natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fourteen countries failed to implement the rules on Passenger Name Record data on time. 
Neliteist riiki ei rakendanud õigel ajal broneeringuinfot käsitlevaid eeskirju.
This prevented border authorities from having a full picture of the situation at the external borders of the Schengen area as well as advance information about high-risk individuals crossing them (see paragraphs 24-32). 
Seetõttu ei olnud piirivalveasutustel täielikku ülevaadet olukorrast Schengeni ala välispiiridel ega eelteavet neid ületavate ohtlike isikute kohta (vt punktid 24–32).
87 The Schengen evaluation mechanism plays an important role in monitoring the Schengen States’ compliance with Schengen rules. 
87 Schengeni hindamismehhanism on tähtis vahend, mis aitab seirata Schengeni riikide vastavust Schengeni eeskirjadele.
We found that these evaluations were generally thorough and methodical, and addressed key aspects of the systems. 
Leidsime, et need hindamised olid üldiselt põhjalikud ja metoodilised ning neis käsitleti süsteemide peamisi aspekte.
88 The Commission has not met its obligation to report annually to the Parliament and the Council on the evaluations carried out. 
88 Komisjon ei ole täitnud oma kohustust anda läbiviidud hindamiste kohta igal aastal aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
We found that up to four years after their evaluations, none of the Schengen States covered by the audit had fully implemented their action plans. 
Avastasime, et kuni neli aastat pärast hindamiste läbiviimist ei olnud ükski auditis käsitletud Schengeni riikidest oma tegevuskavu veel täielikult rakendanud.
This shows that the evaluation process does not swiftly remedy identified weaknesses (see paragraphs 42-43). 
See näitab, et hindamisprotsess ei kõrvalda kiiresti tuvastatud puudusi (vt punktid 42–43).
Recommendation 2 – Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations The Commission should: (a) when presenting the evaluation report provided for under Article 22 of Regulation 1053/2013 to the Parliament and the Council, include information on the delays encountered by the evaluated Schengen States’ implementation of their action plans to address the Council recommendations. (b) propose appropriate legislative and procedural measures in order to shorten the timeframe of the Schengen evaluation cycle. 
2. soovitus: kõrvaldada kiiremini Schengeni hindamiste käigus tuvastatud puudused Komisjon peaks a) lisama Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse hindamisaruandesse (mille koostamist nõutakse määruse 1053/2012 artiklis 22) teabe viivituste kohta, mis tekkisid hinnatud Schengeni riikidel nõukogu soovituste täitmiseks vastu võetud tegevuskavade rakendamisel; b) pakkuma välja asjakohased õiguslikud ja menetluslikud meetmed, et lühendada Schengeni hindamistsüklit.
Timeframe: end of 2020. 
Tähtaeg: 2020. aasta lõpp.
89 The EU provides Member States with funding from the Internal Security Fund for the development and maintenance of the information systems covered by our audit. 
89 EL eraldab liikmesriikidele Sisejulgeolekufondist raha meie auditis käsitletud infosüsteemide arendamiseks ja hooldamiseks.
On average, the countries we visited dedicated 15 % of their Internal Security Fund allocations to these five systems. 
Meie külastatud riigid suunasid nende viie süsteemi arendamisse keskmiselt 15 % oma Sisejulgeolekufondi eraldistest.
They mostly used this EU money for maintenance of SIS II and VIS and extensions of Eurosur and PNR (see paragraphs 44-46). 
Peamiselt kasutasid nad neid ELi vahendeid süsteemide SIS II ja VIS hooldamiseks ning EUROSURi ja broneeringuinfo süsteemi laiendamiseks (vt punktid 44–46).
90 We found that the Member States are making increasing use of the systems. 
90 Leidsime, et liikmesriigid kasutavad süsteeme aina rohkem.
Between 2013 and 2017, the number of hits in SIS II relating to wanted persons and objects based on alerts originating in other countries almost tripled (see paragraphs 47-58). 
Ajavahemikus 2013– 2017 peaaegu kolmekordistus teistest riikidest pärit hoiatusteadetel põhinev tagaotsitavate isikute ja esemetega seotud kokkulangevuste arv süsteemis SIS II (vt punktid 47–58).
91 However, this use could be more systematic. 
91 Ometi võiks kasutamine olla süstemaatilisem.
Our survey reveals that more than half of the border guards had been in a situation where they had to decide whether to let someone through without consulting the systems. 
Meie küsitlusest selgub, et enam kui pooled piirivalveametnikud on olnud olukorras, kus neil on tulnud otsustada, kas lubada keegi läbi, ilma et tema andmeid süsteemist kontrollitaks.
