natgillin/translations-raw huggingface dataset:
89 Seeourbriefingpapers:рSimplificationinpost-2020deliveryofCohesionPolicyспMay 2018; рA contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020с п March 2018; рFuture of CAPс п March 2018. 
Vt meie infodokumendid: „Ühtekuuluvuspoliitika elluviimise lihtsustamine 2020. aastale järgneval perioodil“, mai 2018; „Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020““, märts 2018; „ÜPP tulevik“, märts 2018.
Source: ECA, based on the Commission report рAnalysis of the budgetary implementation of the ESI funds in 2017с. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni aruande „Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide 2017. aasta eelarve täitmise analüüs“ alusel.
ECA team This ECAуs Rapid Case Review рOutstanding commitments in the EU budget п A closer lookс was adopted by Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou. 
Kontrollikoja töörühm Euroopa Kontrollikoja teema kiirülevaate „ELi eelarve täitmata kulukohustused – täpsem ülevaade“ võttis vastu ELi rahastamise ja haldamise teemadega tegelev V auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Lazaros S. Lazarou.
The task was led by ECA Member Annemie Turtelboom, supported by Dennis Wernerus, Head of Private Office; Margit Spindelegger, Principal Manager; Paul Sime, Head of Task; Michael Tatianos and Mircea-Cristian Martinescu. 
Ülevaate koostamist juhtis kontrollikoja liige Annemie Turtelboom, keda toetasid kabinetiülem Dennis Wernerus, valdkonnajuht Margit Spindelegger, auditijuht Paul Sime, ning Michael Tatianos ja Mircea-Cristian Martinescu.
Thomas Everett provided linguistic support and Manuela Magliocca and Val▌rie Tempez-Erasmi provided secretarial assistance. 45 
Keelealast abi osutas Thomas Everett ning sekretäri ülesandeid täitsid Manuela Maglicca ja Valérie Tempez-Erasmi.
After years of almost uninterrupted increase, the EU budgetуs outstanding commitments reached a new high of ш267 billion by the end of 2017. 
Pärast aastaid kestnud peaaegu katkematut kasvu moodustasid ELi eelarve täitmata kulukohustused 2017. aasta lõpuks rekordilise 267 miljardi euro suuruse summa.
Most of them represent a future payment obligation of the EU budget. 
Suurem osa neist kujutab endast ELi eelarve tulevast maksekohustust.
With this review, we provide insight into how their amount has evolved over time and what are the main factors behind the upward trend. 
Käesoleva läbivaatamise käigus anname ülevaate sellest, kuidas täitmata kulukohustuste summa on aja jooksul muutunud ja millised on kasvutendentsi peamised põhjused.
Such factors include commitment appropriations being higher than payment appropriations, the closure of one MFF overlapping with the start of a new one and the EU financed programmes in the Member States facing slow implementation. 
Nendeks on maksete assigneeringuid ületavad kulukohustuste assigneeringud, ühe mitmeaastase finantsraamistiku lõpetamise kattumine uue mitmeaastase finantsraamistiku algusega ja ELi rahastatavate programmide aeglane rakendamine.
We identify the risks posed to the EU budget by the large amount of outstanding commitments such as the impossibility to meet future payment needs, as well as possible solutions. 
Toome välja riskid, mida põhjustab ELi eelarvele täitmata kulukohustuste suur maht, näiteks suutmatus rahuldada tulevasi maksevajadusi, ning esitame ka võimalikud lahendused.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ╘ European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-1 Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx Veebisait: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © Euroopa Liit, 2019 Euroopa Liidu autoriõiguste alla mittekuuluvate fotode või muu materjali kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Rapid case review Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies June 2019 EN 
Teema kiirülevaade Jätkusuutlikkuse aruandlus: ülevaade ELi institutsioonidest ja asutustest Juuni 2019 ET
Executive summary I The European Union is committed to implementing the 2030 Agenda for sustainable development and its 17 Sustainable Development Goals (SDGs). 
Kommenteeritud kokkuvõte I Euroopa Liit on võtnud kohustuse rakendada kestliku arengu tegevuskava 2030 ja täita selle 17 kestliku arengu eesmärki.
This review takes stock of the status of reporting on the achievement of the SDGs and sustainability at EU level as well as reporting by individual EU institutions and agencies. 
