natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To analyse the reasons for these refusals and determine whether changes were required to working practices, the AFCOS set up an interinstitutional working group involving the authorities, the Ministry of Justice, the police and the State prosecution service. 
Pettustevastane koordineerimistalitus lõi tagasilükkamise põhjuste analüüsimiseks ja selleks, et välja selgitada, kas töökorralduses on vaja teha muudatusi, institutsioonidevahelise töörühma, millesse olid kaasatud nii ametiasutused, justiitsministeerium, politsei kui ka riigiprokuratuur.
The working group now meets regularly to examine cases of suspected fraud in the implementation of Cohesion funding. 
Töörühm käib korrapäraselt koos, et uurida ühtekuuluvusvahendite rakendamisega seotud pettusekahtluse juhtumeid.
Conclusions and recommendations 78 Through this audit, we assessed whether managing authorities have properly met their responsibilities at each stage of the anti-fraud management process: fraud prevention, fraud detection and fraud response (including reporting on fraud and recovery of funds unduly paid). 
Järeldused ja soovitused 78 Auditiga hindasime, kas korraldusasutused on nõuetekohaselt täitnud oma kohustusi pettusevastase võitluse juhtimise kõikides etappides ehk pettuse ennetamisel ja avastamisel ning pettustele reageerimisel (sh tuvastatud juhtumitest teatamine ja valesti makstud vahendite sissenõudmine).
To this end, we assessed whether managing authorities have: (a) developed anti-fraud policies, performed a thorough risk assessment and implemented adequate preventive and detective measures; and (b) properly responded to detected fraud in coordination with AFCOSs and other competent anti-fraud bodies. 
Sellega seoses hindasime, kas korraldusasutused on a) välja töötanud pettusevastase poliitika, teinud põhjaliku riskihindamise ning rakendanud piisavaid ennetus-ja avastamismeetmeid ning b) reageerinud koostöös pettustevastaste koordineerimistalituste ja muude pädevate pettuste vastu võitlevate ametiasutustega avastatud pettustele asjakohaselt.
79 Our overall conclusion is that, although there have been improvements in the way managing authorities identify fraud risks and design preventive measures, they still need to strengthen fraud detection, response and coordination. 
79 Meie üldine järeldus on see, et kuigi korraldusasutustes on olukord seoses pettuseriski tuvastamise ja ennetusmeetmete väljatöötamisega paranenud, tuleb pettuste avastamise, neile reageerimise ja nendevastase võitluse koordineerimise osas rohkem vaeva näha.
Managing authorities generally have no specific anti-fraud policy 80 Managing authorities seldom prepare a formal anti-fraud policy or a similar single document specifying the fraud prevention, detection and response (correction and prosecution) measures which they have designed following a risk assessment. 
Korraldusasutustel puudub üldjuhul konkreetne pettusevastane poliitika 80 Korraldusasutused töötavad harva välja ametliku pettusevastase poliitika või muu sarnase eraldiseisva konkreetse dokumendi, milles on välja toodud pettuse ennetamise ja avastamise ning pettusele reageerimise (parandamine ja vastutusele võtmine) meetmed, mille nad on välja töötanud riskihindamise tulemusena.
We consider that the preparation and publication of a formal anti-fraud policy in the form of a single, stand-alone document is essential in order to communicate a managing authority’s determination to actively combat fraud. 
Meie arvates on spetsiaalses eraldiseisvas dokumendis sõnastatud ja avaldatud ametlik pettusevastane poliitika äärmiselt vajalik selleks, et väljendada korraldusasutuse otsust aktiivselt pettuste vastu võidelda.
This is particularly relevant, as only ten Member States have adopted a national anti-fraud strategy based on the Commission’s recommendation. 
See on eriti oluline, kui arvesse võtta, et ainult 10 liikmesriiki on vastu võtnud komisjoni soovitustel põhineva riikliku pettusevastase strateegia.
