natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The programme was structured around three headings: — integrating and strengthening the European Research Area; — structuring the European Research Area; and — strengthening the foundations of the European Research Area. 
Programm oli jaotatud kolme rühma: — Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine; — Euroopa teadusruumi struktureerimine, — Euroopa teadusruumi aluste tugevdamine.
6 Decision No 1513/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 concerning the sixth framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, contributing to the creation of the European Research Area and to innovation (2002 to 2006) (OJ L 232, 29.8.2002, p. 
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ, 27. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002– 2006) (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).
10 FIGURE 2 FP6 MAIN COMPONENTS AND BASIC PRINCIPLES Integrating European Research Concentrating on selected priority research areas FP6 Main Components Structuring the European Research Area FP6 Basic Principles Structuring effect through stronger links with national, regional and other European initiatives Strengthening the foundations of the ERA Coordination Simplification Source: Commission’s guide ‘Participating in European Research’, 2nd Edition, February 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf). 
10 JOONIS 2 KUUENDA RAAMPROGRAMMI PEAMISED OSAD JA ALUSPÕHIMÕTTED Kuuenda raamprogrammi peamised osad Euroopa teadustegevuse integreerimine Euroopa teadusruumi struktureerimine Euroopa teadusruumi aluste tugevdamine Kuuenda raamprogrammi aluspõhimõtted Keskendumine valitud prioriteetsetele uurimisvaldkondadele Struktureeriv mõju tugevamate sidemete kaudu riiklike, piirkondlike ja muude Euroopa algatustega Koordineerimise lihtsustamine Allikas: komisjoni juhend Participating in European Research, teine väljaanne, veebruar 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
With a budget of around 17 billion euro for the years 2002–06, FP6 financed until the end of 2008 ‘indirect’ RTD activities worth 25 billion euro in estimated investments7. 
Kuuenda raamprogrammi eelarve aastateks 2002–2006 oli ligikaudu 17 miljardit eurot ja 2008. aasta lõpuks oli raamprogrammist kaudseid TTA-meetmeid rahastatud 25 miljardi euro väärtuses hinnanguliste investeeringutena7.
Most expenditure (around 75 %) was carried out under the heading ‘Integrating and strengthening the European Research Area’, within seven ‘thematic priorities’8, i.e. programmes covering specific themes of research. 
Suurem osa kuludest (ca 75%) oli seotud rühma „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” seitsme prioriteetse teemaga8, st programmidega, mis käsitlevad teadusalaseid sihtvaldkondi.
In view of developing their technological capacity and facilitating their access to high-quality research, FP6 put special emphasis on small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Kuuenda raamprogrammi põhirõhk asetati väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), et arendada nende tehnoloogilist suutlikkust ja hõlbustada juurdepääsu kõrgetasemelistele teadusuuringutele.
An amount of 1,8 billion euro was earmarked for this purpose, i.e. 15 % of the total budget of the thematic priorities (one third more than in the previous Framework Programme). 
Selleks otstarbeks eraldati 1,8 miljardit eurot, mis moodustab prioriteetsete teemade kogueelarvest 15% (kolmandiku võrra rohkem kui eelmise raamprogrammi raames).
THE NEW INSTRUMENTS AND THEIR OBJECTIVES 9. 
UUED VAHENDID JA NENDE EESMÄRGID 9.
In addition to the traditional instruments9, two new instruments were introduced by FP6 aiming especially at ‘Integrating and strengthening the European Research Area’: — ‘Networks of Excellence’ (NoEs) were aimed primarily at creating a substantial and lasting integration of the research activities of the network partners, thus directly tackling the fragmentation of research activities in Europe in a given thematic priority. — ‘Integrated Projects’ (IPs) were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension. 
Lisaks traditsioonilistele vahenditele9 võeti kuuenda raamprogrammiga kasutusele kaks uut vahendit, mis on eelkõige suunatud rühmale „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”: — Pädevusvõrgustike abil püüti eeskätt saavutada võrgustikus osalejate teadustegevuse põhjalik ja püsiv integreerimine, käsitledes sellega otseselt Euroopa teadustegevuse killustatuse probleemi vastavas prioriteetses teemavaldkonnas. — Integreeritud projektid kavandati selleks, et genereerida prioriteetsete teemade käsitlemiseks vajalikke teadmisi, saavutades ambitsioonikad ja selgelt määratletud teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, millel on Euroopa mõõde.