Ülevaates käsitletakse kestliku arengu eesmärkide täitmist ja jätkusuutlikkust puudutava ELi tasandi aruandluse ning ELi institutsioonide ja asutuste aruandluse hetkeseisu.
II Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
II Jätkusuutlikkuse aruandlus tähendab kestliku arengu eesmärgi täitmiseks organisatsioonis saavutatud tulemuste mõõtmist, avaldamist ning sisemistele ja välistele sidusrühmadele nende kohta aru andmist.
Sustainability reporting is both a management and an accountability tool. It involves reporting on how an organisation considers sustainability issues in its operations, and on its environmental, social and economic impacts. 
See on ühtaegu nii haldus-kui ka aruandlusvahend, mis hõlmab aru andmist selle kohta, kuidas organisatsioon võtab oma tegevuses arvesse jätkusuutlikkuse küsimusi ja milline on tema tegevuse keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik mõju.
III There is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports. 
III Komisjonil ega teistel ELi institutsioonidel ei ole jätkusuutlikkuse aruannete esitamise otsest õiguslikku kohustust.
Since the EU has committed itself to the SDGs and to achieving sustainable development in general, sustainability reporting would be expected to be an integral part of reporting on performance and results. 
Et EL on aga võtnud kestliku arengu eesmärkide täitmise ja üldiselt kestliku arengu saavutamise kohustuse, siis eeldatakse, et jätkusuutlikkuse aruandlus on tulemuslikkusest ja tulemustest aru andmise lahutamatu osa.
IV This review shows that the Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs. 
IV Ülevaatest selgub, et komisjon ei anna aru ELi eelarve ega ELi poliitika panusest kestliku arengu eesmärkide täitmisse.
One exception is the area of external action where the Commission has started to adapt its performance reporting system in relation to SDGs and sustainability. 
Erand on välistegevus, kus komisjon on hakanud kohandama oma tulemuslikkuse aruandlussüsteemi kestliku arengu eesmärkide ja jätkusuutlikkusega.
The Commission has recently published a reflection paper where it describes selected Commission policies related to the SDGs. 
Hiljuti avaldas komisjon aruteludokumendi, milles kirjeldab valikuliselt oma kestliku arengu eesmärkidega seotud poliitikat.
The EU’s statistical office (Eurostat) publishes an overall description of the “progress towards the SDGs in an EU context”. However, this does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
ELi statistikaamet Eurostat avaldab üldkirjeldusi kestliku arengu eesmärkide seire kohta ELi kontekstis, kuid nendes ei püüta mõõta ELi poliitika ega eelarve panust kestliku arengu tegevuskavasse 2030.
The Commission has published a reflection paper outlining scenarios for a sustainable Europe, but it does not currently have an EU strategy that covers the SDGs up to 2030. 
Komisjon on avaldanud aruteludokumendi, milles antakse ülevaade kestliku Euroopa stsenaariumidest, kuid puudub ELi strateegia, mis hõlmaks kestliku arengu eesmärke kuni 2030. aastani.
VI This review also looked at what EU institutions (other than the Commission) and EU agencies do in the area of sustainability reporting. 
VI Ülevaates käsitletakse ka ELi institutsioonide ja asutuste (peale komisjoni) tegevust jätkusuutlikkuse aruandluse valdkonnas.
We found that one EU institution, the European Investment Bank, and one EU agency, the European Union Intellectual Property Office, publish a sustainability report. 
Kontrollikoda leidis, et jätkusuutlikkuse aruandeid avaldab üks ELi institutsioon, Euroopa Investeerimispank, ja üks ELi amet, Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet.
Other EU institutions and agencies collect some information related to sustainability, and sometimes publish it, but this is often piecemeal and incomplete and does not cover all aspects of 4 
Teised ELi institutsioonid ja asutused koguvad ning avaldavad mõningast jätkusuutlikkusalast teavet, kuid teevad 4
sustainability. The information mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability rather than how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
Teave puudutab peamiselt organisatsioonide juhtimise mõju jätkusuutlikkusele, mitte seda, kuidas organisatsioonid on võtnud jätkusuutlikkust arvesse oma üldstrateegias ja tegevuses.
VII This review highlights benefits for organisations engaging in sustainability reporting and describes developments in auditing sustainability reporting. 
VII Ülevaates tuuakse esile, millist kasu toob organisatsioonidele jätkusuutlikkuse aruandlus, ja kirjeldatakse suundumusi jätkusuutlikkuse aruandluse auditeerimises.
