natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 By 31 December 2018, the Commission has to present the initial report on the implementation of monitoring and evaluation, including the first results of the performance of the CAP for 2014-2020. 
13 Komisjon peab 31. detsembriks 2018 esitama esialgse aruande perioodi 2014– 2020 ÜPP seire ja hindamise, sealhulgas tulemuslikkuse esialgsete näitajate kohta.
A second report including an assessment of the performance of the CAP shall be presented by 31 December 2021. 
Teine aruanne, mis sisaldab hinnangut ÜPP tulemuslikkuse kohta, esitatakse hiljemalt 31. detsembriks 2021.
14 With the 2013 CAP reform, the common monitoring and evaluation framework (CMEF), already applied for the EAFRD, was also applied to measures financed from the EAGF18. 
14 ÜPP 2013. aasta reformiga hakati juba EAFRD suhtes kohaldatavat ühist seire-ja hindamisraamistikku (CMEF) kohaldama ka EAGFist rahastatavate meetmete suhtes18.
In order to fulfil its responsibility of monitoring and evaluation of the measures financed by the EAGF the Commission must establish what information is necessary and draw up a multiannual evaluation plan. 
Et täita oma kohustust teha EAGFist rahastatavate meetmete üle seiret ja neid hinnata, peab komisjon kindlaks tegema vajaliku teabe ja koostama mitmeaastase hindamiskava.
Member States should ensure that such data are of good quality and available in a timely manner. 
Liikmesriigid peaksid tagama selliste andmete kvaliteedi ja õigeaegse kättesaadavuse.
15 The CMEF is based on standard indicators in order to make a comprehensive and regular assessment of the progress, effectiveness and efficiency of the measures against objectives. 
15 CMEF põhineb standardnäitajatel, et oleks võimalik põhjalikult ja korrapäraselt hinnata meetmete edukust, mõjusust ja tõhusust eesmärkide saavutamisel.
The Commission has established a set of indicators19 to describe the implementation of the CAP instruments (output indicators), to measure what results are achieved (result indicators) and to show what impact they have on the achievement of the general objectives of the CAP (impact indicators)20. 
Komisjon on kehtestanud näitajad19, et kirjeldada ÜPP vahendite rakendamist (toodangunäitajad), mõõta, millised tulemused on saavutatud (tulemusnäita-jad), ja tõendada, millist mõju need avaldavad ÜPP üldeesmärkide saavutamisele (mõjunäitajad)20.
17 See also recital 68 of Regulation (EU) No 1306/2013. 
17 Vt ka määruse (EL) nr 1306/2013 põhjendus 68.
18 Article 110 of Regulation (EU) No 1306/2013. 
18 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 110.
19 Commission Implementing Regulation (EU) No 834/2014 of 22 July 2014 laying down rules for the application of the common monitoring and evaluation framework of the common agricultural policy (OJ L 230, 1.8.2014, p. 
19 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 834/2014, milles sätestatakse ühise põllumajanduspoliitika ühise seire-ja hindamisraamistiku kohaldamise eeskirjad (ELT L 230, 1.8.2014, lk 1).
20 For details see Annex IV. relation to agricultural income 
20 Lähemalt vt IV lisa. põllumajandustuluga
Introduction 15 Previous Court audits 16 The Court audited the Commission’s measurement of farmers’ incomes in 200221. 
Sissejuhatus 15 Kontrollikoja varasemad auditid 16 Kontrollikoda auditeeris põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmist komisjoni poolt 2002. aastal21.
This audit concluded that the EU statistical instruments did not provide sufficiently exhaustive information on the disposable incomes of farm households and did not allow an assessment of the living standard of the agricultural community to be made. 
Auditis järeldati, et ELi statistilised vahendid ei andnud piisavalt põhjalikku teavet põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku kohta ega võimaldanud hinnata põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa elatustaset.
17 In its annual report for the financial year 2007, the Court observed, with regard to the measurement of farmers’ incomes, that the Commission had taken a number of initiatives regarding the EAAs and the FADN22. 
17 Oma aastaaruandes 2007. eelarveaasta kohta täheldas kontrollikoda seoses põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmisega, et komisjon viis EAA ja FADNi valdkonnas ellu mitu algatust22.
However, the Court considered that more complete statistics and indicators were indispensable in order to follow more closely the performance of the CAP of which more than two thirds of the budgetary resources were devoted to income support. 
