natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ECA’s examination of rural development control systems revealed: ο weaknesses in the checks of eligibility conditions, such as not detecting ineligible VAT or risk of double financing (with the exception of Poland, in seven out of eight Member States examined — Germany, Spain, Italy, Latvia, Malta, Romania and Slovenia); ο insufficient evaluation of the reasonableness of the costs (in all four Member States examined — Italy, Latvia, Poland and Romania); ο deficiencies in the design and implementation of cross-compliance checks (in all four Member States exam­ ined — Czech Republic, Spain, Italy and Malta). 
Maaelu arengu kontrollisüsteemide hindamise käigus leidis kontrollikoda: ο puudusi rahastamiskõlblikkuse tingimuste kontrollimisel, näiteks rahastamiskõlbmatu käibemaksu või topeltrahastamise riski avastamata jätmine (kaheksast kontrollitud liikmesriigist (välja arvatud Poola) seitsmes: Saksamaal, Hispaanias, Itaalias, Lätis, Maltal, Rumeenias ja Sloveenias); ο kulude põhjendatuse ebapiisavat hindamist (kõigis neljas kontrollitud liikmesriigis: Itaalias, Lätis, Poolas ja Rumeenias); ο puudusi nõuetele vastavuse kontrollide kavandamisel ja rakendamisel (kõigis neljas kontrollitud liikmesriigis: Tšehhi Vabariigis, Hispaanias, Itaalias ja Maltal).
Cross­compliance obliges beneficiaries to fulfil specific condi­ tions to be eligible for funding, such as environmental or social standards; and ο weaknesses in the checks of procurement rules (in all three Member States examined — Italy, Latvia and Poland; see example). 
Nõuetele vastavus kohustab toetusesaajaid rahastamise saamiseks täitma teatavaid tingimusi, nagu keskkonna-või sotsiaalsed standardid; ning ο puudusi riigihanke-eeskirjade kontrollides (kõigis kolmes kontrollitud liikmesriigis: Itaalias, Lätis ja Poolas; vt näide).
Example: Insufficient Member State checks of procurement rules In Latvia, the paying agency was the beneficiary of €2 million in EAFRD aid, to finance its outsourced IT system, the contract for which was subject to public procurement rules. 
Näide: liikmesriikide tehtav riigihanke‐eeskirjade kontrollimine oli ebapiisav Ühe Lätis kontrollitud avaliku hanke puhul oli makseasutus ise 2 miljoni euro suuruse EAFRD toetuse saaja.
The ECA found that the contract award for the IT system and its subsequent maintenance was affected by several serious errors. 
Kontrollikoda leidis, et IT-süsteemi lepingu sõlmimist ja selle hooldamist mõjutas mitu tõsist viga.
For instance, the paying agency applied a negotiated procedure rather than an open or restricted procedure as required by legislation. 
Näiteks kasutas makseasutus läbirääkimistega menetlust, mitte õigusaktides nõutavat avatud või piiratud hankemenetlust.
What we recommend The ECA recommends in the area of rural development that: ο Member States carry out their existing administrative checks better, by using all relevant information avail­ able to the paying agencies. 
Mida me soovitame Maaelu arengu valdkonna puhul soovitab kontrollikoda: ο liikmesriikidel parandada halduskontrolli läbiviimist, kasutades seejuures kogu makseasutustele kättesaadavat asjakohast teavet.
This has the potential to detect and correct the majority of errors; and ο Member States ensure that action plans to address the high estimated error rate in rural development include all regions and measures, particularly investment measures, and take the Commission’s and ECA’s audit find­ ings into account. Want to know more? 
Nii on suurem võimalus avastada ja parandada valdav osa vigadest; ja ο liikmesriikidel tagada, et tegevuskavades maaelu arengu valdkonna kõrge hinnangulise veamäära alandamiseks hõlmatakse kõiki piirkondi ning kõiki meetmeid, eriti investeerimismeetmeid, ning võetakse arvesse komisjoni ja kontrollikoja auditileide.
Full information on the ECA’s audit of EU expenditure in rural development, environment, fisheries and health can be found in Chapter 4 of the 2013 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi maaelu arengu, keskkonna, kalanduse ja tervishoiu valdkonnas, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2013. aasta aastaaruande 4. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 24 Regional policy, energy and transport €45.5 billion What we audited This audit covered regional policy (96 % of the payments in this spending area), which is mostly financed through the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 24 Regionaalpoliitika, energeetika ja transport 45,5 miljardit eurot Mida me auditeerisime Audit hõlmas regionaalpoliitikat (96% kogu kuluvaldkonna kulutustest), mida rahastatakse põhiliselt Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Ühtekuuluvusfondist.
