natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, if projects or beneficiaries are ineligible, this results in a 100 % error rate being applied to the audited payment. 
Seega, kui projektid või toetusesaajad on toetuskõlbmatud, tähendab see, et auditeeritud makse veamäär on 100%.
Share of different types of investment beneficiaries in the sample and the error rate 95 2,3% Public bodies Private beneficiaries excluding farmers Farmers 46 106 1,8% 1,6 % sample error rate Figure 3 
Investeerimismeetmete erinevat tüüpi toetusesaajate osakaal valimis ja veamääras 95 2,3% Avaliku sektori toetusesaajad Erasektori toetusesaajad (v.a põllumajandustootjad) Põllumajandustootjad 46 106 1,8% 1,6% valim veamäär Joonis 3
Types and prevalence of errors found 16 Breakdown of the 5,7 % contribution to the error rate by investment measures Other - 0,5 % Aid ceiling exceeded - 0,5 % Private procurement - 0,6 % Suspected intentional irregularities - 1,1 % Public procurement - 1,1 % Eligibility criteria, public beneficiaries - 0,9 % Eligibility criteria, private beneficiaries - 1 % Area‐related aid 17 For area payments, most of the irregu‐ larities found involved non‐compliance with agri‐environment commitments (obligations concerning land or farm management), ineligible agricultural parcels and over declarations (see Figure 5). 
Leitud vigade liigid ja levimus 16 Investeerimismeetmetes leitud veamäära (5,7%) jaotus komponentide kaupa Muu 0,5% Ületati toetuse maksimummäära 0,5% Erasektori hanked 0,6% Tahtliku rikkumise kahtlus 1,1% Riigihanked 1,1% Toetuskõlblikkuse kriteeriumid – avaliku sektori toetusesaajad 0,9% Toetuskõlblikkuse kriteeriumid – erasektori toetusesaajad 1% Pindalatoetus 17 Pindalatoetuse puhul tulenes enamik vigadest põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste mittetäitmisest (maa või põllumajandusliku tegevusega seotud kohustused), toetuskõlbmatutest maatükkidest ja deklaratsioonides tegelikust suurematena esitatud näitajatest (vt joonis 5).
Errors generally concern a limited area of the farm, resulting in a smaller error rate per payment, as opposed to investment measures, where eligibility breaches affect a higher portion of the payment. 
Vead puudutavad tavaliselt väikest osa põllumajandusettevõttest – seetõttu on väiksem ka makse veamäär (vastupidiselt investeerimismeetmetele, mille puhul eeskirjade eiramine mõjutab suuremat osa maksest).
Breakdown of the 2,5 % contribution to the error rate by area‐related aid Other - 0,4 % Farming commitments - 0,9 % Area differences - 0,3 % Eligibility criteria - 0,9 % Figure 5 Figure 4 
Pindalatoetuses leitud veamäära (2,5%) jaotus komponentide kaupa Muu 0,4% Põllumajanduslikud kohustused 0,9% Erinevused pindalas 0,3% Toetuskõlblikkuse kriteeriumid 0,9% Joonis 5 Joonis 4
Types and prevalence of errors found 17 Differences in the financial implementation rate and the error rate between groups of Member States 18 The rural development budget for the period 2007–13 (see paragraph 1) is broken down by Member States on an annual basis. 
Käesolev audit hõlmab kuni 15. oktoobrini 2013 tehtud kulusid. 18 Perioodi 2007–2013 maaelu arengu poliitika eelarve (vt punkt 1) on riikide vahel aastate kaupa ära jaotatud.
Council Regulation (EC) No 1290/200510 requires the Commis‐ sion to decommit any portion of an annual commitment which has not been used within a period of 2 years after the year of the commitment (known as the ‘n+2 rule’). 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/200510 kohaselt peab komisjon kulukohustusest vabastama kulukohustuste selle osa, mida ei ole ära kasutatud kahe aasta jooksul peale kohustuse võtmist (tuntud ka kui „n + 2 reegel”).