Kontrollikoda leidis aga, et terviklikum statistika ja näitajad on hädavajalikud, et teha rangemat järelevalvet ÜPP üle, kuna enam kui kaks kolmandikku selle eelarvevahenditest olid eraldatud sissetulekutoetusteks.
21 Special Report No 14/2003. 
21 Eriaruanne nr 14/2003.
22 Annual report concerning the financial year 2007 paragraph 5.66 (OJ C 286, 10.11.2008, p. 
22 2007. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.66 (ELT C 286, 10.11.2008, lk 1).
1). Audit scope 16 and approach 18 The monitoring and evaluation of the CAP requires good-quality information on the economic situation of agriculture and farmers’ incomes. 
Auditi ulatus 16 ja lähenemisviis 18 ÜPP seire ja hindamise jaoks on vaja kvaliteetset teavet põllumajanduse majandusliku olukorra ja põllumajandustootjate sissetuleku kohta.
More specifically, there is a risk that the indicators and criteria for measuring farmers’ incomes may not be properly defined or that appropriate data may not be available or not be of sufficient quality. 
Konkreetsemalt on olemas risk, et põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmise näitajad ja kriteeriumid ei pruugi olla nõuetekohaselt määratletud või et asjakohased andmed ei ole kättesaadavad või piisavalt kvaliteetsed.
19 The aim of this audit was to examine the Commission’s tools for measuring farmers’ incomes and its use of income-related data for assessing the performance of CAP measures aimed at viable food production and supporting the income of farmers. 
19 Auditi eesmärk oli uurida komisjoni vahendeid põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks ja seda, kuidas komisjon kasutab sissetulekuga seotud andmeid elujõulise toiduainete tootmise tagamiseks ja põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud ÜPP meetmete tulemuslikkuse hindamiseks.
In this context the Court also reviewed the common performance indicators which the Commission recently defined for direct payments and other measures financed by the EAGF in relation to specific CAP objectives23. 
Seoses sellega vaatas kontrollikoda läbi ka ühised tulemusnäitajad, mille komisjon määratles hiljuti otsetoetuste valdkonnas, ja muud EAGFist rahastatud meetmed seoses konkreetsete ÜPP eesmärkidega23.
It was not the purpose of this audit to evaluate the CMEF as such or to express an overall opinion on the functioning of the Member States’ statistical systems. 
Auditi eesmärk ei olnud hinnata otseselt CMEFi ega avaldada üldist arvamust liikmesriikide statistikasüsteemide kohta.
20 The overall audit question was: ‘Is the Commission’s system for measuring the performance of the CAP in relation to farmers’ incomes well designed and based on sound data?’ 
20 Üldine auditiküsimus oli järgmine: „Kas komisjoni süsteem ÜPP tulemuslikkuse mõõtmiseks seoses põllumajandustootjate sissetulekuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel andmetel?”
More specifically, the audit aimed to answer the following questions. ο Has the Commission clearly established what statistical data are needed for the effective performance assessment of CAP measures in support of farmers’ incomes? ο Did the Commission and Member States ensure that the data used for the measurement of farmers’ incomes are of appropriate quality? ο Did the Commission define relevant indicators allowing for the effective performance assessment of CAP measures in support of farmers’ incomes? 
Täpsemalt püüti auditiga vastata järgmistele küsimustele. ο Kas komisjon on selgelt kindlaks määranud, milliseid statistilisi andmeid on vaja, et hinnata tõhusalt põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete tulemuslikkust? ο Kas komisjon ja liikmesriigid tagasid põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks kasutatavate andmete nõuetekohase kvaliteedi? ο Kas komisjon määratles asjakohased näitajad, mis võimaldavad tõhusalt hinnata põllumajandustootjate sissetulekut täiendavate ÜPP meetmete tulemuslikkust?
23 For the performance measurement of the measures financed from the EAFRD see Special Report No 12/2013, ‘Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent?’ (http://eca.europa.eu) 
23 EAFRD rahastatud meetmete tulemuslikkuse mõõtmise kohta vt eriaruanne nr 12/2013 „Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?” (http://eca.europa.eu).
Audit scope and approach 17 21 The Court established its audit criteria on the basis of the provisions in the treaty24 and the regulations in force25. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 17 21 Kontrollikoda määratles oma auditikriteeriumid aluslepingu24 ja kehtivate mää-ruste25 põhjal.
Together, these Member States account for more than 50 % of the gross value added of European agriculture and farmers in these Member States receive more than 50 % of the EU budget for agriculture, primarily in the form of direct payments. 