Regional policy aims at strength­ ening economic and social cohesion within the European Union by reducing development disparities between different regions. 
Regionaalpoliitika eesmärk on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel.
Management of regional policy expenditure is shared with Member States, and involves the co­ financing of projects within approved spending programmes. 
Regionaalpoliitika kulutusi haldab komisjon koostöös liikmesriikidega ning see hõlmab heakskiidetud kuluprogrammide raames teostatavate projektide kaasrahastamist.
Energy and transport represent the remaining 4 % of this spending area audited. 
Ülejäänud 4% kuluvaldkonna eelarvest on eraldatud energeetika ja transpordi valdkonnale.
Energy and transport policies aim to provide European citizens and businesses with secure, sustainable and competitive energy and transport systems and services. 
Energeetika-ja transpordipoliitika eesmärk on kindlustada Euroopa kodanikele ja ettevõtetele kindlad, jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised energeetika-ja transpordisüsteemid ja -teenused.
This expenditure is managed directly by the Commission. 
Neid kulutusi haldab komisjon otse.
Yes Estimated error rate: 6.9 % (2012: 6.8 %) Examined control systems: Partially effective The ECA found serious errors in public procurement, accounting for 39 % of the estimated error rate. 
Jah Hinnanguline veamäär: 6,9% (2012: 6,8%) Läbivaadatud kontrollisüsteemid: osaliselt mõjusad Kontrollikoda leidis riigihanke-eeskirjade tõsiseid rikkumisi. Neist tuleneb 39% hinnangulisest veamäärast.
The com­ bined estimated contract value for the 122 public procurement procedures examined amounted to €4.2 billion. 
Riigi-hankemenetlusi puudutava 122 auditeeritud lepingu hinnanguline kogumaht oli 4,2 miljardit eurot.
Example: Unjustified direct award Contracts for additional construction works for an airport passenger terminal in Germany were awarded directly to the original contractor. 
Näide: lepingute põhjendamatu sõlmimine hankemenetlust kasutamata Ühe Saksamaa lennujaama reisijate terminali täiendavate ehitustööde lepingud sõlmiti hankemenetlust kasutamata sama ettevõttega, kes oli rajanud ka terminali.
These additional works were the consequence of poor project prepar­ ation, planning and implementation rather than of unforeseeable circumstances. 
Lisatööd tulenesid pigem projekti puudulikust ettevalmistusest, kavandamisest ja elluviimisest kui ettenägematutest asjaoludest.
In such cases a direct award is unlawful and the additional works should have been put out to tender. 
Sellistel juhtudel on riigihanke kasutamata jätmine ebaseaduslik ja täiendavate tööde tellimiseks oleks pidanud kasutama hankemenetlust.
Similar cases of unjustified direct awards were found in projects in Belgium, Czech Republic, elsewhere in Germany, Spain, Italy and Sweden. 
Sarnaseid hankemenetluse põhjendamatu kasutamata jätmise juhtumeid avastati Belgias, Tšehhi Vabariigis, mujal Saksamaal, Hispaanias, Itaalias ja Rootsis teostatud projektide juures.
A closer look at revenue and spending areas 25 ECA auditors also verify if EU state aid rules are respected. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 25 Kontrollikoja audiitorid kontrollivad ka ELi riigiabi eeskirjade täitmist.
Unlawful state aid represents an unfair advantage for the beneficiary entities and thereby distorts the internal market. 
Ebaseaduslik riigiabi annab toetust saavatele ettevõtetele ebaausa eelise ja kahjustab seega siseturgu.
State aid errors accounted for 17 % of the estimated error rate in this area (see example). 
Riigiabi andmisega seotud vead moodustasid 17% selle valdkonna hinnangulisest veamäärast (vt näide).
Example: State aid for profitable project Aid was granted to a small or medium­sized enterprise (SME) in Slovenia for research and development activities in the automotive industry. 
Näide: riigiabi kasumlikule projektile Ühele Sloveenia ERFi projektile anti toetust autotööstuse VKEde teadus-ja arendustegevuse toetamiseks mõeldud programmi raames.
However, the SME was wholly owned by large companies and carried out its research activities exclusively for them. 
Tegelikult oli nimetatud VKE täielikult suurettevõtete omandis ning kogu ettevõtte teadusuuringud olid suunatud vaid omanikele.