It also presents examples of practices in the Member States, both in the public and the private sectors. 
Esitatakse ka näiteid liikmesriikide avaliku ja erasektori tavadest.
VIII We identify four challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies: o Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability o Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework o Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies o Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 5 
VIII Tehakse kindlaks ELi institutsioonide ja asutuste jätkusuutlikkuse aruandluse neli ülesannet: o kestliku arengu eesmärke ja jätkusuutlikkust käsitleva 2020. aasta järgse ELi strateegia väljatöötamine; o jätkusuutlikkuse ja kestliku arengu eesmärkide integreerimine ELi eelarvesse ja tulemusraamistikku; o ELi institutsioonide ja asutuste jätkusuutlikkuse aruandluse arendamine; o jätkusuutlikkuse aruandluse usaldusväärsuse suurendamine auditite kaudu. 5
Introduction Sustainable development and sustainability 01 Sustainable development is usually defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”1. 
Sissejuhatus Kestlik areng ja jätkusuutlikkus 01 Kestlik areng tähendab tavaliselt arengut, „mis vastab praeguse põlvkonna vajadustele, ilma et see ohustaks tulevaste põlvkondade võimet oma vajadusi rahuldada”1.
02 It is understood as a comprehensive approach linking the three pillars of environmental, social and economic sustainability2. 
02 Seda peetakse terviklikuks lähenemisviisiks, mis ühendab kolme sammast: keskkonnasäästlikkust ning sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikkust2.
Integrating these does not necessarily mean a trade-off between the environment and economic development3. Rather, sustainable development can create jobs and growth4. 
Nende integreerimine ei tähenda tingimata kompromisse keskkonna ja majandusarengu vahel3, vaid pigem olukorda, kus kestlik areng aitab luua töökohti ja majanduskasvu4.
03 Sustainability is receiving increased attention with the realisation that climate change is already disrupting economies and societies affecting different parts of society in different ways5. 
03 Jätkusuutlikkusele pööratakse aina rohkem tähelepanu, sest mõistetakse, et kliimamuutused häirivad majanduse ja ühiskonna toimimist, kahjustades eri viisil eri ühiskonnakihte5.
This illustrates that environmental, social and economic sustainability dimensions are closely linked. 
See näitab, et keskkonnasäästlikkuse ning sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse mõõtmed on omavahel tihedalt seotud.
The European Political Strategy Centre – the Commissions’ “think tank” – has highlighted overlooking these connections as one of the key risks to the sustainable future of the EU6. 
Komisjoni mõttekoda Euroopa Poliitilise Strateegia Keskus on toonitanud, et nende seoste eiramine on suurimaid ohte ELi jätkusuutlikule tulevikule6.
04 The adoption of the 2030 Agenda7 and its 17 SDGs by the United Nations General Assembly has given appreciable new impetus to sustainable development worldwide. 
04 Kestliku arengu tegevuskava 20307 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi vastuvõtmine Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassambleel andsid uut ja suurt hoogu kestliku arengu edendamisele kogu maailmas.
The SDGs (Figure 1) are based on the three dimensions of sustainability and include elements of economic development, social inclusion and sustainable environmental management8. 
Nimetatud eesmärgid (joonis 1) põhinevad kolmel jätkusuutlikkuse mõõtmel ning hõlmavad majandusarengu, sotsiaalse kaasamise ja säästva keskkonnajuhtimise elemente8.
Unlike their predecessor – the Millennium Development Goals – the SDGs are universal and addressed to all countries. 6 
Erinevalt eelnevatest aastatuhande arengueesmärkidest on kestliku arengu eesmärgid universaalsed ja kehtivad kõigile riikidele. 6
Figure 1 – The 17 Sustainable Development Goals Source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © United Nations. 05 The EU and its Member States9 have committed themselves to implementing the 2030 Agenda and contributing to the SDGs. 
17 kestliku arengu eesmärki 7 Allikas: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © ÜRO: 05 EL ja selle liikmesriigid9 on võtnud kohustuse viia ellu kestliku arengu tegevuskava 2030 ja aidata täita kestliku arengu eesmärke.
Furthermore, sustainable development is embedded in the EU treaties (Box 1). 7 
Kestlik areng on ka kinnistatud ELi aluslepingutesse (1. selgitus).
8 Box 1 The EU’s commitment to and understanding of sustainable development Upon committing to the 2030 Agenda, the Commission stated that “The EU is committed to development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs. 
