natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to mainstreaming, the multiannual financial framework (MFF) also sets out a dedicated programme for addressing, inter alia, climate action (under the LIFE programme). 
Peale kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamise on mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ka konkreetne programm, milles käsitletakse muu hulgas kliimameetmeid (keskkonna ja kliimameetmete programmi LIFE raames).
12 The Directorate-General Budget coordinates the allocation of resources in the budget towards policy priorities, including with regard to climate action, collects and consolidates in the Statement of Estimates of the Draft Budget the data to justify the amounts being proposed by the Commission to the Budget Authority for the annual budget procedure. 
12 Eelarve peadirektoraat koordineerib eelarvevahendite jaotamist poliitiliste prioriteetide vahel (sh kliimameetmete jaoks), kogub ja koondab eelarveprojekti eelarvestusse andmeid, millega põhjendatakse komisjonilt eelarvepädevale asutusele iga-aastaseks eelarvemenetluseks väljapakutud summasid.
4 See EEA decomposition analysis: Section 2.4 of Trends & Projections in Europe 2015: EEA Report No 4/2015 
4 Vt Euroopa Keskkonnaameti (EEA) suhteliste osakaalude analüüs, punkt 2.4: Suundumused ja prognoosid Euroopas 2015. aastal. Euroopa Keskkonnaameti aruanne nr 4/2015.
Reply of the Commission 65 Box — The context of mainstreaming in brief Fourth bullet EU climate action covers a wide range of measures, and the ambitious targets make the EU a global leader in climate action. 
Kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamise kontekst lühidalt Neljas loenditäpp ELi kliimameetmed hõlmavad palju eri meetmeid ja seatud auahned eesmärgid teevad EList üleilmse kliimamuutusevastase võitluse eestvedaja.
Mainstreaming climate across EU policies and programmes is one element of supporting the transition to low carbon and climate resilient society. 
Kliimavaldkonna prioriteetide integreerimine kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ja programmidesse toetab üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutusele vastupanuvõimelisele majandusele.
The EU approach to climate mainstreaming into the EU’s instruments and the budget is conceptualised at four levels, as explained in the Commission reply to paragraph 24. 
ELi lähenemisviis, mille raames juurutatakse kliimavaldkonna prioriteedid ELi instrumentidesse ja eelarvesse, on jagatud neljaks tasandiks, mida on selgitatud komisjoni vastuses punktile 24.
Observations 24 The Commission considers that the EU budget has made significant progress in climate mainstreaming. 
Tähelepanekud 24 Komisjoni arvates on ELi eelarves kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamine märgatavalt edenenud.
The EU approach to climate mainstreaming into the EU’s instruments and the budget is conceptualised at four levels: — The political decisions made by the EU institutions (in the context of the adoption of the MFF 2014-2020) to mainstream climate action5 and to announce an objective of making at least 20 % of EU spending climate relevant. — Enshrining climate objectives in the legal/guidance framework (legal basis for the new set of spending programmes, guidelines). — The implementation of the climate related rules and guidelines (quality of implementation). — As part of the approach, a common method to track climate-related expenditures in all EU instruments. 
ELi lähenemisviis, mille raames juurutatakse kliimavaldkonna prioriteedid ELi instrumentidesse ja eelarvesse, on jagatud neljaks tasandiks: – ELi institutsioonide poliitilised otsused (mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vastuvõtmisel) juurutada kliimameetmetega arvestamine5 ja kuulutada välja eesmärk seostada vähemalt 20% ELi kulutustest kliimaga; – kliimaeesmärkide lisamine õigusaktidesse (uute rahastamisprogrammide õiguslikud alused) ja suunistesse; – kliimavaldkonna eeskirjade ja suuniste rakendamine (rakendamiskvaliteet); – lähenemisviisi osana ühine meetod, mille alusel seirata kliimakulutust kõigis ELi õigusaktides.
We recognise that the audit focusses primarily on the financial objective. 
Saame aru, et auditis keskendutakse peamiselt finantseesmärgile.
Second indent The Commission disagrees with the Court’s choice to consider a set of principles agreed in 2015 by certain organisations that implement international development assistance as a benchmark for assessing the ‘appropriateness’ of the innovative and detailed EU mainstreaming approach agreed at EU level. 