NoEs and IPs could be carried out in any of the seven ‘thematic priorities’ (see footnote 8). These instruments were recognised by the legislator as being the main means to generate added value over and above that which could be achieved through national efforts (European added value), by integrating European research capacities. 
Pädevusvõrgustikke ja integreeritud projekte võib rakendada kõigi seitsme prioriteetse teema (vt 8. joonealune märkus) raames. Seadusandja on neid tunnustanud peamiste vahenditena, mille abil toota lisaväärtust tulemustele, mida on võimalik saavutada siseriiklike jõupingutuste abil (Euroopa lisandväärtus), ühendades Euroopa teadussuutlikkuse.
This was supposed to achieve a critical mass in terms of expertise, activities and resources (staff, skills, competences, finances, infrastructure, equipment). 
Nii loodeti saavutada tippteadmiste, tegevuse ja ressursside kriitiline mass (personal, oskused, pädevus, rahalised vahendid, infrastruktuur, seadmed).
Also the new instruments were supposed to play an important role in achieving the target of spending 15 % of the budget of the thematic priorities on SME (see paragraph 8). 
Samuti nähti uutele vahenditele ette oluline roll, saavutamaks eesmärk eraldada 15% prioriteetsete teemade eelarvest VKEdele (vt punkt 8).
7 ‘Indirect’ RTD activities designate actions to be implemented by grant contractors, as opposed to ‘direct’ activities carried out by the Commission through its Joint Research Centre. 
7 Kaudsete TTA-meetmete all mõeldakse toetuslepingu osapoolte elluviidavaid meetmeid, vastandina otsestele meetmetele, mida viib ellu komisjon oma Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu.
8 The seven ‘thematic priorities’ are: life sciences, genomics and biotechnology for health; information society technologies; nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials, and new production processes and devices; aeronautics and space; food quality and safety; sustainable development, global change and ecosystems; citizens and governance in a knowledge-based society. 
8 Seitse prioriteetset teemat on bioteadused, genoomika ja biotehnoloogia tervishoius; infoühiskonna tehnoloogia; nanotehnoloogiad ja nanoteadused, teadmuspõhised mitmeotstarbelised materjalid ning uued tootmisprotsessid ja -vahendid; lennundus ja kosmos; toiduainete kvaliteet ja ohutus; säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid; kodanikud ja valitsemistava teadmisteühiskonnas.
9 Specific targeted projects, coordinated actions, specific support projects, Marie Curie actions, integrated infrastructure initiatives and Article 169 actions. 
9 Sihtotstarbelised projektid, kooskõlastusmeetmed, eriotstarbelised toetusprojektid, Marie Curie meetmed, integreeritud infrastruktuuri algatused ja asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavad meetmed.
11 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
11 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
PROJECT SELECTION AND MANAGEMENT 12. 
PROJEKTIDE VALIK JA JUHTIMINE 12.
As in previous Framework Programmes, the Commission published periodically calls for proposals describing the broad areas of activity. 
Nagu ka eelmiste raamprogrammide puhul, avaldas komisjon perioodiliselt konkursikutseid, kus kirjeldati laiu tegevusvaldkondi.
Request for funding submitted by potential beneficiaries were assessed with the help of independent experts (‘evaluators’). 
Võimalike abisaajate esitatud rahastamistaotlusi hinnati sõltumatute ekspertide (hindajate) abiga.
Projects considered most deserving of EU funding were selected by the Commission and grants awarded. 
Komisjon valis välja projektid, mis hinnangute kohaselt väärisid kõige enam ELi poolset rahastamist, ja neile eraldati toetused.
Project progress was monitored and periodically assessed by the Commission, including by reference to the objectives specifically assigned to each instrument. 
Komisjon jälgis ja perioodiliselt ka hindas projektide edenemist, sealhulgas igale vahendile eraldi seatud eesmärkide seisukohalt.
This monitoring was carried out with the assistance of independent experts (reviewers)11. 
Järelevalvet teostati sõltumatute ekspertide (ülevaatajate) abiga11.
10 Together with DG Research, which is the main Directorate-General managing and coordinating FP6 activities, four other DGs also managed parts of specific programmes: DG Information Society and Media, DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Maritime Affairs and Fisheries. 