8 1. selgitus ELi pühendumus kestlikule arengule ja arusaam kestlikust arengust Kestliku arengu tegevuskava 2030 kohustuste võtmisel teatas komisjon, et „EL on pühendunud arengule, mis vastab tänapäeva vajadustele, ohverdamata tulevaste põlvede suutlikkust rahuldada oma vajadusi.
A life of dignity for all within the planet's limits that reconciles economic prosperity and efficiency, peaceful societies, social inclusion and environmental responsibility is at the essence of sustainable development”. 
Säästva arengu sisuks on inimväärne elu kõigile planeedi võimaluste piires, mis ühendab endas majandusliku heaolu ja tõhususe, rahulikud kogukonnad, sotsiaalse kaasatuse ja keskkonnaalase vastutustunde.”
Next steps for a sustainable European future – European action for sustainability Sustainable development was already rooted as an objective in the EU treaties before the 2030 Agenda: The EU “shall work for the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment...and contribute to the “sustainable development of the Earth...” 
Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kestlik areng oli ELi aluslepingutesse eesmärgina kinnistatud juba enne kestliku arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmist: EL „taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel“ ning toetab „maailma säästvat arengut[---]”.
Article 3 Treaty on European Union (TEU) Sustainable development is an important element of the objectives of EU external action where the EU should: (d) foster the sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary aim of eradicating poverty; Article 21 (2) TEU Sustainability reporting 06 Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 Kestlik areng on ELi välistegevuse eesmärkide tähtis osa, mille puhul ELil tuleks: „d) toetada arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, pidades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamist;” ELi lepingu artikli 21 lõige 2 Jätkusuutlikkuse aruandlus 06 Jätkusuutlikkuse aruandlus tähendab kestliku arengu eesmärgi täitmiseks organisatsioonis saavutatud tulemuste mõõtmist, avaldamist ning sisemistele ja välistele sidusrühmadele nende kohta aru andmist.
It involves reporting on how an organisation considers sustainability issues in its operations, and on its environmental, social and economic impacts. 
See hõlmab aruandlust selle kohta, kuidas organisatsioon võtab oma tegevuses arvesse jätkusuutlikkuse küsimusi, ja organisatsiooni keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta.
The Global Reporting Initiative (GRI), a key player in supporting this development and publisher of the most commonly used standard10 defines sustainability reporting as “a report published by a company or organization about the economic, environmental and social impacts caused by its everyday activities. 
Globaalne aruandlusalgatus kui kestliku arengu toetaja ja kõige sagedamini kasutatava standardi10 avaldaja määratleb jätkusuutlikkuse aruandlust järgmiselt: „ettevõtja või organisatsiooni avaldatav aruanne tema igapäevase tegevuse majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju kohta.
A sustainability report also presents the organization's values and governance model, and demonstrates the link between its strategy and its commitment to a sustainable global economy”11. 
Jätkusuutlikkuse aruandes esitatakse ka organisatsiooni väärtused ja juhtimismudel ning näidatakse seost tema strateegia ja võetud globaalse jätkusuutliku majanduse kohustuse vahel“11. Ettevõtete
Increasingly, companies’ sustainability reports take into account the SDGs12. 
jätkusuutlikkuse aruannetes võetakse kestliku arengu eesmärke aina rohkem arvesse12.
07 Sustainability reporting developed in the private sector and is slowly spreading to the public sector, where reporting may be done by state-owned companies or government entities. 
07 Jätkusuutlikkuse aruandlus tekkis erasektoris ja levib aeglaselt avalikku sektorisse, kus aruandeid võivad esitada riigile kuuluvad ettevõtted või valitsemissektori üksused.
By identifying examples of the private sector, this review would like to show the development possibilities of sustainability reporting. 
Ülevaates soovitakse erasektori näidetega kirjeldada jätkusuutlikkuse aruandluse arenguvõimalusi.
In the private sector, various terms are used to refer to sustainability reporting: “reporting on non-financial information”; “corporate social responsibility (CSR) reporting”; “environment, social and governance (ESG) reporting”. 
Erasektoris kasutatakse jätkusuutlikkuse aruandlusele viitamiseks mitut mõistet: muu kui finantsteabe aruandlus, ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruandlus või keskkonnaalane, sotsiaalne ja äriühingu üldjuhtimisega seotud aruandlus.
