natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
eLi raudteeaLaSed SekkumiSed 4. eli raudteealased sekkumised euroopas koosnevad kahest po-liitikainstrumendist: ühest küljest seadusandlikest meetmeist, mis on suunatud euroopa raudteeturu avamisele ja koostalitlusvõime edendamisele (ka ohutusele ja reisijate õigustele); ning teisest küljest raudteeinfrastruktuuri ehitamise ja uuendamise kaasrahastamisest (vt joonis 4).
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
10 jooniS 3 reiSijateveo kaSvuPrognooS: eu-25 (1998–2020) 9000 8000 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Buss Raudtee 2010 Tramm ja metroo Õhutransport 2020 Sõiduauto A l l i k a s : energeetika ja transpordi peadirektoraadi hindamise „liikumisvõimeline euroopa”, ii lisa, lk 35 ja 36. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? Miljardit reisijakilomeetrit
11 fIGUrE 4 policy goals opening the rail transport market to competition Improving interoperability and safety developing rail infrastructure eu legislative instruments council directive on the development of the community’s railways (1991) o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakings o establishement of rail industry regulatory bodies first railway package (2001) o opening the international freight market o clarification of the formal relationship between the state, infrastructure manager and railway undertakings o licensing of freight operators o capacity allocation and infrastructure charging second railway package (2004) o common approach to rail safety o interoperability of the high-speed and conventional rail systems o opening of international freight services on the entire network from 1 january 2007 o establishment of the european railway agency third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from january 2010 o certification of train crews o rail passengers’ rights and obligations eu co-financing instruments o provided under ten-t policy and cohesion policy o ten-t priotity projects are the main targeting mechanism: • 14 essen projects defined in 1993 • revised list of 30 priority projects defined in 2004 EU PolICy Goals aND INsTrUMENTs IN rEsPECT of raIlWays special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
11 jooniS 4 poliitika eesmärgid raudtee-transpordituru avamine Koostalitlusvõime ja ohutuse parandamine raudteeinfrastruktuuri arendamine eli õigusaktid: nõukogu direktiiv ühenduse raudteede arendamise kohta (1991) o integreeritud raudtee-ettevõtete eraldamine riiklikeks infrastruktuuri-ettevõtjateks ja raudtee-ettevõtjateks o raudtee reguleerivate organite loomine esimene raudteepakett (2001) o rahvusvahelise raudteekaubavedude turu avamine o infrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vaheliste suhete ametlik selgitamine o kaubavedude operaatorite litsentsimine o läbilaskevõime jaotamine ja infrastruktuuride kasutustasu teine raudteepakett (2004) o ühtne lähenemine raudteeohutusele o kiir-ja tavaraudteesüsteemide koostalitlusvõime o rahvusvahelise raudteekaubavedude turu avamine kogu raudteevõrgus alates 1. jaanuarist 2007 o euroopa raudteeagentuuri asutamine Kolmas raudteepakett (2007) o rahvusvahelise reisijateveoteenuste turu avamine alates jaanuarist 2010 o rongipersonali sertifitseerimine o reisijate õigused ja kohustused eli kaasrahastamine: o toimub ten-t ja ühtekuuluvuspoliitika raames o põhiliseks suunavaks mehhanismiks on ten-t esmatähtsad projektid: • 14 esseni projekti, mis määratleti 1993 • 2004. aastal määratletud 30 esmatähtsa projekti uuendatud nimekiri eLi raudteePoLiitika eeSmärgid ja vahendid eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 SeaduSandLikud meetmed eLi taSandiL Turg, koosTaliTlusvõime ning ohuTus 5. 1991. aastal vastu võetud eli direktiivis1 sätestatakse integreeritud raudtee-ettevõtete eraldamine riiklikeks raudteeinf-rastruktuuri-ettevõtjateks ja raudtee-ettevõtjateks. samuti sätestati riigi raudteeturgu kontrollivate riiklike reguleerivate organite loomine.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. alates 2001. aastast on eli turu avamist, koostalitlusvõimet ja ohutust käsitlevad direktiivid koondatud nn raudteepaketti-desse (joonis 4 loetleb kokkuvõtvalt eli õigusaktid ning I lisa üksikasjalikud viited neile), mis liikmesriikidel tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta ning rakendada. 7.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
Ühised tehnilised standardid on eli tasandil vormistatud koostalitlusvõime tehniliste standarditena, mis muu hulgas sisaldavad ka euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ertms) standardeid (vt 1. selgitus). Komisjon delegeeris koostalitlusvõime tehniliste standardite väljatöötamise euroopa raudteeagen-tuurile (kokkuvõte avaldatud koostalitlusvõime tehnilistest standarditest on toodud II lisas).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 25). 