10 Koos teadusuuringute peadirektoraadiga, mis on peamine kuuenda raamprogrammi tegevust juhtiv ja koordineeriv peadirektoraat, tegeles sihtotstarbeliste programmide eri osade juhtimisega veel neli peadirektoraati: infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat ning merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat.
In addition, the DG ‘Joint Research Centre’ is in charge of those activities which are directly implemented by the Commission. 
Lisaks vastutab Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraat komisjoni poolt otse rakendatavate meetmete eest.
11 See paragraph 25 and footnote 19. 
11 Vaata punkt 25 ja 19. joonealune märkus.
Joint research activities implemented under the NoEs examined include the funding of individual research projects, often through internal calls for proposals implemented under the responsibility of scientific task leaders. 
Kontrollitud pädevusvõrgustike raames läbiviidud ühine teadustegevus hõlmab individuaalsete teadusprojektide rahastamist, mis toimus tihti uurimisülesande vastutava töötaja juhtimisel läbiviidud sisekonkursside kaudu.
Spreading of excellence activities included visits to industry, participation in international conferences, organisation of summer school sessions and other training events, the dissemination of project information through a dedicated web page, newsletters, press releases, and the publication of articles. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Tippteadmiste levitamisega seotud tegevus hõlmas tööstusettevõtete külastamist, rahvusvahelistel konverentsidel osalemist, suvekursuste ja muude koolituste korraldamist, projektidest teavitamist selleks ettenähtud veebilehe kaudu, uudiskirju, pressiteateid ning artiklite avaldamist. Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
According to the Commission’s data under the Seventh Framework Programme (2007–13) NoEs and those collaborative projects that assume IP characteristics received 16 % of the total FP7 funding allocated up to February 2009.12 15. 
Komisjoni andmete kohaselt on seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektide omadustega koostööprojektidele eraldatud 16% kõigist 2009. aasta veebruarini eraldatud seitsmenda raamprogrammi vahenditest12. 15.
FP6 financed 167 projects as NoEs, involving some 5 000 participants and a cumulative EU contribution of 1,2 billion euro (against eligible investment costs of 1,9 billion euro). 
Kuuendast raamprogrammist rahastati pädevusvõrgustikuna 167 projekti, mis hõlmasid ligikaudu 5 000 osalejat ja millele EL eraldas kumulatiivselt 1,2 miljardit eurot (abikõlblike investeerimiskulude summa oli 1,9 miljardit eurot).
On average, each NoE involved around 30 partners and an EU contribution of 7 million euro per contract. 
Iga pädevusvõrgustik koondas keskmiselt 30 osalejat ja ELi rahaline toetus oli keskmiselt 7 miljonit eurot lepingu kohta.
Almost 700 projects were financed as ‘IPs’. 
Ligi 700 projekti rahastati integreeritud projektidena.
They involved some 17 000 participants and a cumulative EU contribution of 6,5 billion euro (against eligible investment costs of 10,7 billion euro). 
Need hõlmasid ca 17 000 osalejat ja ELi kumulatiivse rahaeralduse suurus oli 6,5 miljardit eurot (abikõlblike investeerimiskulude summa oli 10,7 miljardit eurot).
On average, each IP involved around 25 partners and an EU contribution of 9,5 million euro per contract. 
Iga integreeritud projekt koondas keskmiselt 25 osalejat ja ELi rahaline toetus oli keskmiselt 9,5 miljonit eurot lepingu kohta.
This ratio is similar to that of the US National Science Foundation funding schemes, but lower than that of the previous Framework Programme (26 %). 
Suhtarv vastab USA riikliku teadusfondi rahastamisskeemide omale, kuid on väiksem kui eelmises raamprogrammis (26%).
12 Decision No 1982/2006/ EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1). 
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/ EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).
Under FP7, ‘Collaborative Projects’ may include the activities previously carried out by ‘Integrated Projects’. 13 BOX 2 WHAT SORT OF ACTIVITIES WERE CARRIED OUT IN IPs? The activities covered by a project carried under IPs fall within one of the following categories: • research and technological development activities directly aimed at creating new knowledge, including innovation-related and dissemination activities; • demonstration activities designed to prove the viability of new technologies that offer a potential economic advantage but which cannot be commercialised directly (e.g. testing of prototypes); • training activities intended to contribute to the professional development of researchers and other key staff, research managers, industrial executives (in particular for SMEs), and potential users of the knowledge generated by the project. 