In particular, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked. 
Eelkõige märkasime, et väljastatud viisade arv erineb kontrollitud viisade arvust.
Moreover, VIS can only handle short-term Schengen visas – it is not currently designed to accommodate data on national visas, which also allow holders to enter any Schengen State. 
süsteem VIS ainult lühiajalisi Schengeni viisasid. Süsteemi ülesehituse tõttu ei saa praegu registreerida andmeid konkreetse riigi viisade kohta, kuigi nende omanikel on samuti õigus siseneda mis tahes Schengeni riiki.
In 2017 alone, almost 2.6 million such visas were issued (see paragraphs 59-62).The Commission has identified this information gap and has tabled a proposal to revise the VIS legal framework. 
Ainuüksi 2017. aastal väljastati peaaegu 2,6 miljonit sellist viisat (vt punktid 59–62). Komisjon on sellest teabelüngast teadlik ja esitas ettepaneku süsteemi VIS õigusraamistiku läbivaatamiseks.
Recommendation 3 – Analyse discrepancies in visa checks The Commission should analyse the reasons for discrepancies between the number of Schengen visas issued and the number checked, and propose corrective measures. 
3. soovitus: analüüsida, miks väljastatud viisade arv erineb kontrollitud viisade arvust Komisjon peaks analüüsima väljastatud Schengeni viisade arvu ja kontrollitud viisade arvu erinevuse põhjuseid ning pakkuma välja parandusmeetmed.
92 Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
92 Piirivalveametnikud lähtuvad süsteemi sisestatud andmetest, et teha otsuseid, mis mõjutavad Euroopa kodanike ohutust.
The SIS II regulation gave Member States the responsibility for data quality and did not involve the Commission or eu-LISA (see paragraphs 63-65). 
SIS II määrusega pandi vastutus andmekvaliteedi eest liikmesriikidele, ega kaasatud sellesse protsessi komisjoni ega eu-LISAt (vt punktid 63– 65).
93 Although eu-LISA performs automated monthly quality checks on the data in SIS II and transmit the results to the countries concerned, the agency can only see the aggregate numbers of quality issues for each type of alert and each country. 
93 Kuigi eu-LISA kontrollib kord kuus automaatselt SIS II andmete kvaliteeti ja edastab tulemused asjaomastele liikmesriikidele, näeb amet vaid kvaliteediprobleemide koondnäitajaid hoiatusteadetete liikide ja riikide kaupa.
This report is not sufficiently detailed to see the progress made in addressing data quality issues. 
Aruanne ei ole piisavalt üksikasjalik, et näha andmekvaliteediga seotud probleemide lahendamisel tehtud edusamme.
Furthermore, neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Schengen countries correct data quality issues in a timely manner (see paragraphs 67-70). 
Liiati puuduvad Eu-LISA-l ja komisjonil jõustamisvolitused, millega tagada, et Schengeni riigid lahendaksid andmekvaliteediga seotud probleemid õigel ajal (vt punktid 67–70).
94 We found that border guards do not always get timely and complete data from the information systems, which undermines the efficiency of border checks. 
94 Leidsime, et piirivalveametnikud ei saa infosüsteemidest alati õigel ajal ega täielikke andmeid, mis vähendab piirikontrolli tõhusust.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they have to check manually. 
Näiteks kui piirivalveametnik kontrollib süsteemis SIS II kellegi nime, võib ta saada sadu tulemusi (enamik valepositiivsed), mida ta peab ükshaaval kontrollima.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of real hits being overlooked (see paragraphs 71-76). 38 
Peale selle, et nii väheneb piirikontrolli tõhusus, suureneb oht, et õigeid kokkulangevusi ei märgata (vt punktid 71–76). 38
Recommendation 4 – Improve data quality control procedures The Commission should: (a) ask eu-LISA to include, in its monthly monitoring, statistics on corrections made by the Schengen States. (b) if data quality monitoring does not indicate improvement take the necessary steps, e.g. via guidance or existing advisory groups, to encourage Schengen states to step up their corrective actions. 
4. soovitus: täiustada andmekvaliteedi kontrollimenetlusi Komisjon peaks a) paluma, et eu-LISA hangiks igakuise seire käigus statistilisi andmeid Schengeni riikide tehtud paranduste kohta; b) võtma juhul, kui andmekvaliteedi seire ei näita olukorra paranemist, vajalikud meetmed, et innustada Schengeni riike oma parandusmeetmeid tugevdama (näiteks kasutades suuniseid või olemasolevaid nõuanderühmi).