1 nõukogu 29. juuli 1991 direktiiv 91/440/emÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (eÜt l 237, 24.8.1991, lk 25).
BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. 
SeLgituS eurooPa raudteeLiikLuSe juhtimiSSÜSteem (ertmS) ertmsi eesmärgiks on aidata erinevate riiklike raudtee juhtimissüsteemide asendamise teel kaasa ühtse üleeuroopalise raudteesüsteemi loomisele. see aitab kaasa ka kiirrongiliiklusele, parandab raudteeliinide läbilaskevõimet ja suurendab ohutust. mitme komisjoni otsuse, nende hulgas ertmsi rakendamise kava puudutava otsuse2, kohaselt peavad kõik uued raudteelõigud olema ertmsiga varustatud ning teatud koridorid peavad olema sellega varustatud kindlateks tähtaegadeks.
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
500 miljonit eurot ten-t perioodi 2007-2013 kaheksa miljardi euro suurusest eelarvest oli ette nähtud ertmsi raudtee-ettevõtjate ning infrastruktuuri-ettevõtjate poolse kasutuselevõtu toetamiseks.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2 Komisjoni otsus, 22. juuli, millega muudetakse otsust 2006/679/eÜ seoses üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse rakendamisega (elt l 194, 25.7.2009, lk 60). eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
13 Ten-T ja esmaTähTsad projekTid 8. aluslepingus sätestatakse, et el peab edendama riiklike võrkude omavahelist ühendamist ja koostalitlusvõimet3. Üleeuroopaline transpordivõrk (ten-t) määratleb põhilised transpor-diteljed, millele suunatakse euroopa raudteeinfrastruktuurile eraldatav rahastamine.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). 
9. erilist tähtsust omavad esmatähtsad projektid, mis määratleti esmakordselt pärast 1993. aasta euroopa Ülemkogu kohtumist essenis selleks, et eli abi koonduks veelgi rohkem kõige tähtsamatele transporditelgedele. alates 2004. aastast on esmatähtsate projektide nimekiri suurenenud 30ni (19 neist on seotud raudteetranspordiga) ning see sisaldub üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevates suunistes4. nimekirja koostamisel võeti arvesse endise voliniku Karel van mierti poolt juhitud kõrgetasemelise töörühma soovitusi (ten-t ja esmatähtsate projektide peamiste vahe-eesmärkide kokkuvõte on toodud joonisel 5 ning esmatähtsate projektide nimekiri III lisas).
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 
2. selgitus kirjeldab esmatähtsate projektide rahastamisallikaid.
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
2009. aastal algatas komisjon ten-t poliitika põhjaliku läbivaatamise, milles võetakse arvesse tuleviku poliitilised ja majanduslikud väljakutsed nagu kliimamuutuse vastu võitlemise eesmärgid, edasine majanduskasv, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning euroopa rahvusvaheline roll5. Komisjon pakkus välja variante ten-t edasiseks arendamiseks, mille aluseks on põhjalikum seadusandlik ettepanek, mis sisaldaks ka üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate suuniste muutmist.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 euroopa Ühenduse asutamislepingu (1992) artikkel 154. Üleeuroopalised võrgud on olemas transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 
4 euroopa parlamendi ja nõukogu otsus 884/2004/eÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse otsust 1692/96/eÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (eÜt l 1671, 30.4.2004, lk.
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. 