Teine taane Komisjon ei ole nõus kontrollikoja valikuga pidada ELi tasandil kokkulepitud uuendusliku ja üksikasjaliku integreeri-mismeetodi sobivuse hindamise võrdlusaluseks põhimõtteid, milles leppisid 2015. aastal kokku teatavad organisatsioonid, kes tegelevad rahvusvahelise arenguabi andmisega.
25 The Commission recognises the Court’s decision to consider the 20 % target as a budgetary objective, but reiterates that the target was announced by the Commission as a political objective to support climate mainstreaming in various programmes. 
25 Komisjon saab aru kontrollikoja otsusest pidada 20% eesmärki eelarve-eesmärgiks, aga kordab, et kuulutas selle välja poliitilise eesmärgina, et toetada kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamist eri programmides.
Given the nature of the target, the Commission considers that a budgetary interpretation alone does not reflect the EU’s approach to mainstreaming. 
Eesmärgi olemust arvestades leiab komisjon, et vaid eelarvega seotud tõlgendus ei kajasta piisavalt ELi lähenemisviisi kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamisele.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf 
5 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/DOC_4&format=PDF
Reply of the Commission 66 26 The Commission stresses that the 20 % political objective was announced to help mainstreaming climate action in the EU programmes (see Commission’s reply to paragraph 25). 
Komisjoni vastus 66 26 Komisjon rõhutab, et poliitiline eesmärk 20% kuulutati välja selleks, et juurutada ELi programmides kliimameetmetega arvestamine (vt komisjoni vastus punktile 25).
For this reason the Commission has not quantified the share of the investment needs that should be covered by the EU budget, but considered estimates as outlined in the Commission proposal for the MFF6. 
Sellepärast ei ole komisjon esitanud konkreetset investeerimisvajaduste osakaalu, mis tuleks katta ELi eelarvest, vaid kaalunud hinnanguid, mis on esitatud komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta6.
The Commission confirms, at the same time, that there are no comprehensive and comparable data on climate-relevant spending in the previous MFF, which would have been a prerequisite for developing more detailed targets. 
Komisjon kinnitab ka, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku kohaste kliimakulutuste kohta ei ole kõikehõlmavaid võrreldavaid andmeid, mis oleksid olnud eeltingimus täpsemate eesmärkide määramisele.
Developing a robust and transparent tracking system was one element of the EU mainstreaming approach. 
Kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamist käsitleva ELi lähenemisviisi üks osa oli usaldusväärse ja läbipaistva seiresüsteemi väljatöötamine.
28 The Commission assessed progress towards the 20 % target in the MFF Mid-term Review (MTR), published on 14 September 2016. 
28 Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel, mille tulemus avaldati 14. septembril 2016.
The data, presented in the Staff Working Document (2016) 299 (SWD) accompanying the Mid-term Review of the multiannual financial framework (COM(2016) 603) show that over the 2014-2020 period, a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached. 
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendiga (COM(2016) 603) kaasas olnud komisjoni talituste töödokumendis SWD(2016) 299 esitatud andmed näitavad, et perioodil 2014–2020 jõutakse seoses kliimaga kulutada kokku veidi üle 200 miljardi euro.
This is equivalent to around 18.9 % for the whole financial programming period. 
See teeb kogu finantsplaneerimise perioodi kohta kokku umbes 18,9%.
The data published in Annex 2 of the SWD details totals by programme estimates on climate tracking of 20 % target for the full 2014-2020 programming period. 
Töödokumendi 2. lisas on avaldatud täpsemad hinnangulised andmed kogu programmitöö perioodil 2014–2020 kliimakulutustes 20% eesmärgi poole liikumise seire kohta eri programmide lõikes.
Climate Mainstreaming 2014-2020 — Totals by programme (EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Total 2014-2020 For reference: Total EU budget (Section III — Commission, Financial programming) 118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757.8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9 Total Climate Change finance in the EU budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9 Share of Climate Change-relevant spending in EU Budget 13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 % Common Commission reply to paragraphs 31 and 32 The Commission reiterates that the political objective of 20 % was announced to foster mainstreaming (see also Commission reply to paragraph 25). 
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme (EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Total 2014-2020 For reference: Total EU Budget (Section III-Commission, Financial programming) 118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757.8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9 Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9 Share of Climate Change relevant spending in EU Budget 13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 % Komisjoni vastus punktidele 31 ja 32 Komisjon kordab, et poliitiline eesmärk 20% kuulutati välja selleks, et juurutada ELi programmides kliimameetmetega arvestamine (vt ka komisjoni vastus punktile 25).