We consider the absence of provisions requiring managing authorities to adopt formal anti-fraud policies to be a shortcoming in the design of the anti-fraud framework for 2014-2020 (paragraphs 18 to 21). 44 
Peame konkreetsete sätete puudumist, mis nõuaksid korraldusasutustelt ametliku pettusevastase poliitika vastuvõtmist, 2014.–2020. aasta perioodi pettusevastase raamistiku väljatöötamise puuduseks (punktid 18 kuni 21). 44
Recommendation 1 – Develop formal strategies and policies to combat fraud against EU funds (a) Member States that do not have a national anti-fraud strategy (see paragraph 20 and footnote 19) should formulate one. 
1. soovitus: töötada välja ametlik strateegia ja poliitika ELi rahaliste vahenditega seotud pettuste vastu võitlemiseks a) Liikmesriikidel, kellel puudub riiklik pettusevastane strateegia (vt punkt 20 ja joonealune märkus 19), tuleks see kindlaks määrata.
The strategy should at least: — be based on the assessment of existing risks and involve knowledgeable actors from different areas (managers of EU funds, competent fraud investigation and prosecution bodies, etc.) in its preparation; — outline concrete measures for fraud prevention, detection, investigation and prosecution, and recovery and sanctions; — contain specific arrangements for monitoring the implementation of anti-fraud measures and measuring results; and — explicitly assign responsibilities for the implementation, monitoring, coordination and comparative evaluation of anti-fraud measures. 
Strateegia peaks täitma järgmised miinimumnõuded: põhinema olemasolevate riskide hindamisel ja kaasama asjatundjaid erinevatest valdkondadest (ELi rahaliste vahendite haldajad, pädevad pettuse uurimise ja süüdistuste esitamise organid jne); visandama konkreetsed meetmed pettuste ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, samuti raha tagasinõudmiseks ja karistuste määramiseks; sisaldama täpset pettusevastaste meetmete rakendamise jälgimise ja tulemuste mõõtmise korda; määrama selgesõnaliselt kindlaks pettusevastaste meetmete rakendamise, järelevalve, koordineerimise ja võrdleva hindamise kohustused.
Unless a sufficiently detailed strategy exists at national level, the Commission should require managing authorities to adopt a formal anti-fraud policy or statement covering the OPs under their responsibility. 
Juhtudel, kui riigi tasandil puudub piisavalt üksikasjalik strateegia, peaks komisjon nõudma korraldusasutustelt ametliku pettustevastase poliitika või avalduse vastuvõtmist, mis hõlmaks nende vastutusalas olevaid rakenduskavasid.
This policy should serve as a single reference source specifying the strategies for the development of an anti-fraud culture, the allocation of responsibilities for tackling fraud, the reporting mechanisms for suspicious of fraud and the way different actors need to cooperate in line with Key Requirement 7 and the Commission ́s guidance. (b) Timeframe: by the end of 2019 81 In line with the zero-tolerance approach to fraud, and during negotiations and approval process for the CPR for the period 2021-2027, the co-legislators could consider making compulsory the adoption of national strategies or anti-fraud policies. 
See poliitika peaks olema ühtseks viiteallikaks, milles täpsustatakse pettusevastase kultuuri arendamise strateegiaid, pettuste tõkestamisega seotud ülesannete jagamist, pettusest teatamise mehhanisme pettuse kahtluse korral ning vajalikku koostööd eri poolte vahel kooskõlas peamise nõudega nr 7 ja komisjoni suunistega. b) Tähtaeg: 2019. aasta lõpp 81 Kooskõlas nulltolerantsi lähenemisviisiga pettuse suhtes ning ajavahemiku 2021– 2027 ühissätete määruse läbirääkimiste ja heakskiitmise protsessi vältel võiksid kaasseadusandjad kaaluda riiklike strateegiate või pettusevastase poliitika kohustuslikuks muutmist.
Managing authorities systematically assess fraud risks, but this process could be further improved 82 In line with the provisions of the 2014-2020 control framework, managing authorities now systematically assess fraud risks (largely based on the guidance provided by the Commission), which is an improvement in the fight against fraud (paragraphs 22 and 23). 
