest ainult Natura 2000 aladel.