The Commission considers such a flexible setting of the 20 % target as appropriate in developing an innovative approach to mainstreaming and tracking climate-relevant spending. 
Komisjoni arvates on 20% eesmärgi paindlik seadmine sobiv selleks, et töötada välja uuenduslik lähenemisviis kliimameetmetega arvestamise juurutamisele ja kliimakulutuste seirele.
The Commission confirms that the co-legislators did not consider specific targets necessary for promoting climate mainstreaming in all programmes. 
Komisjon kinnitab, et kaasseadusandjad ei pidanud vajalikuks kehtestada kõigis programmides kliimameetmetega arvestamise juurutamiseks konkreetseid eesmärke.
As outlined in the Commission reply to paragraph 24, mainstreaming is pursued in multiple processes, with specific targets being one of these. 
Nagu on kirjas komisjoni vastuses punktile 24, tegeldakse sellise juurutamisega mitut moodi ning konkreetsed eesmärgid on vaid üks moodus.
The data published in the MFF MTR show that many programmes across the EU budget contribute to climate action. 
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis avaldatud andmed näitavad, et paljud ELi eelarvest rahastatavad programmid annavad oma panuse kliimameetmetesse.
At the same time, the Commission concurs that specific objectives can be useful for advancing climate mainstreaming. 
Siiski nõustub komisjon, et konkreetsed eesmärgid võivad kliimameetmetega arvestamise juurutamisel olla kasulikud.
Climate-relevant spending is tracked across the budget; in the case of the European Structural and Investment Funds (ESIF) this tracking requirement was set by the co-legislators. 
Kliimaga seotud kulutusi seiratakse kogu eelarves; Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide puhul kehtestasid selle seirenõude kaasseadusandjad.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf 
6 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/DOC_3&format=PDF
Reply of the Commission 67 34 The Commission recognises that the pioneering EU tracking method, unique in its coverage and detail and agreed in the EU legislative process, can be further improved. 
Komisjoni vastus 67 34 Komisjon möönab, et ELi uudset, ainulaadse kohaldamisalaga ja üksikasjalikku seiremeetodit, milles lepiti kokku ELi õigusloomeprotsessi raames, saab veel täiustada.
At the same time, there are no internationally agreed methods for quantified tracking climate spending. 
Samal ajal ei ole kliimaga seotud kulutuste kvantifitseeritud seireks olemas ühtegi rahvusvaheliselt kokkulepitud meetodit.
35 The EU method of assigning coefficients to EU expenditure has proven to be an appropriate balance between the robustness of data and the administrative effort required both in the Commission and Member States. 
35 ELi meetod määrata ELi kulutustele koefitsiendid on loonud sobiva tasakaalu andmete usaldusväärsuse ning komisjonilt ja liikmesriikidelt nõutava halduskoormuse vahel.
First indent The Commission recognises the possibility of some over-and under-estimation of climate relevance of certain spending with the current methodology and also as a direct consequence of applying a system based on the three ‘Rio markers’ average ratios. 
Esimene taane Komisjon möönab, et praeguste meetodite ja praeguse Rio markerite keskmisel põhineva süsteemi kohaldamise otsese tagajärjena võib mõne kulutuse seotus kliimaga olla üle-või alahinnatud.
At the same time, the Commission considers its methodology to be sufficiently conservative and does not consider a set of principles developed by a group of international aid organisations in 2015 for mitigation tracking of their operations to be a relevant point of reference for the approach used by the Commission. 
Siiski leiab komisjon, et tema metoodika on piisavalt konservatiivne, ega pea oma meetodi asjakohaseks aluseks põhimõtteid, mille rahvusvahelise abi organisatsioonid koostasid 2015. aastal oma kliimamuutuste leevendamise projektide seireks.
The Commission underlines that some of the Court’s calculations used in the report used coefficients that differ from the ones used by the Commission. Second indent The Commission considers the tracking approach agreed by the EU co-legislators robust and fit for its specific purposes. 
Komisjon rõhutab, et kontrollikoja mõnes arvutuses oli kasutatud komisjoni omadest erinevaid koefitsiente. Teine taane Komisjoni arvates on ELi kaasseadusandjate vahel kokku lepitud seiremeetod usaldusväärne ja sobib konkreetseks otstarbeks.
While useful in informing the EU approach, the OECD categories and methods were not designed with the aim to support mainstreaming and quantified tracking in the EU budget and have therefore been adjusted by the co-legislator to the programme-specific needs in the respective legislative bases. 