Korraldusasutused hindavad pettuseriske küll korrapäraselt, kuid seda protsessi saaks veelgi parandada 82 Korraldusasutused hindavad nüüd kooskõlas 2014.–2020. aasta kontrolliraamistikuga pettuseriske süstemaatiliselt (valdavalt komisjoni antud suunistele tuginedes), mis on pettusevastases võitluses samm edasi (punktid 22 ja 23).
However, for some of the managing authorities we visited the 45 
Mõne külastatud korraldusasutuse lähenemisviis on aga endiselt liiga mehaaniline ega 45
83 Managing authorities generally conclude that their existing anti-fraud measures are good enough to address fraud risks. 
83 Korraldusasutused leiavad üldjuhul, et nende olemasolevad pettusevastased meetmed on pettuseriskidega tegelemiseks piisavalt head.
We consider that this conclusion may be too optimistic (paragraphs 24 to 28). 
Meie arvates võib see järeldus olla liiga optimistlik (punktid 24 kuni 28).
Recommendation 2 – Make fraud risk assessment more robust by involving relevant external actors in the process Managing authorities, in particular those in charge of programmes with particular high risk and high financial volume, should seek to involve relevant external actors with proven experience in combating fraud (e.g. representatives from prosecution bodies) in the evaluation of risks and of the suitability of existing anti-fraud measures. 
2. soovitus: tõhustada pettuseriski hindamist, kaasates protsessi asjaomased välised osalejad Korraldusasutused, eriti need, kes vastutavad suure riskiga ja suure finantsmahuga rakenduskavade eest, peaksid püüdma riskide ja olemasolevate pettustevastaste meetmete sobivuse hindamisse kaasata asjaomaseid väliseid osalejaid, kellel on pettusevastases võitluses tõendatud kogemus (nt prokuratuuri esindajad).
Timeframe: by the end of 2019 Managing authorities have improved fraud prevention measures but made no significant progress towards proactive fraud detection 84 The additional anti-fraud measures developed for the 2014-2020 period largely focus on preventive measures, which are more comprehensive than those set up for 2007-2013 (paragraphs 29 to 32). 
Tähtaeg: 2019. aasta lõpp Korraldusasutused on küll parandanud pettuste ennetamise meetmeid, kuid ennetava pettuste avastamise suunas ei ole toimunud erilist arengut 84 2014.–2020. aasta perioodiks välja töötatud täiendavad pettusevastased meetmed on peamiselt suunatud ennetusega seotud meetmetele, mis on 2007.– 2013. aasta perioodi omadest ulatuslikumad (punktid 29 kuni 32).
85 However, fraud detection measures for 2014-2020 remain largely the same as for 2007-2013, which were designed in a weaker control framework (paragraphs 33 to 35). 
85 2014.–2020. aasta perioodi pettuste avastamise meetmed jäävad aga suures plaanis samaks 2007.–2013. aasta perioodi omadega, mis olid välja töötatud nõrgemas kontrolliraamistikus (punktid 33 kuni 35).
Managing authorities make insufficient use of data analytics for fraud detection, and most of the Member States we visited did not use the Arachne tool to its full potential (paragraphs 36 to 38). 
Korraldusasutused ei kasuta pettuste avastamiseks piisavalt andmete analüüsi ning enamik meie külastatud liikmesriikidest ei kasutanud ära Arachne vahendi kõiki võimalusi (punktid 36 kuni 38).
86 Managing authorities made no significant progress towards ’proactive’ fraud detection, for example by checking specifically for collusion in public procurement (paragraph 33). 
86 Korraldusasutused ei teinud kuigivõrd edusamme pettuste n-ö ennetavaks avastamiseks, kontrollides näiteks konkreetselt mahhinatsioone riigihangetes (punkt 33).
Although managing authorities perceive fraud hotlines and whistleblowing mechanisms to be very effective fraud detection methods, fewer than half of the managing authorities that replied to our survey actually use them (paragraphs 34 and 35). 46 
Kuigi korraldusasutused peavad pettustest teatamise vihjeliine ja rikkumistest teatamise mehhanisme väga tõhusateks pettuste avastamise meetoditeks, kasutab neid tegelikult vaid alla poole meie küsitlusele vastanud korraldusasutustest (punktid 34 ja 35). 46
87 Furthermore, it is not possible to assess the effectiveness of fraud prevention or detection measures, since managing authorities lack procedures for monitoring their implementation and evaluating their effectiveness (paragraphs 40 and 41). 