This rule aims to speed up the implementation of programmes. 
Reegli eesmärk on kiirendada programmide elluviimist.
19 The Court has compared the Member States’ financial implementation rates (i.e. the ratio of cumulative actual pay‐ ments to plan) with their error rates. 
19 Kontrollikoda võrdles liikmesriikide eelarve täitmise määrasid (st tehtud maksete kogusumma ja planeeritud summa suhet) veamääradega.
In order to obtain statistically representa‐ tive information, the 27 Member States which had 2007–13 rural development programmes were divided into three groups of nine Member States in de‐ scending order of their financial execu‐ tion rates as at 15 October 2013. 
Statistiliselt esindusliku teabe saamiseks jagati perioodil 2007–2013 maaelu arengu programme rakendanud 27 liikmesriiki vastavalt nende eelarve täitmise näitajatele paremuse järgi kolme üheksaliik-melisse rühma (seisuga 15. oktoober 2013, paremad ees).
The information available does not enable showing results on individual Member States. 
Olemasolevad näitajad ei võimalda tulemuste esitamist liikmesriikide kaupa.
The following Member States are represented in the three groups. — Highest financial execution rate: Belgium, Czech Republic, Estonia, Ireland, Latvia, Luxembourg, Aus‐ tria, Slovakia and Finland. — Medium financial execution rate: Germany, France, Lithuania, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovenia, Sweden and the United Kingdom. — Lowest financial execution rate: Bulgaria, Denmark, Greece, Spain, Italy, Cyprus, Hungary, Malta and Romania. 
Allpool esitatakse kolme rühma jagatud liikmesriigid: – kõige kõrgem eelarve täitmise määr: Belgia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Iirimaa, Läti, Luksemburg, Austria, Slovakkia ja Soome; – kõige madalam eelarve täitmise määr: Bulgaaria, Taani, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Küpros, Ungari, Malta ja Rumeenia.
20 Figure 6 presents aggregated figures since the beginning of the program‐ ming period (2007) until the end of the 2013 financial year11; they show a strong negative correlation between financial implementation rates and error rates for the three groups of Member States. 
20 Joonisel 6 esitatakse kogusummad alates programmitöö perioodi algusest (2007) kuni eelarveaasta 2013 lõpuni;11 need näitavad kõigi kolme liikmesriikide rühma puhul eelarve täitmise määrade ja veamäärade vahelist tugevat negatiivset korrelatsiooni.
The same analysis was carried out for different dates, and sep‐ arately for investment measures and area‐related aid, with similar results. 
Sama analüüs tehti kolme erineva perioodi ning investeerimismeetmete ja pindalatoetuse kohta eraldi – kõigil juhtudel olid tulemused sarnased.
However, area‐related aid is mostly based on multiannual contracts, result‐ ing in relatively stable implementation and error rates. 
Pindalatoetus põhineb aga enamasti mitmeaastastel lepingutel, mis toob endaga kaasa suhteliselt stabiilsed eelarve täitmise ja veamäärad.
The correlation is more pronounced for investment measures, for which implementation rates are lower and error rates are higher. 
Korrelatsioon on selgemini nähtav investeerimismeetmete puhul, mille eelarve täitmise määrad on madalamad ja veamäärad kõrgemad.
21 A detailed analysis of the correlation between the financial execution rate and the error rate was not part of the scope of this audit. 