95 Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
95 Üldiselt ei ole andmete sisestamiseks kehtestatud kohustuslikke tähtaegu, välja arvatud Eurodaci puhul.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the external borders. 
Näiteks peaks EUROSUR andma reaalajas teavet välispiiridel valitseva olukorra kohta.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Kuigi mõned meie auditivalimisse kuulunud riigid sisestavad EUROSURi teavet tõepoolest reaalajas, teevad teised seda vaid üks kord nädalas.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in which all Member States have transmitted the required information on time. 
Alates Eurodaci käivitamisest 2003. aastal ei ole olnud ühtki aastat, kus kõik liikmesriigid oleks edastanud nõutud teabe õigeks ajaks.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing an asylum application (see paragraphs 77-82). 
Kui andmeedastus hilineb, võidakse vale riik määrata vastutavaks varjupaigataotluse töötlemise eest (vt punktid 77–82).
Recommendation 5 – Reduce delays in data entry The Commission should: (a) analyse the causes of irregular delays in Eurodac data entries and take appropriate action towards the Member States concerned. (b) propose during the next revision of the applicable legislation for Eurosur that binding deadlines on data entry are introduced. 
5. soovitus: vähendada viivitusi andmesisestuses Komisjon peaks a) analüüsima andmete Eurodaci süsteemi sisestamisel esinevate põhjendamatute viivituste põhjuseid ja võtma asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaseid meetmeid. b) tegema kohaldatavate õigusaktide järgmise läbivaatamise käigus ettepaneku kehtestada EUROSURi andmete sisestamiseks siduvad tähtajad.
Timeframe: end 2021. 39 
Tähtaeg: 2021. aasta lõpp. 39
This Report was adopted by Chamber III, headed by Ms Bettina JAKOBSEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 October 2019. 
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Bettina JAKOBSEN, võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 40 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner Lehne 40
Annex Brief description of the information systems selected SIS II The Schengen Information System (SIS) is the most widely used and largest information sharing system for security and border management in Europe. 
Lisa Valitud infosüsteemide lühikirjeldus SIS II Schengeni infosüsteem (SIS) on kõige laialdasemalt kasutatav ja suurim julgeoleku-ja piirihaldusteabe jagamise süsteem Euroopas.
SIS II enables competent national authorities, such as the police and border guards, to enter and consult alerts on persons or objects. 
SIS II võimaldab pädevatel riigiasutustel, näiteks politsei-ja piirivalveametnikel, sisestada hoiatusteateid isikute ja esemete kohta ning nendega tutvuda.
A SIS alert does not only contain information about a particular person or object but also instructions for the authorities on what to do when the person or object has been found. 
Süsteemi SIS hoiatusteade sisaldab lisaks konkreetset isikut või eset käsitlevale teabele ka asutustele mõeldud juhiseid selle kohta, mida isiku või esemega pärast leidmist teha.
SIS II consists of three major components: a central system, the national systems and a communication infrastructure (network) between the systems. 
SIS II koosneb kolmest peamisest osast: kesksüsteem, riiklikud süsteemid ja süsteemidevaheline sidetaristu (võrk).
An alert entered in SIS II in one Schengen State is transferred in real time to the central system. 
Ühes Schengeni riigis süsteemi SIS II sisestatud hoiatusteade edastatakse reaalajas kesksüsteemi.
It then becomes available in all the other Schengen States. 
Seejärel on see kättesaadav kõigis teistes Schengeni riikides.
Each Schengen State using SIS II is responsible for setting up, operating and maintaining its national system and its national SIRENE Bureau, which serves as a single point of contact for the exchange of supplementary information and coordination of activities related to SIS II alerts. 
Iga süsteemi SIS II kasutav Schengeni riik vastutab oma riikliku süsteemi rajamise, toimimise ja hooldamise eest ning peab looma oma riikliku SIRENE büroo, mis on ühtne kontaktpunkt süsteemi SIS II hoiatusteadetega seotud lisateabe jagamise ja tegevuse kooskõlastamiseks.
The EU Agency for large-scale Information systems (eu-LISA) is responsible for the operational management of the central system and the communication infrastructure. 
Suuremahuliste IT-süsteemide ELi amet (eu-LISA) vastutab kesksüsteemi ja sidetaristu operatiivjuhtimise eest.
The European Commission is responsible for the general supervision and evaluation of the system and for the adoption of implementing measures. 
Euroopa Komisjon vastutab süsteemi üldise järelevalve ja hindamise ning rakendusmeetmete võtmise eest.
SIS II is in operation in 30 European countries, including 26 EU Member States (only Ireland and Cyprus are not yet connected to SIS II) and 4 Schengen Associated Countries (Switzerland, Norway, Liechtenstein and Iceland). 