87 Lisaks ei ole pettuste ennetamise ja avastamise meetmete tõhusust võimalik hinnata, kuna korraldusasutustel puuduvad nende rakendamise jälgimise ja tõhususe hindamise menetlused (punktid 40 ja 41).
Recommendation 3 – Improve fraud detection measures by generalising the use of data analytics tools and promoting the use of other ‘proactive’ fraud detection methods (a) Managing authorities that do not currently use fraud data analytics tools, in particular Arachne, should take them on for their potential to identify fraud risks in a systematic and cost-efficient manner; (b) the Commission, in its supervisory capacity under shared management, should actively promote the use of ’proactive’ and other new fraud detection methods by regularly disseminating specific cases of best practice; and (c) in cooperation with the AFCOSs, the Commission should develop minimum arrangements for monitoring and evaluating the implementation and effectiveness of fraud prevention and detection measures. 
3. soovitus: parandada pettuste avastamise meetmeid, muutes andmeanalüüsivahendite kasutamine üldiseks ja edendades muid ennetavaid pettuste avastamise meetodeid a) Korraldusasutused, kes praegu ei kasuta pettustega seotud andmete analüüsivahendeid, eelkõige Arachnet, peaksid need kasutusele võtma, et parandada pettuseriskide süstemaatilise ja kulutõhusa avastamise tõenäosust; b) komisjon, kes on jagatud eelarve täitmise korral järelevalveasutuse rollis, peaks aktiivselt edendama ennetavate ja muude uute pettuse avastamise meetodite kasutamist, jagades korrapäraselt teavet parimate tavade kohta; c) koostöös pettustevastaste koordineerimistalitustega peaks komisjon välja töötama miinimumreeglid pettuste ennetamise ja avastamise meetmete rakendamise ja tõhususe jälgimiseks ning hindamiseks.
Timeframe: by the end of 2021 88 During negotiations and approval process for the CPR for the period 2021-2027, the co-legislators could consider making compulsory the use of proper data analytics tools (e.g. Arachne) for the 2021-2027 programming period, in order to improve the effectiveness of fraud detection at a relatively low cost. 
Tähtaeg: 2021. aasta lõpp 88 2021.–2027. aasta ühissätete määruse läbirääkimiste ja heakskiitmise protsessi vältel võiksid kaasseadusandjad kaaluda nõuetekohaste andmeanalüüsivahendite (nt Arachne) kohustuslikuks muutmist 2021.–2027. aasta programmitöö perioodil, et parandada pettuste avastamise tõhusust suhteliselt väikeste kuludega.
Managing authorities under-report fraud cases for the PIF reports and fail to refer them to investigative and prosecution bodies 89 As regards fraud response, we found that managing authorities under-report fraud and that this affects the reliability of the fraud detection rates published in the PIF reports (paragraphs 48 to 57). 
Korraldusasutused ei edasta PIF-aruannete jaoks piisavalt teavet pettusejuhtumite kohta ega suuna neid juhtumeid uurimisasutustele või prokuratuurile 89 Mis puutub pettustele reageerimist, siis leidsime, et korraldusasutused edastavad pettuste kohta liiga vähe teavet ning see mõjutab PIF-aruannetes avaldatud pettuste avastamise määrade usaldusväärsust (punktid 48 kuni 57).
Several managing authorities also fail to systematically communicate suspicions of fraud to investigation or prosecution bodies (paragraphs 58 to 60). 
Mitu korraldusasutust ei teata pettusekahtlustest korrapäraselt ka uurimisasutustele või prokuratuurile (punktid 58 kuni 60).
We found that managing authorities focus on the withdrawal of EU funding and do not always recover fraudulent amounts from perpetrators or impose dissuasive penalties or sanctions (paragraphs 61 and 62). 