Because public financing rules are stricter for large undertak­ ings, the company did not have the right to receive all the funding. 
Kuna avaliku sektori rahastamiseeskirjad on suurtele ettevõtetele rangemad, ei olnud sellel ettevõttel õigust kogu rahastamissummat saada.
Similar cases were found in Bulgaria and Hungary. 
Sarnaseid juhtumeid avastati Bulgaarias ja Ungaris.
For a significant number of transactions affected by error, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors prior to claiming reimbursement from the Commission. 
Märkimisväärse hulga vigadest mõjutatud tehingute puhul oli liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet, et viga avastada ja parandada enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist.
If this information had been used to correct errors before declaring the expenditure to the Commission, the esti­ mated error rate in this area would have been 3.9 %. 
Kui seda teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist, oleks selle valdkonna kõige tõenäolisem hinnanguline veamäär olnud 3,9%.
The ECA auditors also found that financial engineering instruments (FEIs) continue to have low rates of disburse­ ment to final recipients in 2013. 
Kontrollikoja audiitorid leidsid, et 2013. aastal kontrollitud finantskorraldusvahendite valimi väljamaksemäärad on endiselt madalad (st lõppsaajatele on tehtud vähe väljamakseid).
These funds provide assistance to enterprises or urban projects by way of equity investments, loans or guarantees. 
Finantskorraldusvahenditega antakse ettevõtetele ja linnaprojektidele omakapitaliinvesteeringuid, laene ja tagatisi.
They receive a contribution when their legal structure is set up, and subsequently use this money to support projects. 
Üldiselt makstakse neile rakenduskavast eraldatud toetus välja peale nende õigusliku struktuuri loomist, misjärel kasutavad fondid neid vahendeid projektide toetamiseks.
In total, 940 FEIs had been set up in 25 Member States with an endowment of around €12.6 billion. 
ELi 25 liikmesriigis oli loodud kokku 940 finantskorraldusvahendit kogumahuga ca 12,6 miljardit eurot.
What we recommend The ECA recommends that the Commission: ο require from Member States, in their management declarations, an explicit confirmation regarding the effect­ iveness of the first­level checks performed by the managing and certifying authorities; ο carry out an in­depth assessment, as required by the Financial Regulation, of the persistent problem with the first­level checks by authorities in the Member States during the 2007–13 programming period; ο analyse the reasons for the high frequency of non­compliance with EU state aid rules; and ο reduce the persistent delays in disbursement of EU funds through FEIs. Want to know more? 
Mida me soovitame Kontrollikoda soovitab komisjonil: ο nõuda, et liikmesriikide esitatavasse liidu vahendite haldaja kinnitusse lisataks selgesõnaline kinnitus korraldus- ja sertifitseerimisasutuste tehtavate esmatasandi kontrollide mõjususe kohta; ο viia vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5 läbi põhjalik hindamine seoses programmitöö perioodil 2007–2013 tehtud esmatasandi kontrollidega, millega on jätkuvalt probleeme; ο analüüsida põhjuseid, millest tuleneb ELi riigiabi eeskirjade järgimata jätmise juhtumite suur arv; ja ο vähendada jätkuvaid viivitusi, mis esinevad finantskorraldusvahendite kaudu jagatavate ELi vahendite jõudmisel toetusesaajateni.
Full information on the ECA’s audit of EU expenditure in regional policy, energy and transport can be found in Chapter 5 of the 2013 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi regionaalpoliitika, energeetika ja transpordi valdkonnas, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2013. aasta aastaaruande 5. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 26 Employment and social affairs €16.2 billion What we audited The audit covered the employment and social affairs spending area, part of the EU’s cohesion policy. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 26 Tööhõive ja sotsiaalküsimused 16,2 miljardit eurot Mida me auditeerisime Audit hõlmas tööhõive ja sotsiaalküsimuste kuluvaldkonda, mis on ELi ühtekuuluvuspoliitika osa.
The main objec­ tives of the spending are to combat unemployment, to develop human resources and to promote integration in the labour market. 
Kuluvaldkonna peamised eesmärgid on töötuse vastu võitlemine, inimressursside arendamine ja tööturu integratsiooni edendamine.
The European Social Fund (ESF) is the main tool for the implementation of employment and social policy, accounting for 98 % of the payments in the spending area in 2013. 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) on peamine tööhõive-ja sotsiaalpoliitika rakendamise vahend, mille raames tehti 96% kuluvaldkonna 2013. aasta kulutustest.
The ESF funds investments in human capi­ tal through training and other employment measures. 