OECD kategooriad ja meetodid, mis on küll ELi meetodite jaoks kasulik teave, ei ole ette nähtud ELi eelarves kliimameetmetega arvestamise juurutamise toetamiseks ja kvantifitseeritud seireks, mistõttu on kaasseadusandja neid asjaomastes õiguslikes alustes programmi vajadustele kohandanud.
The Commission points out that the primary objective of different EU programmes is set in the respective legal base, and mainstreaming by nature means making the implementation of the primary objective consistent with EU climate policy, not replacing the primary objective. 
Komisjon märgib, et ELi eri programmide põhieesmärk on kirjas vastavas õiguslikus aluses ning kliimameetmetega arvestamine tähendab põhieesmärgi rakendamise kooskõlastamist (mitte asendamist) ELi kliimapoliitikaga.
36 The EU climate tracking system incorporates specific elements that make it differ from the ones used by the international aid organisations, and therefore comparison to international assistance tracking systems is not relevant. 
36 ELi kliimakulutuste seiresüsteem sisaldab osi, mis erinevad rahvusvaheliste abiorganisatsioonide kasutatutest, mistõttu ei saa seda süsteemi rahvusvahelise abi seire süsteemidega võrrelda.
The Commission recognises that the innovative approach to tracking climate spending and its implementation in the EU budget could be further improved, including in respect of increasing granularity with regard to mitigation and adaptation. 
Komisjon möönab, et kliimaga seotud kulutuste uuendusliku seire meetodit ja selle rakendamist ELi eelarve puhul saab veel täiustada, sh suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud detailsust.
37 The Commission agrees with the importance of financial instruments and their contribution to EU climate action and has included the budget contribution to these in its tracking of climate spending. 
37 Komisjon on nõus, et finantsinstrumendid ja nende panus ELi kliimameetmetesse on tähtsad, ning arvestab kliimakulutuste seires ka eelarve panusega finantsinstrumentidesse.
Reply of the Commission 68 39 The Commission considers that good progress on climate mainstreaming has been achieved in most respects and that the tracking on budget spending is robust and transparent, as outlined in its replies notably to paragraphs 12 and 28. 
Komisjoni vastus 68 39 Komisjoni arvates on kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamine edenenud enamikul juhtudest hästi ning eelarveliste kulutuste seire on usaldusväärne ja läbipaistev, nagu on märgitud ka eelkõige vastustes punktidele 12 ja 28.
The Commission recognises the need to further develop its approach to tracking and reporting climate results. 
Komisjon tunnistab kliimaga seotud tulemuste seire ja aruandluse metoodika edasiarendamise vajadust.
40 See also Commission replies to paragraphs V and 28. 
40 Vt ka komisjoni vastused punktidele V ja 28.
41 The Commission confirms that before the MFF MTR, as detailed in the Commission reply to paragraph 28, it was not in a position to assess with confidence whether it is on track to reach the 20 % target, as information was still lacking on ESIF funds programmed expenditure for the MFF period, and therefore no reliable data was available at the time. 
41 Komisjon kinnitab, et enne mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist ei olnud võimalik hinnata, kas 20% eesmärgi saavutamine läheb plaanipäraselt, sest puudus veel teave raamistiku perioodiks kavandatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta, mistõttu ei olnud sel ajal usaldusväärseid andmeid (nagu on kirjas komisjoni vastuses punktile 28).
The Commission assessed progress towards the 20 % target in the MFF MTR, showing that over the 2014-2020 period, a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached. 
Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, millest on näha, et perioodil 2014–2020 saavutatakse kliimaga seotud kulutuste kogumahuks veidi üle 200 miljardi euro.
43 The planned climate measures, with the corresponding coefficients, are listed in the operational programmes (OPs) of the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
43 Kavandatud kliimameetmed koos vastavate koefitsientidega on loetletud Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi (EMKF) rakenduskavades.
The indicative EMFF allocation to each measure is included in the Member States’ (MS) annual implementation reports (starting in May 2016). 
EMKFi esialgsed eraldised igale meetmele on kirjas liikmesriikide iga-aastastes rakendusaruannetes (alates 2016. aasta maist).
The financial table in those reports and the key characteristics of the supported operations that will appear in the MS annual reports on operations (pursuant to EMFF Article 97(1)(a) will allow the Commission to continuously monitor the level of spending as well as any changes to the indicative contribution to climate change declared in the OP. 