21 Auditi ulatus ei hõlmanud eelarve täitmise määra ja veamäära vahelise korrelatsiooni üksikasjalikku analüüsi.
Types and prevalence of errors found 18 Comparison of financial implementation rates with error rates for three groups of nine Member States 90% 80% 70% 60% 50% 40 % 30% 20 % 10 % 83,0 % 12 % 10 % 8% 6% error rate 4% 72,3 % 8,6 3,6 % % 10,0 % 57,5 % 2% 0% 0% 9 Member States with highest financial implementation rate 9 Member States with medium financial implementation rate 9 Member States with lowest financial implementation rate Figure 6 
Leitud vigade liigid ja levimus 18 Kolme üheksast liikmesriigist koosneva rühma eelarve täitmise määrade ja veamäärade võrdlus 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 83,0% 9 kõige kõrgema rakendusmääraga liikmesriiki 12% 10,0% 10% 8,6% 9 keskmise rakendusmääraga liikmesriiki 57,5% 9 kõige madalama rakendusmääraga liikmesriiki 8% 6% Veamäär 4% 2% 0% 3,6% 72,3% Joonis 6
Observations 19 PART I What are the main causes of the error rate in investment measures? 22 This section examines the causes of errors in investment measures, which contributed to two thirds of the error rate (see Figure 2). 
Tähelepanekud 19 I OSA Investeerimismeetmetes esinevate vigade peamised põhjused 22 Käesolevas osas uuritakse investeerimismeetmetes leitud vigade põhjuseid; need vead moodustasid kaks kolmandikku kogu veamäärast (vt joonis 2).
The Court found the main drivers of the error rate to be the type of beneficiary and the type of measure. Some measures were more prone to error, whereas others were hardly affected by error. 
Kontrollikoda leidis, et enamik veamäärast langes teatud tüüpi toetusesaajatele ja teatud liiki meetmetele. Mõned meetmed sisaldasid rohkem vigu, samal ajal kui teistes vead sama hästi kui puudusid.
Public bodies are a signifi‐ cant source of error because of non‐compliance with public procurement rules 23 The main objectives of aid provided to public bodies for rural development measures are to improve the quality of life in rural areas, to improve and develop agricultural infrastructure, and to restore forestry potential. 
Olulise vigade allika moo‐ dustavad riigihanke‐eeskirju mittejärgivad avaliku sektori organisatsioonid 23 Avaliku sektori organisatsioonidele antud maaelu arengu toetuse peamised eesmärgid on parandada maapiirkondade elukvaliteeti, parandada ja arendada põllumajanduslikku infrastruktuuri ja taastada metsanduse po-tentsiaal. Nende toetamine moodustab kõigist investeerimiskuludest ligikaudu neljandiku.
In addition, up to 4 % of the total rural develop‐ ment budget may be used by manag‐ ing authorities as ‘technical assistance’ to finance preparation, management, monitoring, evaluation, information and control activities carried out under rural development programmes. 
Lisaks võivad korraldusasutused kasutada kuni 4% maaelu arengu eelarvest nn tehniliseks abiks, millega rahastatakse maaelu arengu programmide raames toimuvat ettevalmistus-, haldamis-, järelevalve-, hindamis-, teavitus-ja kontrollitegevust.
24 Most of the audited public bodies were municipalities or associations thereof. 
24 Enamik auditeeritud avaliku sektori toetusesaajatest olid kohalikud omavalitsused ja neile kuuluvad ettevõtted.
The Court also audited cen‐ tral, regional and local governments (including paying agencies), as well as other public organisations such as irrigation consortia. 
Lisaks auditeeris kontrollikoda nii kesk-, piirkondlikke kui ka omavalitsusi (sh makseasutusi) ja muid avaliku sektori organisatsioone (nt põllumajandusmaa niisutamiseks loodud konsortsiume).
25 Directive 2004/18/EC12 requires Mem‐ ber States to oblige public bodies to conduct competitive public procure‐ ment procedures when awarding con‐ tracts. 
25 Vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ12 peavad liikmesriigid kohustama oma avaliku sektori üksuseid kasutama hankelepingute sõlmimiseks konkurentsile avatud hankemenetlusi.
It states that exceptions are only permitted in justified circumstances (e.g. for reasons of extreme urgency brought about by unforeseeable events). 
Direktiivi kohaselt võib erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel (nt ettenägematute sündmuste tagajärjel tekkinud äärmiselt kiireloomuline olukord).
Commission Regulation (EU) No 65/201113 stipulates that investment projects must comply with applicable national public procurement rules. 