ESFist rahastatakse koolituse ja muude tööhõivemeetmete kaudu investeeringuid inimkapitali.
What we found Affected by material error? costs, projects, beneficiaries or participants (see example). 
Mida me leidsime Kas tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonna kulud olid olulisel määral vigadest mõjutatud?
The remainder involved public procurement errors. 
Ülejäänud olid riigihangetega seotud vead.
Estimated error rate: 3.1 % (2012: 3.2 %) The majority of errors detected — 93 % of the estimated error rate — concerned the reimbursement of ineligible Yes Partially effective Examined control systems: Example: Over-declaration of personnel cost According to the applicable rules, overhead costs should be allocated pro rata to the projects funded with EU money according to fair and equitable methods. In a private school in Portugal, the full salary of the school director was charged to the EU project, although he also had other responsibilities. 
Näide: personalikulude enamdeklareerimine Kohaldatavate eeskirjade kohaselt määratakse üldkulud ELi vahenditest rahastatavatele projektidele proportsionaalselt, kasutades nõuetekohaselt põhjendatud, õiglast ja erapooletut meetodit. Ühe Portugali erakooli direktori kogu töötasu kanti ELi rahastatava projekti kuludesse, võtmata arvesse tema muid ülesandeid.
In addition, the maximum co­financing for salaries was not respected. 
Töötasudele kehtestatud kaasfinantseerimise ülempiiri ei järgitud.
Similar findings were also identified in projects in Germany, Spain, Italy, Poland and the United Kingdom. 
Sarnaseid leide tuvastati ka teistes projektides Saksamaal, Hispaanias, Itaalias, Poolas ja Ühendkuningriigis.
For a significant number of transactions affected by error, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the error prior to claiming reimbursement from the Commission. 
Märkimisväärse hulga vigadest mõjutatud tehingute puhul oli liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet, et viga avastada ja parandada enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist.
If this information had been used to correct errors before declaring the expenditure to the Commission, the esti­ mated error rate in this area would have been 1.8 %. 
Kui seda teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist, oleks selle valdkonna kõige tõenäolisem hinnanguline veamäär olnud 1,8%.
A closer look at revenue and spending areas 27 On the recommendation of the ECA, and with the aim of reducing the likelihood of error and the administrative burden on project promoters, the use of lump-sum and flat-rate payments instead of reimbursing ‘real costs’ was extended in 2009. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 27 Kontrollikoja soovitusel ning vigade tekkimise tõenäosuse ja projektide elluviijate halduskoormuse vähendamise eesmärgil kasutatakse alates 2009. aastast tegelike kulude hüvitamise asemel rohkem kindlasummalisi ja kindlamääralisi makseid.
In its 2013 audit the ECA did not detect any quantifiable errors related to the specific use of lump­ sum and flat­rate payments. 
Oma 2013. aasta auditiga ei leidnud kontrollikoda kindlasummaliste ja kindlamääraliste maksete kasutamisel ühtegi kvantifitseeritavat viga.
This indicates that projects whose costs are declared using such payment options are less error prone. 
Tehtud töö näitab, et projektides, mille kulude deklareerimisel kasutati kirjeldatud maksevõimalusi, on vigade tekkimise oht väiksem.
What we recommend The ECA recommends that the Commission: ο encourage Member States to strengthen the checks related to public procurement rules, non­project­related costs and projects without EU added value; ο should ensure that the Member States address the issue of charging personnel costs at higher rates for EU projects compared to those financed by national funds; and ο ensure that Member States have considered all simplification possibilities allowed by the 2014–20 European Structural and Investment Funds regulations. Want to know more? 
Mida me soovitame Kontrollikoda soovitab komisjonil: ο julgustada liikmesriike tõhustama riigihanke-eeskirjade, projektiga mitteseotud kulude ja ilma ELi lisandväär-tuseta projektidega seotud kontrolle; ο tagada, et liikmesriikide ametiasutused lahendaksid olukorra, kus ELi projektide suhtes rakendatakse kõrgemat personalikulude määra kui riiklikest vahenditest rahastatud projektide suhtes; ja ο veenduda, et liikmesriigid on kaalunud kõiki perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide määrustes lubatud lihtsustamisvõimalusi.
Full information on the ECA’s audit of EU expenditure in employment and social affairs can be found in Chapter 6 of the 2013 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2013. aasta aastaaruande 6. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 28 External relations, aid and enlargement €6.0 billion What we audited This spending area covers expenditure in the fields of external relations, development and humanitarian aid and measures for EU candidate and accession countries. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 28 Välissuhted, välisabi ja laienemine 6 miljardit eurot Mida me auditeerisime Kuluvaldkond hõlmab kulutusi välissuhetele, arengu-ja humanitaarabile ning ELi kandidaat-ja läbirääkijariikides võetud meetmetele.