Nende aruannete finantstabel ja liikmesriikide projektide aastaaruannetes esitatud põhinäitajad toetust saanud projektide kohta (EMKFi määruse artikli 97 lõike 1 punkti a kohaselt) võimaldavad komisjonil pidevalt seirata kulutuste määra ja rakenduskavas esitatud kliimamuutusega seotud esialgse rahastamise muutumist.
This exercise would have been based on inaccurate data and thus could have led to erroneous calculations and misinterpretations, if undertaken on the basis of 2014-2016 provisional data. 
Kui hindamine oleks toimunud perioodi 2014–2016 esialgsete andmete alusel, oleksid selle aluseks olnud ebatäpsed andmed ning tulemuseks oleksid olnud vigased arvutused ja valetõlgendused.
45 The Commission considers that it is most relevant to focus climate tracking on commitment appropriations/pro-grammed and adopted spending, given that expenditure data would not provide useful information for improving mainstreaming due to the time delay in moving from programming to expenditure. 
45 Komisjoni arvates on kliimaga seotud kulutuste seires kõige parem keskenduda kulukohustuste assigneeringutele / kavandatud ja kinnitatud kulutustele, arvestades seda, et kuluandmed ei oleks kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise parendamiseks kasulik teave, sest kavandamise ja kulutuste tegemise vahel on viivitus.
The Commission also considers that tracking financial inputs from the EU budget cannot meaningfully be put into a causal relationship with achieving EU climate and energy targets or any estimated level of investment needs. 
Samuti arvab komisjon, et ELi eelarvest lähtuvate rahaliste sisendite seiret ei saa põhjuslikult seostada ELi kliima-ja energiaeesmärkide poole liikumisega ega hinnangulise investeerimisvajadusega.
Introducing a tracking approach at the level of the programmed expenditure was the first natural and essential step to better integrate climate considerations in all EU programmes. 
Seire kavandatud kulutuste tasandil oli esimene loomulik ja tähtis samm kõikides ELi programmides kliimaküsimustega arvestamise suurendamisel.
The inherent risk the Court identifies is present in all budget plans. 
Kontrollikoja mainitud olemuslik risk sisaldub kõigis eelarvekavades.
The Commission agrees with the Court that planned expenditure does not always translate into payments, but points out that on average 97 % of total 2015 EU budget commitments are realised, which makes the existing system of ex ante commitment tracking an efficient proxy also for spending. 
Komisjon on kontrollikojaga nõus, et kavandatud kulutustest ei saa alati maksed, aga juhib tähelepanu sellele, et ELi 2015. aasta eelarve kulukohustustest täideti keskmiselt 97%. Seega on olemasolev eelnevate kulukohustuste seire süsteem tõhus ka tegelike kulutuste hindamisel.
Also, the Commission points out that the methodologies used to calculate the 34 % and 49.3 % are different in approach and scope. 
Samuti juhib komisjon tähelepanu sellele, et metoodikad, mille alusel arvutati 34% ja 49,3%, erinevad nii lähenemisviisi kui ka kohaldamisala poolest.
Reply of the Commission 69 46 The Commission regularly reviews data and reflects changes in programming in the context of the annual budget procedure and of the execution of the annual budget. 
Komisjoni vastus 69 46 Komisjon vaatab andmed regulaarselt üle ning kajastab programmide muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses ja iga-aastase eelarve täitmise protsessis.
Also, the Commission committed in the MFF MTR to assessing progress towards the 20 % target in the mid-term reviews of MFF programmes. 
Komisjon võttis mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ka kohustuse hinnata 20% eesmärgi poole liikumist raamistiku programmide läbivaatamisel.
The Commission considers the existing tracking and reporting systems as being appropriate, and does not consider the introduction of any additional reporting requirements to be necessary at this stage. 
Komisjoni arvates on olemasolevad seire-ja aruandlussüsteemid sobivad ja ta ei pea praegu vajalikuks kehtestada täiendavaid aruandlusnõudeid.
47 The Commission confirms the 20 % target to be expressly related to the EU budget spending, and considers that it would not be appropriate to mix non-financial elements into tracking a financial target. 
47 Komisjon kinnitab, et 20% eesmärk on sõnaselgelt seotud ELi eelarveliste kulutustega, ega pea sobivaks kaasata finantseesmärgi saavutamise seiresse mitterahalisi elemente.