5 roheline raamat – üleeuroopaline transpordivõrk: poliitika läbivaatamine. paremini integreeritud üleeuroopaline transpordivõrk ühise transpordipoliitika teenistuses, Kom(2009) 44 (lõplik), 4.2.2009.
BoX 2 soUrCEs of fINaNCE for ThE PrIorITy ProjECTs according to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the priority projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter. member states’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the priority projects between 1996 and 2013 (see Table 1). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. SeLgituS eSmatähtSate Projektide rahaStamiSaLLikad värskete hinnangute kohaselt oli 2007. aastaks esmatähtsatesse projektidesse juba investeeritud 126,35 miljardit eurot, oodatav investeeringute maht perioodil 2007–2013 on 154 miljardit ning peale seda veel 119 miljardit eurot. liikmesriikide eelarvete osa perioodil 1996–2013 esmatähtsatesse projektidesse tehtud investeeringutes on 66% (vt tabel 1). eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways. 
2001 Komsjon avaldab valge raamatu euroopa transpordipoliitika kohta kuni aastani 2010, märkides eriti vajadust raudteeliikluse taaselavdamiseks.
2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development. 
2005 muudetud lissaboni strateegia rõhutab transpordiinfrastruktuuri tähtsust euroopa strateegilise arengu jaoks, tuues välja suurenevate globaalsete ja euroopa-siseste kaubavoogudega toime tulemise vajaduse, käsitleb keskkonnaalaseid probleeme ning toetab sotsiaalset ja majanduslikku arengut.
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators. 
2006 jõustuvad uuendatud üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevad suunised, mis sisaldavad võimalust piiriületuskohtade 30%-seks kaasfinantseerimiseks ja annavad võimaluse koordinaatorite ametisse nimetamiseks.
2009 the commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated ten-t network and the possible future nature of the priority projects. Issues highlighted for debate included the definition of core networks and the development of intelligent transport systems. 
2009 Komisjon konsulteeris sidusrühmadega paremini integreeritud üleeuroopalise transpordivõrgu ja esmatähtsate projektide tulevase olemuse üle. edaspidisteks aruteludeks valitud teemadeks on nt tuumvõrkude defineerimine ja intelligentsete transpordisüsteemide arendamine.
2010 the commission is due to publish a white paper concerning the ten-t network. 
2010 Komisjon plaanib avaldada üleeuroopalise transpor-divõrguteemalise valge raamatu. ten-t ja eSmatähtSate Projektide arendamiSe vahe-eeSmärgid eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16. 
15 raudteeinfraStruktuuri eLi PooLne kaaSrahaStamine 11. Tabelis 1 esitatakse kokkuvõtvalt 30 esmatähtsa projekti (v.a galileo) investeeringute, k.a raudteetranspordiprojek-tid, rahastamisallikad6.
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission. 
12. ten-t ja ühtekuuluvuspoliitika raames eli poolt kaasrahastatud raudteeinfrastruktuuri lõikude valik põhineb liikmesriikide ettepanekutel ning projektide teostamise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused. Komisjonil on kummagi rahastamisallika jaoks erinevad hanke-ning valikumenetlused.
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p. 
6 euroopa parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi-ja energiavõrkude valdkonnas, artikkel 17 (elt l 162, 22.2.2007, lk 1).
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments. 
Komisjon peab iga kahe aasta tagant esitama aruande üleeuroopalise transpordivõrgualase tegevuse kohta. auditi käigus leiti, et kuigi komisjoni aruanded andsid üldiselt hetkeolukorrast tõepärase pildi, sisaldas 2008. aasta mais esitatud aruanne ebatäpsusi varasemate investeeringute mahtude osas. tabeL 1 1996–1999 EU-15 2000–2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007–2013 EU-27 5,40 Kokku 9,55 % 3% ELi abi Ühtekuuluvusfond 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERDF 1,46 4,81 4,70 10,97 4% Euroopa Investeerimispank (EIB) 9,78 16,10 25,00 50,88 18% Muud allikad (riiklikud) 16,23 63,00 106,60 185,83 66% TEN-T esmatähtsate projektide koguinvesteeringud 32,65 93,70 154,00 280,35 100% 30 eSmatähtSa Projekti (v.a gaLiLeo) inveSteeringute rahaStamiSaLLikad (1996–2013) (miljardit eurot) Kontrollikoda juhtis tähelepanu erinevusele perioodi 2007–2013 investeeringute kogumahu – 154 miljardi euro – ning üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsate projektide eduaruandes toodud 151 miljardi euro vahel.