Need liikmesriigid annavad kokku üle 50% Euroopa põllumajanduse kogulisandväärtusest ja nende liikmesriikide põllumajandustootjad saavad üle 50% ELi põllumajanduseelarvest, peamiselt otsetoetustena.
23 At the level of the Commission, the Court audited whether procedures ensured that the compilation of the EAAs and the management of the FADN were in line with the quality requirements of the framework for the development, production and dissemination of European statistics laid down in the Eurostat code of practice27. 
23 Komisjoni tasandil auditeeris kontrollikoda, kas kord tagas EAA koostamise ja FADNi haldamise kooskõla Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise raamistiku kvaliteedinõuetega, mis on sätestatud Eurostati tegevus-juhendis27.
In the Member States visited, the Court reviewed the procedures in place for data collection and quality assurance in respect of both the EAAs and the FADN. 
Külastatud liikmesriikides vaatas kontrollikoda läbi kehtestatud andmekogumise ja kvaliteeditagamise korra nii seoses EAA kui ka FADNiga.
Audit evidence was collected and examined against the audit criteria by means of interviews and the analysis of documents and data. 
Koguti auditi tõendusmaterjali ning seda uuriti auditikriteeriumide alusel küsitluste ja dokumentide ning andmete analüüsimise kaudu.
In addition, the Court conducted a survey in all 28 Member States regarding the implementation of the EAAs and the FADN. 
Lisaks viis kontrollikoda kõigis 28 liikmesriigis läbi uuringu EAA ja FADNi rakendamise kohta.
In this analysis as well as in the audit of the FADN system the Court was assisted by two external experts. 
Nimetatud analüüsis ja FADN süsteemi auditis abistas kontrollikoda kaks väliseksperti.
24 Article 39 TFEU. 
24 ELi toimimise lepingu artikkel 39.
25 Regulation (EC) No 138/2004 of the European Parliament and of the Council of 5 December 2003 on the economic accounts for agriculture in the Community (OJ L 33, 5.2.2004, p. 1) and Council Regulation (EC) No 1217/2009 of 30 November 2009 setting up a network for the collection of accountancy data on the incomes and business operation of agricultural holdings in the European Community (OJ L 328, 15.12.2009, p. 27), Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European statistics and repealing Regulation (EC, Euratom) No 1101/2008 of the European Parliament and of the Council on the transmission of data subject to statistical confidentiality to the Statistical Office of the European Communities, Council Regulation (EC) No 322/97 on community statistics and Council Decision 89/382/EEC, Euratom establishing a Committee on the Statistical Programmes of the European Communities (OJ L 87, 31.3.2009, p. 
25 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1); nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, lk 27); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164) ja määrus (EL) nr 1306/2013.
26 Germany, Spain, France, the Netherlands, Poland and Romania. 
26 Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad, Poola ja Rumeenia.
27 See Annex V. 
27 Vt V lisa.
Observations 18 The Commission has not yet established a comprehensive set of data for assessing the performance of CAP measures in relation to farmers’ incomes 25 To address the issue of whether the Commission has clearly established the statistical data needed, the Court considered whether information on all relevant aspects of farmers’ incomes is obtained, whether the EAAs capture sufficient macroeconomic data on farmers’ incomes and whether the FADN includes sufficient income data at the level of individual farmers. 
Tähelepanekud 18 Komisjon ei ole veel kindlaks määranud, milliseid statistilisi andmeid on vaja, et hinnata ÜPP meetmete tulemuslikkust seoses põllumajandustootjate sissetulekuga 25 Et hinnata, kas komisjon on selgelt kindlaks määranud vajalikud statistilised andmed, uuris kontrollikoda, kas on olemas teave põllumajandustootjate sissetuleku kõigi asjakohaste aspektide kohta, kas EAA abil kogutakse põllumajandustootjate sissetuleku kohta piisavaid makromajanduslikke andmeid ja kas FADN sisaldab piisavaid andmeid iga põllumajandustootja sissetuleku kohta.
The Commission still lacks information on farmers’ incomes at EU level There is no representative data on the disposable incomes of farm households 26 Disposable income of farm households includes receipts from sales of agricultural products, subsidies, other receipts (farm-related income)28 and other income29. 