Süsteemi SIS II kasutatakse 30 Euroopa riigis, sealhulgas 26 ELi liikmesriigis (süsteemiga ei ole ühendatud veel ainult Iirimaa ja Küpros) ja neljas Schengeni lepinguga ühinenud riigis (Šveits, Norra, Liechtenstein ja Island).
VIS The Visa Information System (VIS) supports the implementation of the common EU visa policy. 
VIS Viisainfosüsteem (VIS) toetab ühise ELi viisapoliitika elluviimist.
It allows Schengen States to exchange visa data. 
See võimaldab Schengeni riikidel vahetada viisaandmeid.
VIS enables border guards to verify that the person presenting a visa is its rightful holder, that the visa is authentic and that the person still meets the visa requirements. 
VIS võimaldab piirivalveametnikel kontrollida, kas viisa esitanud isik on selle õigusjärgne omanik, kas viisa on ehtne ja kas isik täidab jätkuvalt viisanõudeid. 41
These biometric data, along with data provided in the visa application form, are recorded in a secure central database. 
Need biomeetrilised andmed salvestatakse koos viisataotluse vormil esitatud andmetega turvalises keskandmebaasis.
Using biometric data to confirm a visa holder's identity allows for faster, more accurate and more secure checks. 
Biomeetriliste andmete kasutamine viisaomaniku isikusamasuse kinnitamiseks võimaldab isikuid kontrollida kiiremini, täpsemalt ja turvalisemalt.
The system also facilitates the visa issuance process. 
Lisaks hõlbustab süsteem viisade väljastamise protsessi.
VIS consists of a central IT system and of a communication infrastructure that links the central system to national systems. 
VIS koosneb kesksest IT-süsteemist ja sidetaristust, mis ühendab kesksüsteemi riiklike süsteemidega.
VIS connects consulates in non-EU countries and all external border checkpoints of Schengen States. 
VIS ühendab kolmandate riikide konsulaate ja Schengeni riikide kõiki välispiiripunkte.
As a Schengen instrument, VIS applies to all Schengen Area countries. 
Schengeni rakendusena kohaldatakse VISi kõigi Schengeni ala riikides.
Eurodac EURODAC is an EU asylum fingerprint database. 
Eurodac Eurodac on ELi varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmete süsteem.
Its primary objective is to serve the implementation of Regulation (EU) No. 604/2013 ('the Dublin regulation'). 
Selle põhieesmärk on aidata rakendada määrust (EL) nr 604/2013 (Dublini määrus).
When someone applies for asylum, no matter where they are in the EU, their fingerprints are transmitted to the EURODAC central system. 
Kui isik taotleb varjupaika, edastatakse tema sõrmejäljed Eurodaci kesksüsteemi, olenemata isiku asukohast ELis.
Since it was established in 2003, EURODAC assists with determining the Member State responsible for processing an asylum application. 
Alates Eurodaci loomisest 2003. aastal aitab andmebaas otsustada, milline liikmesriik vastutab varjupaigataotluse töötlemise eest.
EURODAC contains only fingerprints (along with data and place of registration) but no other personal information. 
Eurodaci andmebaas ei sisalda muid isikuandmeid kui sõrmejälgi (koos registreerimise kuupäeva ja kohaga).
The countries using the system are the 28 EU Member States and Schengen Associated countries: Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland. 
Süsteemi kasutavad 28 ELi liikmesriiki ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits.
Eurosur The European Border Surveillance system (EUROSUR) sets up a governance framework for cooperation between the Member States and EBCGA (“Frontex”) in order to improve European situational awareness and increase reaction capability at the external borders. 
EUROSUR Euroopa piiride valvamise süsteemiga (EUROSUR) luuakse liikmesriikide ja Euroopa piiri-ja rannikuvalve (Frontex) vahelise koostöö raamistik, et parandada Euroopa olukorrateadlikkust ja reageerimisvõimet välispiiridel.
The aim is to prevent cross-border crime and irregular migration and contribute to protecting migrants' lives. 
Eesmärk on ennetada piiriülest kuritegevust ja ebaseaduslikku rännet ning aidata kaitsta rändajate elusid.
Under the Eurosur Regulation, each Schengen State has a National Coordination Centre (NCC) which coordinates and exchanges information among all the authorities responsible for external border surveillance as well as with other NCCs and Frontex. 
EUROSURi määruse kohaselt peab igal Schengeni riigil olema riiklik koordinatsioonikeskus, mis kooskõlastab ja vahetab teavet kõigi välispiiride valvamise eest vastutavate asutuste vahel ning teiste riiklike koordinatsioonikeskuste ja Frontexiga.