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
A l l i k a s : „ten-t funding in figures” – energeetika ja transpordi peadirektoraadi veebileht: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
13. under ten-t policy, the eu co-finances studies and works (see Table 2 for maximum co-financing rates). co-financed projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the priority projects. projects are selected on a competitive basis following the assessment of proposals submitted by member state authorities. proposal evaluation procedures culminate in a ranking of projects with eu co-financing being allocated to the projects evaluated as the best. dg mobility and transport is responsible for ten-t policy. organising the evaluation procedure is one of the tasks recently delegated to the ten-t executive agency. 
Kaasrahastatud projektide tööde puhul on tavaliselt tegu esmatähtsate projektide mõne lõigu osade või tehniliste elementide ehitamisega. projektid valitakse välja liikmesriigi ametiasutustele esitatud taotluste hindamisel. taotluste hindamine päädib projektide paremusjärjestusse asetamisega ning parimaks hinnatud projektid saavad eli kaasrahastamise osaliseks. ten-t poliitika eest vastutab liikuvuse ja transpordi peadirektoraat. hindamismenetluse organiseerimine on üks hiljuti ten-t täitevasutusele delegeeritud ülesannetest. 14.
14. under cohesion policy, eu co-financing is available for qualifying member states under the cohesion fund7 and the erdf (see Table 2 for maximum co-financing rates). dg regional policy is responsible for cohesion policy. co-funding for cohesion fund projects8 and for major projects under the erdf9 is subject to commission approval under specific rules applying to each fund. the commission’s approval procedures involve checking the consistency of proposed projects with national and regional strategies and reviewing their overall feasibility and degree of preparation. cohesion fund regulations stipulate that funding for transport should be allocated to the ten-t network, in particular the priority projects10. 
Ühtekuuluvuspoliitika raames saavad kvalifitseeruvad liikmesriigid eli kaasfinantseerimist taotleda Ühtekuuluvusfondist7 ja euroopa regionaalarengu fondist (maksimaalsed kaasrahastamismäärad on toodud tabelis 2). Ühtekuuluvuspoliitika eest vastutab regionaalpoliitika peadirektoraat. Ühtekuuluvusfondi projektide8 ning erfi suurprojektide9 puhul on vajalik komisjoni heakskiit vastavalt iga fondi kohta kehtivatele eeskirjadele. heakskiidumenetlused sisaldavad esitatud projektide võrdlemist riiklike ning piirkondlike strateegiatega, nende üldise teostatavuse ja ettevalmistuse taseme kontrolli.
7 until 2004, financing was also available to accession countries under Ispa. the projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
7 2004. aastani rahastati ispa raames ka kandidaatriike. pärast liitumist muudeti need projektid Ühtekuuluvusfondi projektideks.
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission. 
8 alates 2007. aastast ei vaja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastamiseks esitatud alla 50 miljoni euro suuruse maksumusega projektid enam komisjoni heakskiitu.
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 25) as amended by regulation (eu) no 539/2010 of the european parliament and the council (oj l 158, 24.6.2010, p. 
9 „suurprojektide” määratlus põhineb põhiliselt nende rahastamise mahul. selle alla kuuluvad projektid, „mille kogukulud fondide rahalise panuse määramist arvesse võttes ületavad 50 miljonit eurot” (nõukogu määruse (eÜ) nr 1260/1999 artikkel 25 (eÜt l 161, 26.6.1999, lk 1) ja nõukogu määruse (eÜ) nr 1083/2006 artikkel 39 (elt l 210, 31.7.2006, lk 25), mida on muudetud euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega (el) nr 539/2010 (elt l 158, 24.6.2010, lk 1)).