Komisjoni määruses (EL) nr 65/201113 sätestatakse, et investeerimisprojektid peavad olema kooskõlas kohaldatavate riiklike hanke-eeskirjadega.
26 Errors in public procurement proce‐ dures account for one eighth of the av‐ erage error rate for rural development. 
26 Hankemenetluste käigus tehtud vead moodustavad maaelu arengu kulutuste keskmisest veamäärast ühe kolmandiku.
This figure only includes instances where serious breaches of the public procurement rules influenced the se‐ lection of the successful tenderer. 
See määr sisaldab vaid juhtumeid, kus hanke-eeskirjade tõsine rikkumine mõjutas eduka pakkuja valimist.
12 Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p. 114). 
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
13 Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross‐compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 8). 
13 Komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8).
Observations 20 27 Of the many applicable rules, only three categories of the serious breach‐ es of procurement rules led to this significant impact on the error rate (see Table 1). 
Tähelepanekud 20 27 Kohaldatavaid eeskirju on küll palju, ent vaid kolme liiki tõsised hanke-eeskirjade rikkumised olid need, mis põhjustasid nii kõrge veamäära (vt tabel 1).
28 The Court found two main reasons that could explain the breaches in public procurement rules. 
28 Kontrollikoda leidis kaks peamist põhjust, mis selgitavad hanke-eeskirjade mittejärgimist.
Firstly, rural infrastructure projects are commonly implemented by small municipalities which often have limited experience of conducting public procurement procedures, and do not have trained and experienced staff at their disposal. 
Esiteks, maapiirkondade infrastruktuuriprojekte viivad tavaliselt ellu väikesed omavalitsused, kellel ei ole hankemenetluste läbiviimiseks küllaldaselt kogemusi ega vastava koolituse ja kogemustega töötajaid.
During the tendering procedure, the national authorities do not provide detailed guidance. Breach of public procurement rule Example Unjustified direct award without a competitive procedure The beneficiary of an investment project, a municipality in the Netherlands, agreed to conduct a tendering procedure and delegated implementation of the project to a foundation. 
Riigihanke‐eeskirjade rikkumine Näide Lepingu sõlmimine otse (ilma konkurentsipõhise menetluseta) Ühe investeerimisprojekti toetusesaaja (üks Madalmaade kohalik omavalitsus) võttis kohustuse viia läbi riigihankemenetlus ja delegeeris projekti elluviimise ühele fondile.
The agreement with the foundation set out the procurement proce‐ dure, specifying that a competitive procedure should be applied which should be published on a dedicated website. 
Fondiga sõlmitud lepingus lepiti kokku konkurentsipõhise hankemenetluse läbiviimine; hanketeade pidi avaldatama selleks loodud veebisaidil.
However, 3 weeks after signing the agreement, the board of the foundation decided to apply a direct award procedure, without publishing this on the dedicated website. 
Sellest hoolimata otsustas fondi juhatus kolm nädalat hiljem sõlmida lepingu ilma hankemenetlust kasutamata ning hanke kohta veebisaidil teavet avalikustamata.
Misapplication of selection and award criteria In Germany (Brandenburg‐Berlin), a municipality organised a competitive procedure to select a broadband Internet supplier. 
Valiku ja edukaks tunnistamise tingimuste vale kohaldamine Saksamaal (Berliin‐Brandenburg) korraldas üks kohalik omavalitsus konkurentsipõhi‐ se hankemenetluse lairiba internetiteenuse osutaja leidmiseks.
During the evaluation of the offers, the municipality used award criteria other than those published in the tender notice, followed by a negotiated procedure in which only two of the bidders were allowed to participate. 
Pakkumuste hindamisel kasutas kohalik omavalitsus aga hanketeates loetletutest erinevaid pakkumuste edukaks tunnistamise kriteeriume; sellele järgnes läbirääki‐ mistega hankemenetlus, milles kutsuti osalema vaid kaks pakkujat.
At the end of the procedure, the municipality did not choose the most economical offer. 