Integreeritud projektide raames läbiviidud tegevuse võib jaotada kolme järgnevasse kategooriasse: • teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane tegevus, mis on otseselt suunatud uute teadmiste loomisele, kaasa arvatud innovatsiooni ja teabelevitusega seotud tegevus; • tutvustustegevus eesmärgiga tõestada selliste uute tehnoloogiate elujõulisust, mis on potentsiaalselt majanduslikult kasulikud, kuid mida ei saa koheselt turule tuua (nt prototüüpide testimine); • koolitustegevus eesmärgiga edendada teadlaste ja teiste antud valdkonnas oluliste töötajate, tea-dusjuhtide, ettevõtete (eriti VKEde) juhtide ja projektiga loodud teadmiste võimalike kasutajate tööalast arengut.
AUDIT SCOPE The objectives of the audit were to assess to what extent: — Networks of Excellence and Integrated Projects contributed to achieve the research policy objectives set by the Treaty as well as their own specific objectives. — The Commission effectively supported the projects’ implementation, by providing the necessary guidance to beneficiaries, managing the contracts and monitoring the progress achieved; and — FP6 had stimulated RTD investment. 
AUDITI ULATUS Auditi eesmärk oli hinnata: — mil määral edendasid pädevusvõrgustikud ja integreeritud projektid nii asutamislepingus sätestatud teaduspoliitika eesmärke kui enda erieesmärke; — kas komisjon toetas tõhusalt projektide elluviimist, andes abisaajatele vajalikke juhiseid, hallates lepinguid ja jälgides projektide edenemist; — kas kuues raamprogramm oli stimuleerinud TTAsse investeerimist.
AUDIT APPROACH Audit evidence was collected through: — Review of documentation on FP6 (preparatory documents, legal framework and Commission guidance, implementation data). — Visits to 36 project coordinators and participants involved in 14 projects in 15 different Member States13. — A series of ‘round table’ discussions with 60 researchers from 44 different organisations participating in FP614. — A survey of 387 RTD organisations (274 programme participants, 104 proposers and nine non-participants). — An analysis of selected management areas playing a key role in the performance of the instruments (including the review of the implementation of eight calls for proposals and an analysis of the conclusions of 399 independent project reviews conducted before 31 December 2007). — The review of secondary evidence on the effectiveness of the instruments. — Consideration of the opinions expressed by some associations active in Community research. 
AUDITI LÄHENEMISVIIS Auditi tõendusmaterjali koguti järgmisel viisil: — Kuuendat raamprogrammi puudutavate dokumentide läbivaatamine (ettevalmistavad dokumendid, õiguslik raamistik ja komisjoni antud juhised ning täideviimist käsitlevad andmed). — 14 projektiga seotud 36 projektikoordinaatori ja osaleja külastamine 15 liikmesriigis13. — Rida ümarlauadiskussioone 60 teadlasega 44st kuuendas raamprogrammis osalevast organisatsioonist14. — 387 TTA organisatsiooni küsitlus (274 programmis osalejat, 104 taotluse esitajat ja üheksa mitteosalejat). — Vahendite tulemuslikkuse seisukohalt mõningate võtmetähtsusega juhtimisvaldkondade analüüsimine (sealhulgas kaheksa konkursi läbiviimise kontrollimine ja 399 enne 31. detsembrit 2007 koostatud sõltumatu projektihinnangu järelduste analüüs). — Vahendite mõjusust käsitlevate muude tõendusmaterjalide läbivaatamine. — Mõningate Euroopa Ühenduse teadusuuringutes aktiivselt tegevate ühenduste seisukohtadega tutvumine.
13 Austria, Belgium, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Italy, the Netherlands, Poland, Portugal, the Slovak Republic, Spain, Sweden and the United Kingdom. 
13 Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Soome, Taani ja Ühendkuningriik.
14 Round tables were organised with the assistance of the FP6 National Contact Point coordinators in Finland, France, Poland, Spain and the United Kingdom. 
14 Ümaralauad organiseeriti kuuenda raamprogrammi riiklike kontaktpunktide koordinaatorite abiga Hispaanias, Poolas, Prantsusmaal, Soomes ja Ühendkuningriigis.