Leidsime, et korraldusasutused keskenduvad ELi vahendite tühistamisele, ei nõua pettuse toimepanijatelt alati pettusega seotud summasid tagasi ega kehtesta heidutavaid trahve või karistusi (punktid 61 ja 62).
Nor do managing authorities satisfactorily assess the possible horizontal implications of cases where 47 
Samuti ei hinda korraldusasutused rahuldavalt pettusekahtlusega seotud juhtumite võimalikku 47
fraud is suspected (paragraphs 63 and 64; Box 4). 
horisontaalset mõju (punktid 63 ja 64; 4. selgitus).
All of these aspects severely limit the deterrent effect of fraud investigations. 
Kõik need aspektid vähendavad oluliselt pettuste uurimise heidutavat mõju.
Recommendation 4 – Monitor fraud response mechanisms to ensure they are consistently applied (a) The Commission should establish clear fraud reporting requirements for Member State bodies in general and managing authorities in particular. 
4. soovitus: jälgida pettusele reageerimise mehhanisme, et tagada nende järjepidev rakendamine a) Komisjon peaks kehtestama selged pettusest teatamise nõuded nii liikmesriikide ametiasutustele üldiselt kui ka konkreetselt korraldusasutustele.
These should be based on the standard interpretation of fraud affecting the EU’s financial interests in the new PIF Directive; (b) the Commission should require managing authorities to systematically assess the horizontal implications of suspected fraud in their management and control systems; and (c) the Commission should encourage managing authorities to communicate all suspicions of fraud to criminal investigation or prosecution bodies. (d) To ensure deterrence is effective, managing authorities should take proportionate measures to recover public funds from perpetrators of fraud and not just decertify the expenditure from EU funding. 
Need nõuded peaksid põhinema uues PIF-direktiivis sisalduva ELi finantshuve kahjustava pettuse määratluse standardsel tõlgendamisel; b) komisjon peaks nõudma, et korraldusasutused hindaksid oma juhtimis-ja kontrollisüsteemide abil korrapäraselt kahtlustatava pettuse horisontaalset mõju; c) komisjon peaks julgustama korraldusasutusi kõikidest pettusekahtlustest korrapäraselt uurimisasutustele või prokuratuurile teatama; d) selleks et tagada hoiatav mõju, peaksid korraldusasutused võtma proportsionaalseid meetmeid, et riiklikud vahendid pettuse toimepanijatelt tagasi nõuda, mitte lihtsalt vastavad kulud ELi hüvitatavatest kuludest eemaldada.
Timeframe: by the end of 2019 90 During negotiations for the CPR for the 2021-2027 programming period, the co-legislators could consider introducing specific sanctions and penalties for those responsible for fraud against the EU’s financial interests. 
Tähtaeg: 2019. aasta lõpp 90 2021.–2027. aasta programmitöö perioodi ühissätete määruse üle peetavate läbirääkimiste ajal võiksid kaasseadusandjad kaaluda konkreetsete karistuste ja trahvide kehtestamist isikutele, kes vastutavad ELi finantshuve kahjustavate pettuste eest.
In particular, as in other policy areas, these measures could include a specific monetary penalty that would vary according to the financial impact of the irregularity, or a mechanism for exclusion from EU funding for a specific number of years. 
Nagu teisteski poliitikavaldkondades, võiksid need meetmed hõlmata konkreetset rahalist karistust, mis varieerub sõltuvalt rikkumise finantsmõjust, või mehhanismi ELi rahastamisest ilmajätmiseks teatud ajavahemikuks.
The fight against fraud is weakened by the Regulation’s insufficient definition of AFCOS functions and little coordination among Member State bodies 91 Regarding the coordination of anti-fraud activities, we found considerable variation in the way AFCOSs are organised and resourced (paragraphs 66 to 70). 
Pettustevastaste koordineerimistalituste ülesannete ebapiisav määratlemine määruses ja liikmesriikide ametiasutuste vaheline puudulik koordineerimine vähendab pettusevastase võitluse tulemuslikkust 91 Pettusevastase tegevuse koordineerimisega seoses leidsime suuri erinevusi pettustevastaste koordineerimistalituste töökorralduses ja ressurssides (punktid 66 kuni 70).