Komisjonil napib endiselt teavet põllumajandustootjate sissetuleku kohta ELi tasandil Puuduvad representatiivsed andmed põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku kohta 26 Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek hõlmab põllumajandustoodete müügist saadud tulu, toetusi, muud tulu (põllumajandusettevõttega seotud muu tulu)28 ja muid sissetulekuid29.
Disposable income is a key element for assessing the standard of living of farmers, one of the main objectives of the treaty. 
Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek on peamine vahend, mille abil hinnata, kas põllumajandustootjate elatustase on rahuldav, mis on aluslepingu üks peamisi eesmärke.
27 A statistical framework to provide information on the disposable income of farmers and their households has not been developed at EU level. 
27 ELi tasandil ei ole välja töötatud statistilist raamistikku põllumajandustootjate ja nende põllumajanduslike majapidamiste netosissetulekualase teabe jagamiseks.
The Commission conducted two feasibility studies on the collection of such data30, the evaluation of which was part of the Commission’s statistical programme 2008-201231. 
Komisjon viis selliste andmete kogumise kohta läbi kaks teostatavusuuringut30, mille hindamine kuulus komisjoni 2008–2012. aasta statistikaprogrammi31.
However, the Commission has so far neither carried out such evaluation, nor taken any other action to improve its knowledge of disposable farm household income. 
Komisjon ei ole aga seni hindamist läbi viinud ega võtnud muid meetmeid oma teadmiste suurendamiseks põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku valdkonnas.
28 Data on the disposable income and living conditions of households in general, including farm households, are available through the EU statistics on income and living conditions (EU-SILC)32. 
28 Andmed kõigi kodumajapidamiste, sh põllumajanduslike majapidamiste netosissetuleku ja elamistingimuste kohta on kättesaadavad Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi (EU-SILC) kaudu32.
The number of farm households included in this survey is, however, generally too small to draw valid conclusions on the incomes and living conditions of the farmers. 
Selles uuringus hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste üldarv on aga liiga väike, et teha kindlaid järeldusi põllumajandustootjate sissetuleku ja elamistingimuste kohta.
28 Income from other gainful activities carried out using farm resources. 
28 Sissetulek muust tulutoovast tegevusest, mille jaoks kasutatakse põllumajandusettevõtte ressursse.
29 Income from outside sources, such as wages or salaries from other activities of the farmer or family members. 
29 Sissetulek välistest allikatest, nt põllumajandustootja või pereliikmete muust tegevusest saadav palk.
30 Statistics Sweden, Feasibility study on collection of off-farm income data and data on other income, 2006; AgraCeas, Feasibility study on the implementation of income of agricultural households sector (IAHS) statistics, 2007. 
30 Statistics Sweden, „Feasibility study on collection of off-farm income data and data on other income”, 2006; AgraCeas, „Feasibility study on the implementation of income of agricultural households sector (IAHS) statistics”, 2007.
31 Decision No 1578/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 on the Community statistical programme 2008 to 2012 (OJ L 344, 28.12.2007, p. 
31 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1578/2007/EÜ, ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012 (ELT L 344, 28.12.2007, lk 15).
32 Regulation (EC) No 1177/2003 of the European Parliament and of the Council of 16 June 2003 concerning Community statistics on income and living conditions (EU-SILC) (OJ L 165, 3.7.2003, p. 
32 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1177/2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1).
Observations 19 29 Furthermore, farm household income data are only specifically collected in 10 Member States. 
Tähelepanekud 19 29 Pealegi kogutakse konkreetselt põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku andmeid ainult kümnes liikmesriigis.
In addition, the approaches to collecting such information and the level of detail obtained vary significantly across these Member States (see Box 1). 
Lisaks erinevad nende liikmesriikide seas oluliselt sellise teabe kogumise meetodid ja saadud andmete üksikasjalikkus (vt 1. selgitus).
Farm household income statistics prepared by individual Member States Data on the income of farm households are currently collected in Bulgaria, Denmark, Spain, France, the Netherlands, Austria, Poland, Finland, Sweden and the United Kingdom (England). 
Liikmesriikide koostatud statistika põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku kohta Põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku andmeid kogutakse praegu Bulgaarias, Taanis, Hispaanias, Prantsusmaal, Madalmaades, Austrias, Poolas, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis (Inglismaal).
However, there is no common definition of ‘farm households’ and methodologies applied vary. 
Siiski puudub põllumajandusliku majapidamise mõiste ühine määratlus ja kasutatav metoodika võib olla erinev.
In the Netherlands, information on household income is available for more than half of the farms in the FADN sample (2013). 