15 AUDIT OBSERVATIONS CONTRIBUTION TO COMMUNITY RTD OBJECTIVES IN GENERAL 19. According to the EC Treaty, Community RTD policy has the overall aim to strengthen the scientific and technological bases of Community industry and to encourage it to become more competitive at international level. 
15 AUDITI TÄHELEPANEKUD ÜHENDUSE TTA EESMÄRKIDE ÜLDINE EDENDAMINE 19. Vastavalt EÜ asutamislepingule on ühenduse TTA poliitika üldine eesmärk tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil.
In the framework of a previous audit in the field of research, the Court pointed out the lack of an explicit intervention logic, explaining how the different instruments and programmes were supposed to contribute to Community RTD goals15. 
Ühes oma varasemas teadusuuringute valdkonda käsitlevas auditis osutas kontrollikoda selge sekkumisloogika puudumisele, mis selgitaks, kuidas erinevad vahendid ja programmid ühenduse TTA eesmärkidele saavutamisele kaasa peaksid aitama15.
In addition, no SMART objectives16 and performance indicators were defined for the individual research programmes, thus undermining the basis for sound monitoring and evaluation17. 
Lisaks ei kehtestatud individuaalsetele teadusprogrammidele SMART-eesmärke16 ega tulemusnäitajaid, mis nõrgendas range järelevalve ja hindamise aluseid17.
Bearing in mind the lack of an explicit intervention logic18, the Court has examined the contribution of the new instruments to the Community RTD policy in general as regards the following aspects: — The effectiveness of the research collaboration put in place; and — The scientific quality of individual projects as assessed by the experts. 
Pidades silmas selge sekkumisloogika puudumist18, uuris kontrollikoda uute vahendite osa ühenduse TTA-poliitika üldisel edendamisel järgmistest vaatepunktidest: — Senise teaduskoostöö mõjusus. — Üksikprojektide teadusalane tase vastavalt ekspertide hinnangutele.
17 See paragraphs 28 and 30 of Special Report No 9/2007. 
17 Vt eriaruanne nr 9/2007, punktid 28 ja 30.
15 Special Report No 9/2007 concerning ‘Evaluating the EU Research and Technological Development (RTD) framework programmes — Could the Commission’s approach be improved?’ (see paragraphs 22 to 37) (OJ C 26, 30.1.2008). 
15 Eriaruanne nr 9/2007 ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada? (vt punktid 22–37). (ELT C 26, 30.1.2008).
Intervention logic is defined by the Commission as ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (European Commission, ‘Evaluating EU activities: A practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106). 16 SMART stands for specific, measurable, achievable, relevant and timed. 
Komisjoni määratluse kohaselt moodustab sekkumisloogika kontseptuaalse seose sekkumise sisendite ja väljundite vahel ning seeläbi ka seose sekkumise ja selle poolt ühiskonnale avaldatava mõju vahel, mis väljendub tulemuste ja tagajärgedena (Euroopa Komisjon, Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services, juuli 2004, lk 87 ja 106).
The definition of SMART objectives constitutes a general principle of the EU Financial Regulation to ensure sound financial management (see Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1)). 
SMART-eesmärkide määratlemine on ELi finantsmääruse üldpõhimõte usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks (vt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 27 lõige 3 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1)).
18 For example, the impact of the absence of an explicit intervention logic was already highlighted in 2004 by the panel in charge of the Five-year Assessment 1999–2003, which stated that ‘...panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy. 
18 Selge sekkumisloogika puudumist rõhutati juba 2004. aastal viieaastase hindamise (1999–2003) komisjoni aruandes, kus tõdetakse, et sellist tüüpi hindamiskomisjonidelt oodatakse tühimiku täitmist ühelt poolt peamiselt projekti tasandil kogutud tõendusmaterjali ja teiselt poolt kõrgemal tasemel püstitatud teaduspoliitika ühiskondlik-majanduslike eesmärkide vahel.
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1993–2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 
Selles puudub selge loogika, mis ühendaks kõrgetasemelised eesmärgid teadusuuringute ja teadmistega seotud kitsamate eesmärkidega. Euroopa Liidu teadusuuringute raamprogrammide viieaastane hindamine, 1999–2003, Erkki Ormala juhitud sõltumatu hindamiskomisjoni aruanne (15. detsember 2004), 6. osa: „Raamprogrammi hindamine”, lk 19.