natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has already included obligatory common indicators in the proposal for the draft Regulation for the Asylum and Migration Fund, which it adopted on 15 November 2011 (COM(2011) 751). 
Komisjon on juba lisanud ühised kohustuslikud näitajad ettepanekusse Varjupaiga-ja Rändefondi käsitleva määruse eelnõu kohta, mille ta võttis vastu 15. novembril 2011 (KOM(2011) 751).
VII. (f) The proposed Regulation for the Asylum and Migration Fund, and the new Financial Regulation will require that the Member States have adequately established management and control systems with formally designated bodies before they will be able to receive EU funds. 
VII. f) Kavandatava Varjupaiga-ja Rändefondi käsitleva määrusega ja uue finantsmäärusega nõutakse liikmesriikidelt piisavalt toimivaid juhtimis-ja kontrollisüsteeme ning ametlikult määratud asutusi, enne kui neil on võimalik ELi vahendeid saada.
The Commission is and will continue discussing and informing Member States of the new requirements. 
Komisjon arutab ja teavitab liikmesriike uutest nõuetest ning jätkab seda tegevust ka edaspidi.
The current ‘General Programme on Solidarity and Management of Migration Flows for the period 2007–13’ (SOLID programme) was created as part of the multi-annual financial programming 2007–13. 
Praegune üldprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine aastatel 2007–2013” (SOLID programm) loodi mitmeaastaste finantsprogrammide (2007–2013) osana.
It was a new programme compared to other EU instruments in shared management. 
Muude liikmesriikidega koostöös hallatavate ELi vahenditega võrreldes oli tegemist uue programmiga.
In addition, it is worth mentioning that the SOLID programme brought together a dozen small programmes, pilot projects and preparatory actions that were previously running independently and without being coordinated among them. 
Peale selle tasub märkida, et SOLID programmi koondati kümmekond väikest programmi, katseprojekti ja ettevalmistavat meedet, mida varem juhiti sõltumatult ja neid omavahel koordineerimata.
Further the SOLID programme allowed Member States to develop their own programmes. 
Ühtlasi võimaldas SOLID programm liikmesriikidel välja töötada oma programmid.
The European Integration Fund targets the integration of third-country nationals as defined in the legal basis, at the time Article 63 point 3 (a) TEC (now Article 79 points 1 and 2 TFEU) for immigration, which concerned third-country nationals and not EU citizens. 
Euroopa Integratsioonifondist toetatakse kolmandate riikide kodanike integreerimist, nagu on kindlaks määratud õiguslikus aluses, milleks sisserände puhul oli asjaomasel ajal EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt a (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 79 lõiked 1 ja 2), milles on käsitletud kolmandate riikide kodanikke, st isikuid, kel ei ole ELi kodakondsust.
The legal basis for integration introduced through the Lisbon Treaty (Article 79 point 4 TFEU) covers measures established to provide incentives and support for the action of Member States with a view to promoting the integration of third-country nationals residing legally in their territories, excluding any harmonisation of the laws and regulations of the Member States. 
Lissaboni lepinguga kehtestatud integratsiooni õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 4) hõlmab meetmeid, mis on ette nähtud liikmesriikide tegevuse stimuleerimiseks ja toetamiseks nende territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus-ja haldusnorme ühtlustama.
REPLY OF THE COMMISSION OBSERVATIONS 20. 
KOMISJONI VASTUS TÄHELEPANEKUD 20.
The Commission considers that the Funds’ overall contribution to the integration of third-country nationals can now be measured beyond results at project level. 
Komisjoni arvamuse kohaselt on fondide üldist panust kolmandate riikide kodanike integratsiooni praegu võimalik mõõta ka laiemalt kui projektide tulemuste tasandil.
By 31 October 2012, each Member State must submit a national evaluation report on the results and impacts of the Funds for the period 2007–10. 
Kõik liikmesriigid peavad 31. oktoobriks 2012 esitama oma hindamisaruande fondide tulemuste ja mõju kohta ajavahemikul 2007–2010.
Based on the analysis of all the funded projects and the results achieved by each Member State on a set of indicators common to all Member States, it should be possible to have a meaningful assessment of the policy effect of the Funds. 
Kõikide rahastatud projektide ja iga liikmesriigi saavutatud tulemuste analüüsi põhjal vastavalt kõikide liikmesriikide suhtes kehtivatele ühistele näitajatele peaks olema võimalik mõtestatult hinnata fondide poliitilist mõju.
The national reports must assess the effectiveness, efficiency, value added and complementarity of the Funds and their impact at national level, both quantitatively and qualitatively. 
Riikide aruannetes tuleb nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt hinnata fondide mõjusust, tulemuslikkust, lisaväärtust ja vastastikust täiendavust ning nende mõju riikide tasandil.