Development projects are dispersed throughout more than 150 countries, and the implementing organisations vary greatly both in size and experience. 
Arenguprojektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid erinevad nii suuruselt kui kogemustelt.
To be eligible for EU sup­ port, projects are required to comply with conditions set out in specific financing agreements as well as other rules covering, for example, tendering and contract award procedures. 
ELi toetuse saamiseks peavad projektid vastama rahastamislepingutes määratletud tingimustele ning ka muudele nõuetele, mis puudutavad näiteks hanke-ja lepingute sõlmimise menetlusi.
Spending is implemented directly by Commission directorates­general, either from their headquarters in Brussels, by EU delegations in recipient countries or jointly with international organisations. 
Kulutusi haldavad komisjoni peadirektoraadid otse, tehes seda kas oma peakorterist Brüsselis või abisaajariikides paiknevatest ELi delegatsioonidest, või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.
What we found Affected by material error? 
Mida me leidsime Kas haldus-ja muud kulud olid olulisel määral vigadest mõjutatud?
Yes Estimated error rate: 2.6 % (2012: 3.3 %) Examined control systems: Partially effective A majority of errors involve ineligible expenditure incurred at final beneficiary level, such as: expenditure incurred outside the eligibility period; inclusion of ineligible expenditure (e.g. VAT, staff costs and unjustified overheads) in project cost claims; and expenditure without adequate supporting documents. 
Jah Hinnanguline veamäär: 2,6% (2012: 3,3%) Läbivaadatud kontrollisüsteemid: osaliselt mõjusad Enamik vigadest on seotud rahastamiskõlbmatute kuludega lõpliku toetusesaaja tasandil.
The validated amounts were based on the Commission’s own estimates rather than on incurred, paid and accepted costs proven by supporting documents. 
Tasaarvestatud summad põhinesid komisjoni enda hinnangutel, mitte kantud, makstud ja heakskiidetud kuludel, mis vastavad tõendavate dokumentidega kinnitatud tegelikele kuludele.
Following the detection of this systemic error by the ECA, the Commission made accounting corrections for the transactions concerned. 
Pärast selle süsteemivea avastamist kontrollikoja poolt tegi komisjon vastavate tehingute puhul raamatupidamisarvestuse parandused.
Example: Expenditure not incurred The Commission signed a €9.5 million contribution to the United Nations development programme to foster social development in Moldova. 
Näide: kandmata kulud Komisjon allkirjastas ÜRO arenguprogrammiga toetuslepingu puhul ELi osaluse summas 9,5 miljonit eurot, et hõlbustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut Moldovas.
In 2013, the Commission accepted contracts for reimbursement worth €1.8 million for which no underlying expenditure had been incurred. 
2013. aastal nõustus komisjon hüvitama lepinguid summas 1,8 miljonit eurot, mille aluseks olevad kulud olid veel kandmata.
A closer look at revenue and spending areas 29 EuropeAid, a directorate­general of the Commission, manages most of the EU budgetary external action spending. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 29 Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid haldab suuremat osa ELi eelarvest tehtavaid välistegevuse kulutusi.
The examined systems of EuropeAid are assessed as partially effective. 
Kontrollikoda hindas EuropeAidi järelevalve-ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusateks.
In May 2013 EuropeAid adopted an action plan to address the main weaknesses identified. 
EuropeAid võttis mais 2013 vastu tegevuskava peamiste tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.
What we recommend The ECA recommends that the Commission: ο ensure the instructions to staff state that clearings should be made only on the basis of incurred expenditure and not be based on their own estimates. 
Mida me soovitame Kontrollikoda soovitab komisjonil: ο tagada, et töötajatele antavates juhistes öeldaks konkreetselt, et kulude tasaarvestamine peab toimuma ainult kantud kulude põhjal, mitte nende endi hinnangute alusel.
The Commission has already agreed to amend its clearance proce­ dure accordingly. 
Komisjon on lubanud teha vastavad muudatused oma tasaarvestamise menetlusse.
Want to know more? Full information on the ECA’s audit of expenditure in external relations, aid and enlargement from the EU budget can be found in Chapter 7 of the 2013 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi välissuhete, välisabi ja laienemise valdkonnas, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2013. aasta aastaaruande 7. peatükis.