Menetluse lõpus ei valinud kohalik omavalitsus majanduslikult soodsaimat pakkumust.
Lack of equal treatment of tenderers In Romania, a rural municipality obtained support for an investment project which included a water supply network, a sewage system, improvement of local roads and a community centre. 
Pakkujate ebavõrdne kohtlemine Rumeenias sai ühe maapiirkonna omavalitsus toetust investeerimisprojekti jaoks, mis hõlmas veevarustussüsteemi, kanalisatsioonisüsteemi ning kohalike teede ja kogukonnakeskuse arendamist.
Seven tenderers submitted offers for the public works contract; the beneficiary rejected five of these on the grounds that they did not fulfil the requirements. 
Ehitustööde tegemiseks esitasid oma pakkumused seitse pakkujat; toetusesaaja lükkas viis neist tagasi põhjusel, et need ei vastanud nõuetele.
The Court found that the winning tenderer had also failed to fulfil two requirements which had been used as grounds for rejecting other bids. 
Kontrollikoda leidis, et hanke võitnud pakkuja ei järginud samuti kahte nõuet, samal ajal kui teised pakku‐ mused olid kõrvaldatud täpselt samade nõuete mittejärgimise tõttu.
In 80 % of these cases, the successful bidder was one which had previously provided similar goods or services to the beneficiary (see Box 2). 
80%-l juhtudel osutus edukaks pakkujaks ettevõte, mis oli toetusesaajale ka varem samalaadseid tooteid tarninud ja teenuseid osutanud (vt 2. selgitus).
The paying agencies did not object to this on any occasion, even though the basic procurement principles of transparency, objectivity, non‐discrim‐ ination and appropriate disclosure had not been fulfilled. 
Makseasutused sellise teguviisi vastu kunagi ei protestinud, kuigi hanked ei vastanud neile esitatavatele peamistele põhimõtetele (läbipaistvus, objektiivsus, mittediskrimineerimine ja asjakohane avalikustamine).
Contracts awarded directly to existing suppliers In Sweden, a regional government body implemented a project under the measure ‘Infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry‘. 
Lepingud sõlmiti hankemenetlust kasutamata olemasolevate tarnijatega Rootsis viis üks omavalitsusele kuuluv asutus infrastruktuurimeetme raames ellu ühe põllumajanduse ja metsanduse arendamist ja kohandamist puudutava projekti.
The audited project was a continuation of a pre‐ vious project. 
Auditeeritud projektiga jätkati ühte varasemat projekti.
Swedish public procurement law allows contracts to be directly awarded only in exceptional circumstances, or if the value of the contract is below a certain threshold, in which case the contracting authority must obtain at least three bids. 
Rootsi riigihankeid reguleerivad õigusaktid lubavad otselepingute sõlmimist vaid erandlikel juhtudel või kui lepingu maht jääb alla teatud ülemmäära; sellest hoolimata on nõutav kolme pakkumuse olemasolu.
The beneficiary did not respect these rules and awarded three contracts directly, after having obtained only one offer in each case, namely from the companies which had provided the same services for the previous project. 
Toetusesaaja ei järginud reegleid ja sõlmis otselepingud, kuigi oli iga lepingu jaoks saanud vaid ühe pakkumuse – seda ettevõtetelt, kes olid samu teenuseid tarninud ka eelneva projekti jaoks.
Beneficiaries’ non‐compli‐ ance with eligibility criteria had a significant impact on the error rate 30 The Council regulation on support for rural development14 stipulates that expenditure is eligible only if it has been incurred in accordance with the rules on eligibility and selection criteria established at national level. 
Veamäära mõjutab oluli‐ selt toetusesaajate toe‐ tuskõlblikkuse eeskirjade mittejärgimine 30 Maaelu arengut reguleerivas nõukogu määruses14 sätestatakse, et kulud on rahastamiskõlblikud vaid siis, kui need on tehtud vastavalt liikmesriigi tasandil kehtestatud abikõlblikkus-ja valikukriteeriumidele.