Madalmaades on põllumajanduslike majapidamiste sissetulekualane teave kättesaadav FADNi valimist enam kui poolte põllumajandusettevõtete puhul (2013).
In France, the authorities use the FADN data together with information from tax registers to calculate the income of farm households. 
Prantsusmaal kasutavad ametiasutused põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku arvutamiseks FADNi andmeid koos maksuregistritest pärit teabega.
In Poland, the EU-SILC survey is used and FADN respondents are asked to provide additional information about the income of their households on a voluntary basis. 
Poolas kasutatakse EU-SILC uuringut ja FADNi andmeesitajatel palutakse anda lisateavet oma põllumajanduslike majapidamiste sissetuleku kohta vabatahtlikult.
Bulgaria, Spain and Finland use only the EU-SILC survey, which contains a comparatively small number of farm households. 
Bulgaaria, Hispaania ja Soome kasutavad ainult EU-SILC uuringut, mis hõlmab võrdlemisi väikest arvu põllumajanduslikke majapidamisi.
There is no adequate reference system for comparing farmers’ incomes to those in other sectors of the economy 30 It is important to compare farmers’ incomes to incomes in other sectors of the economy or with the income of specific socioeconomic groups that are comparable to farmers in order to determine to what extent they may be disadvantaged and why EU income support is needed or important for the viability of the holdings. 
Puudub piisav süsteem põllumajandustootjate sissetuleku võrdlemiseks teiste majandussektorite sissetulekuga 30 Põllumajandustootjate sissetulekut tuleb võrrelda teiste majandussektorite sissetulekuga või põllumajandustootjatega võrreldavate spetsiifiliste sotsiaal-majanduslike rühmade sissetulekuga, et teha kindlaks nende võimaliku ebasoodsa olukorra ulatus ja see, miks ELi sissetulekutoetused on vajalikud või tähtsad põllumajandusettevõtete elujõulisuse jaoks.
31 According to the Commission, available statistics indicate that farmers’ incomes are still significantly below the average income in the total economy33. 
31 Komisjoni sõnul näitab olemasolev statistika, et põllumajandustootjate sissetulek on endiselt märkimisväärselt väiksem kui keskmine sissetulek kogumajanduses33.
However, this conclusion is based on comparing incomes which are computed on different bases and are therefore difficult to compare34. 
See järeldus põhineb aga sissetulekute võrdlemisel, mis on arvutatud erinevatel alustel ning mida on seetõttu keeruline omavahel võrrelda34.
Such comparison requires careful interpretation to avoid the risk of inaccurate conclusions as to whether and, if so, the extent to which farmers’ incomes are lower than those in other sectors of the economy. 
Selline võrdlemine nõuab tõlgendamisel suurt hoolikust, et vältida valejärelduste tegemist selle kohta, kas põllumajandustootjate sissetulek on väiksem kui teistes majandussektorites, ja kui, siis mil määral.
33 SEC(2011) 1153 final/2 of 20 October 2011, ‘Commission impact assessment — Common agricultural policy towards 2020’, p. 18. 
33 SEK(2011) 1153 (lõplik)/2, 20. oktoober 2011, „Komisjoni mõjuhinnang – ühine põllumajanduspoliitika aastani 2020”, lk 18.
According to the Commission, the level of income in the agricultural sector remains below 50 % of the average salary in the total economy. 
Komisjoni sõnul on põllumajandussektoris sissetulekute tase alla 50% kogumajanduse keskmisest palgast.
34 In its annual activity reports the Commission compares the agricultural factor income per agricultural working unit with the EU gross domestic product per capita. 
34 Oma iga-aastases tegevusaruandes võrdleb komisjon põllumajanduslikku faktortulu põllumajandusliku töö ühiku kohta ELi sisemajanduse koguproduktiga elaniku kohta.
Another comparison used by the Commission is between agricultural entrepreneurial income per unpaid worker and gross wages and salaries per full-time equivalent in the rest of the economy. Box 1 
Komisjon võrdleb ka põllumajanduslikku ettevõtjatulu palgata töötaja kohta ning ülejäänud majanduse brutopalku täistööaja ekvivalendi kohta. 1. selgitus
Observations 20 32 Farm sizes and the income levels of the farming population vary significantly, as does the diversity of holdings. 
Tähelepanekud 20 32 Põllumajandusettevõtete suurus, põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa sissetuleku tase ja põllumajandusettevõtete mitmekesisus on väga erinev.