Frontex is responsible for coordinating the so-called common application of surveillance tools: the Member States can request Frontex' assistance in monitoring selected areas or vessels of interest for Eurosur purposes by using tools like satellite imagery or ship reporting systems. 
Frontex vastutab seirevahendite ühise kohaldamise kooskõlastamise eest: liikmesriigid võivad EUROSURiga seotud eesmärkidel paluda Frontexi abi valitud piirkondade või 42 huvi pakkuvate aluste seiramiseks, kasutades selliseid vahendeid nagu satelliidiandmed või laevaettekannete süsteemid.
This can be used to detect cases of irregular migration or cross-border crime, but also to locate a boat in distress. 
Nii võidakse tuvastada ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevuse juhtumeid, kuid samuti leida hädas oleva aluse asukoht.
It may contain information, such as dates of travel, travel itinerary, ticket information, contact details, travel agent, means of payment, seat number and baggage information. 
See võib hõlmata sellist teavet nagu reisikuupäevad, reisimarsruut, piletiandmed, kontaktandmed, reisibüroo, maksevahend, istekoha number ja pagasiandmed.
On 27 April 2016, the European Parliament and the Council adopted the Directive (EU) 2016/681 on the use of passenger name record (PNR) data for the prevention, detection, investigation and prosecution of terrorist offences and serious crime. 
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 27. aprillil 2016 vastu direktiivi (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.
All EU Member States, apart from Denmark28 are required to establish specific entities responsible for the collection, storage and processing of PNR data, the Passenger Information Units (PIUs). 
Kõik ELi liikmesriigid peale Taani28 peavad looma spetsiifilise broneeringuinfo üksuse, kes vastutab broneeringuinfo kogumise, säilitamise ja töötlemise eest.
They also process them against pre-determined criteria, in order to identify persons that may be involved in a terrorist offence or serious crime. 
Lisaks töötlevad nad seda infot eelmääratletud kriteeriumide alusel, et tuvastada isikud, kes võivad olla seotud terroriaktide või raskete kuritegudega.
43 28 On the basis of Protocol 22 to the Treaties Denmark does not participate in the PNR Directive. 
43 28 Aluslepingu protokolli nr 22 alusel ei osale Taani broneeringuinfo direktiivis.
Acronyms and abbreviations DG HOME: Directorate-General for Migration and Home Affairs EBCG: European Border and Coast Guard Agency eu-LISA: European Agency for the operational management of Large-Scale Information systems in the area of freedom, security and justice Eurodac: European Dactyloscopy Eurosur: European Border Surveillance System Frontex: see EBCG ISF: Internal Security Fund NCC: National Coordination Center PNR: Passenger Name Record SIS II: Schengen Information System II VIS: Visa Information System 44 
Akronüümid ja lühendid DG HOME: rände ja siseasjade peadirektoraat eu-LISA: Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet Eurodac: Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem EUROSUR: Euroopa piiride valvamise süsteem Frontex: Euroopa piiri-ja rannikuvalve ISF: Sisejulgeolekufond PNR: broneeringuinfo SIS II: teise põlvkonna Schengeni infosüsteem VIS: viisainfosüsteem 44
Glossary Border checkpoint: any crossing-point authorised by the competent authorities for the crossing of external borders. 
Piiripunkt: koht, mille kaudu pädevad asutused lubavad ületada välispiiri.
Border guard: any public official assigned, in accordance with national law, to a border checkpoint or along the border or the immediate vicinity of that border who carries out border control tasks. 
Piirivalveametnik: vastavalt riigi õigusele piiripunkti või piirile või selle vahetusse lähedusse määratud ametiisik, kes täidab piirikontrolliga seotud ülesandeid.
Schengen area countries: 26 European countries that have eliminated all passport controls on their common borders, of which 22 are EU Member States and 4 are EFTA countries: Belgium, Czech Republic, Denmark, Germany, Estonia, Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, Iceland, Liechtenstein, Norway, Switzerland. 
Schengeni ala riigid: oma ühistel piiridel passikontrollist loobunud 26 Euroopa riiki, kellest 22 on ELi liikmesriigid ja neli on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits.
Schengen Associates states: four European Free Trade Association (EFTA) member states (Iceland, Liechtenstein, Norway, and Switzerland), which are not members of the EU, but have signed agreements in association with the Schengen Agreement. 
Schengeni lepinguga ühinenud riigid: neli EFTA liikmesriiki (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits), kes ei ole ELi liikmesriigid, kuid on sõlminud lepingud Schengeni lepinguga ühinemiseks.