Member States must establish these rules and criteria in order to target limited financial resources towards areas, projects and beneficiaries which contribute most to the objectives of the programme. 
Liikmesriigid peavad kehtestama eeskirjad ja kriteeriumid selleks, et piiratud rahalised vahendid oleksid suunatud kõige rohkem programmi eesmärkide saavutamisse panustavatesse valdkondadesse, projektidesse ja seda kõige enam tegevatele toetusesaajatele.
31 Eligibility breaches accounted for a quarter of the error rate for rural development, equally distributed between private and public benefi‐ ciaries. 
31 Toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumise juhtumid moodustasid maaelu arengu kulutuste veamäärast ühe neljandiku ja jagunesid era-ja avaliku sektori toetusesaajate vahel võrdselt.
The Court found a wide range of eligibility breaches, reflecting the multitude of investment measures and the large number of implementing rules and criteria applicable to them in Member States. 
Kontrollikoda leidis palju erinevaid toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumisi, mis peegeldab investeerimismeetmete paljusust ning nende kohta liikmesriikides kehtestatud rakenduseeskirjade ja kriteeriumide suurt arvu.
14 Article 71 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
14 Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavaid maaelu arengu toetusi) (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1) artikkel 71.
Box 2 Observations 22 32 Eligibility breaches can occur at the levels of the beneficiary, of the project and of individual cost items. 
2. selgitus Tähelepanekud 22 32 Toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumist esineb nii toetusesaaja, projekti kui ka üksikute kuluartiklite tasandil.
Table 2 illustrates examples of such cases. 
Näiteid nende kohta esitatakse 2. selgituses.
Level of breach Example Beneficiary In Spain, to benefit from aid for investments in processing facilities for agricultural products, enterprises must have fewer than 750 employees and a turnover of less than 200 million euro. 
Eeskirjade rikkumise tasand Näide Toetusesaaja Hispaanias tohivad põllumajandustoodete töötlemiseks antavat investeerimistoetust saada ettevõtted, mille töötajate arv on väiksem kui 750 ja käive alla 200 miljoni euro.
Figures for controlling enterprises (up to the ultimate beneficial owner) also have to be taken into account when assessing compliance with these thresholds. 
Nimetatud piirmääradele vastamise hindamisel tuleb arvesse võtta ka ettevõtte omanikeringi (kuni lõpliku omanikuni välja).
A beneficiary submitted a project to expand its production facilities. 
Üks toetusesaaja esitas taotluse oma tootmise laiendamiseks.
In the application, he included the data for only half of the companies which formed part of the group. 
Projektitaotluses sisaldus teave vaid kontserni kuuluvate poolte ettevõtete kohta.
Based on this incomplete information, the beneficiary declared that it complied with the ceilings regarding number of employees and total turnover. 
Sellise mittetäieliku teabe alusel kinnitas toetusesaaja, et vastab maksimaalset töötajate arvu ja kogukäivet puudutavatele tingimustele.
The Court recalculated the indicators by including the data for all companies in the group and found that both ceilings had been breached. 
Kontrollikoda arvutas näitajad kogu kontserni andmeid arvesse võttes üle ja leidis, et mõlemat piirmäära oli ületatud.
The beneficiary was thus ineligible. Project In Poland, several farmers obtained aid for creating a producer group which would acquire ag‐ ricultural products from its members and then sell these to third parties (with the intention of obtaining better prices than each separate farmer would otherwise have been able to obtain). 
Projekt Poolas said mitu põllumajandustootjat toetust tootjarühma asutamiseks, mis pidi oma liikmetelt põllumajandustooteid kokku ostma ja neid siis kolmandatele isikutele edasi müüma (eesmärk oli saada toodetelt paremat hinda, kui see põllumajandustootjatele üksi müües võimalik oleks olnud).
One of the conditions for receiving the aid was that the producer group must sell the products to third parties. 
Üks toetuse saamise tingimus oli, et tootjarühm müüb tooted kolmandatele isikutele.