08 Despite the above-mentioned all-encompassing definition, sustainability reports in the private sector vary a lot, from reporting only on a selected environmental impact of a company, e.g. its use of water, to reporting on the more comprehensive integration of sustainability into its business processes as a whole, e.g. how climate-change reduces water availability and threatens its business model13. 
Ülevaates kasutatakse läbivalt mõistet „jätkusuutlikkuse aruandlus“. 08 Hoolimata eespool nimetatud kõikehõlmavast määratlusest on erasektori jätkusuutlikkuse aruanded väga erinevad. Mõni ettevõtja annab oma keskkonnamõjust aru valikuliselt, näiteks veekasutusest, teine jällegi jätkusuutlikkuse põhjalikumast integreerimisest oma äriprotsessidesse tervikuna, näiteks kuidas kliimamuutused vähendavad vee kättesaadavust ja ohustavad ettevõtja ärimudelit13.
Figure 2 illustrates these two perspectives: the impact an organisation can have on climate change with its operation and the impact climate change can have on business operations. 
Joonisel 2 näidatakse mõlemat vaatepunkti: organisatsiooni tegevuse võimalikku mõju kliimamuutustele ja kliimamuutuste võimalikku mõju äritegevusele.
Figure 2 – Two perspectives of sustainability reports, taking the example of climate change14 9 Impact of organisation on Climate Change Impact of Climate Change on organisation Source: ECA, based on the Commission’s consultation document on the update of the non-binding guidelines on non-financial reporting. 
Joonis 2. Jätkusuutlikkuse aruannete kaks vaatepunkti kliimamuutuste näitel14 9 Organisatsiooni mõju kliimamuutustele Kliimamuutuste mõju organisatsioonile Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni konsultatsioonidokumendi põhjal, milles käsitletakse muu kui finantsteabe avaldamise mittesiduvate suuniste ajakohastamist.
09 With directive 2014/95, the EU made reporting on non-financial information on certain minimum sustainability information obligatory for certain large companies (Box 2). 
09 Direktiiviga 2014/95/EL muutis EL muu kui finantsteabe, täpsemalt minimaalses ulatuses jätkusuutlikkusalase teabe aruandluse teatavatele suurettevõtjatele kohustuslikuks (2. selgitus).
As regards reporting in the public sector and by state-owned companies, examples can be found in certain Member States15(Box 3). 
Avaliku sektori ja riigile kuuluvate ettevõtete jätkusuutlikkuse aruandluse näiteid võib leida mõnest liikmesriigist15(3. selgitus).
10 Box 2 EU directive 2014/95 introduced a reporting obligation for certain large companies16 The current EU reporting obligations on sustainability related information apply to large public interest entities. 
10 2. selgitus ELi direktiiviga 2014/95/EL kehtestati teatavatele suurettevõtjatele aruandekohustus16 ELis kehtivat jätkusuutlikkusteabe aruandekohustust kohaldatakse suurtele avaliku huvi üksustele.
In total, they concern approximately 7 400 listed companies, banks, insurance companies, and other entities identified by Member States17. 
See puudutab kokku umbes 7400 börsil noteeritud äriühingut, panka, kindlustusandjat ja muud liikmesriikide tuvastatud üksust17.
Under the directive, these are generally large companies with over 500 employees. 
Direktiivi kohaselt on need valdavalt enam kui 500 töötajaga suurettevõtjad.
According to a 2017 study by GRI, CSR Europe, Accountancy Europe on the implementation of the directive, some Member States have widened the scope of the directive18. 
GRI, Euroopa sotsiaalse vastutusega ettevõtjate võrgustiku CSR Europe ja organisatsiooni Accountancy Europe 2017. aasta uuringus direktiivi rakendamise kohta leiti, et mõned liikmesriigid on direktiivi kohaldamisala laiendanud18.
For example, Sweden has lowered the threshold from 500 to 250 employees, and both Sweden and Denmark require all large companies to provide non-financial information statements. 
Näiteks Rootsi langetas alammäära 500 töötajalt 250 töötajani ja nii Rootsis kui ka Taanis nõutakse, et kõik suurettevõtjad esitaksid muu kui finantsteabe aruandeid.
This is also the case for Spanish companies with a turnover of €2 billion and 4 000 employees. 
Hispaanias nõutakse seda vähemalt 2 miljardi euro suuruse käibe ja 4000 töötajaga ettevõtjatelt.