In this respect, the Commission’s proposal to amend the OLAF Regulation does not provide sufficient clarity as to the minimum functions of an AFCOS. 
Komisjoni ettepanek muuta OLAFi määrust ei anna piisavat selgust pettustevastaste koordineerimistalituste miinimumülesannete osas.
The status of fraud cases is inadequately reported and followed up (paragraphs 71 to 73), as AFCOSs do not 48 
Pettusejuhtumite seisust ei teavitata ja seda ei jälgita piisavalt (punktid 71 kuni 73), sest 48
always have access to information on the status of fraud cases under investigation. 
pettustevastastel koordineerimistalitustel ei ole alati juurdepääsu uurimise all olevate pettusejuhtumite seisu puudutavale teabele.
The frequent absence of coordination negatively impacts the effectiveness of the fight against fraud (paragraphs 74 to 78). 
Ebapiisav koordineerimine vähendab pettusevastase võitluse tulemuslikkust (punktid 74 kuni 78).
Recommendation 5 – Support the expansion of the AFCOSs’ function to improve coordination The Commission should encourage Member States to expand the AFCOSs’ role of coordination with managing authorities to liaising with all national bodies charged with the investigation and prosecution of suspected fraud. 
5. soovitus: toetada pettustevastaste koordineerimistalituste tegevuse laiendamist, et parandada koordineerimist Komisjon peaks ergutama liikmesriike laiendama pettustevastaste koordineerimistalituste rolli korraldusasutustega koordineerimiselt koostööle kõikide riiklike asutustega, kes vastutavad pettusekahtluse juhtumite uurimise ja nende eest vastutusele võtmise eest.
Timeframe: by the end of 2019 92 While respecting the Member States’ right to flexibility in defining and organising their own work against fraud in line with the principle of subsidiarity, the EU co-legislators could consider determining minimum functions for an AFCOS. 
Tähtaeg: 2019. aasta lõpp 92 Austades liikmesriikide õigust paindlikkusele nende pettustevastase töö määratlemisel ja korraldamisel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, võiksid ELi kaasseadusandjad kaaluda pettustevastaste koordineerimistalituste miinimumfunktsioonide kindlaksmääramist.
This could be done, for example, in the context of the ongoing legislative process for modifying the OLAF Regulation in order to ensure AFCOSs’ effective coordination role. 
Seda võiks teha näiteks käimasoleva OLAFi määruse muutmise seadusandliku protsessi raames, et tagada pettustevastaste koordineerimistalituste tõhus koordineeriv roll.
The functions of the AFCOSs could at least include the following: — liaising between managing authorities (and the other programme authorities) and other Member State bodies involved in combating fraud, in particular investigation and prosecution bodies; — monitoring the status of individual cases and reporting to the Commission on the follow-up given by the responsible managing authorities, with due regard to the confidentiality of ongoing investigations; and — certifying annually, with a view to the Commission’s preparation of PIF reports, that the information recorded in the IMS is complete, reliable, accurate and up-to-date. 49 
Pettustevastaste koordineerimistalituste funktsioonid võiksid hõlmata vähemalt järgmist: — korraldusasutuste (ja teiste rakenduskavu haldavate ametiasutuste) ning pettusevastases võitluses osalevate muude liikmesriigi asutuste, eriti uurimisasutuste ja prokuratuuride vaheline koostöö; — üksikute juhtumite seisu jälgimine ja komisjoni teavitamine vastutava korraldusasutuse järelmeetmetest, järgides täielikult käimasolevate uurimiste konfidentsiaalsusnõudeid; ning — pidades silmas komisjoni PIF-aruannete ettevalmistamise protsessi, kord aastas selle kinnitamine, et IMSis salvestatud teave on täielik, usaldusväärne, õige ja ajakohane. 49
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mrs Iliana IVANOVA, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 March 2019. 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Iliana IVANOVA, võttis käesoleva aruande vastu 27. märtsi 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.