These Member State reports as well as the subsequent Commission reports, should adequately evaluate the results and impact of the Funds. 
Kõnealustes liikmesriikide aruannetes ning komisjoni järgnevates aruannetes tuleb piisavalt hinnata fondide tulemusi ja mõju.
The Commission reports will be available in 2013 and will be submitted to the EU institutions and widely published. 
Komisjoni aruanded avaldatakse 2013. aastal; need esitatakse ELi institutsioonidele ja avaldatakse laialdaselt.
The Commission acknowledges that the definition of quantifiable targets in the annual programmes 2007 and 2008 has not been optimal. 
Komisjon tunnistab, et kvantifitseeritud eesmärgid ei olnud 2007. ja 2008. aasta programmides optimaalselt määratletud.
The emphasis in 2007 and 2008 was put on the adoption of annual programmes for which there was a real risk of loss of appropriations since the legal basis was adopted late (in 2007) and a number of activities needed to be performed before adopting the annual programmes. 
2007. ja 2008. aastal pöörati tähelepanu peamiselt üheaastaste programmide vastuvõtmisele, mille puhul esines suur oht jääda eraldatud vahenditest ilma, sest õiguslik alus võeti vastu hilja (2007. aastal) ning mitu meedet tuli ellu viia enne üheaastaste programmide vastuvõtmist.
At that time, the Commission also wanted to preserve a degree of proportionality between the administrative burden for National Authorities and beneficiaries for annual programmes with small allocations and the need to have annual programmes adopted as soon as possible. 
Ühtlasi soovis komisjon kõnealusel ajal säilitada teatava proportsionaalsuse riiklike asutuste ja üheaastastest programmidest väikesi eraldisi saavate toetusesaajate halduskoormuse ning vajaduse vahel üheaastased programmid võimalikult kiiresti vastu võtta.
Since 2009 the Commission is already paying more attention to these aspects and will make a close follow up for the next annual programmes for the countries where measurable targets would deserve a more thorough definition. 
Alates 2009. aastast on komisjon pööranud kõnealustele aspektidele suuremat tähelepanu ning teostab ranget järelkontrolli nende riikide järgmiste üheaastaste programmide suhtes, kes peaksid mõõdetavad eesmärgid põhjalikumalt määratlema.
See also Commission’s reply to paragraph 62. 
Vaata ka komisjoni vastus punktile 62.
During the closure process of the first annual programmes, the Commission has requested Member States to improve some aspects of the information provided in the closure documents in particular to gain a fuller picture of the attainment of the multi-annual and annual objectives. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Esimeste üheaastaste programmide lõpetamismenetluse käigus palus komisjon liikmesriikidel parandada lõpetamis-dokumentides esitatud teabe teatavaid aspekte, eeskätt selleks, et saada terviklikum pilt üheks ja mitmeks aastaks seatud eesmärkide saavutamisest. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The Commission considers that it can assess the effectiveness of the Funds. 
Komisjon leiab, et ta suudab fondide mõjusust hinnata.
The fact that some Member States have to improve the actions’ output indicators in their annual programme will not prevent the Commission from making its assessment. 
Asjaolu, et mõni liikmesriik peab oma üheaastastes programmides parandama meetmete väljundinäitajaid, ei takista komisjonil sellist hinnangut koostada.
Further the national ex post evaluation reports must be based exclusively on the indicators set out in the Commission templates, which are always measurable and in turn refer to project-based indicators, not to those set out in the national programmes. 
Pealegi peavad riikide järelhindamise aruanded tuginema eranditult komisjoni mallides kehtestatud näitajatele, mis on alati mõõdetavad ja milles omakorda viidatakse projektipõhis-tele näitajatele, mitte riikide programmides sisalduvatele näitajatele.
The Commission considers that the presentation followed in the intermediate report is the correct way to table the operations covered by the programmes. 
Komisjoni arvamuse kohaselt võimaldab vahearuandes kasutatud esitlusviis programmiga hõlmatud meetmeid nõuetekohaselt tabelisse lisada.
The table in the report presents a synthetic overview of the different actions planned by the Member States and reflects the strategy actually chosen by each Member State. 
Aruandes sisalduva tabeliga antakse sünteesülevaade mitmesugustest liikmesriikide kavandatud meetmetest ning see kajastab strateegiat, mille iga liikmesriik tegelikult valis.
As such, it is considered very meaningful for understanding the Fund’s implementation. 
Sellisel kujul on sellel suur tähtsus fondi rakendamisest arusaamiseks.
However, the Commission acknowledges that the title of this table does not fully reflect its content. 
Komisjon tunnistab aga, et kõnealuse tabeli pealkiri ei peegelda täiel määral selle sisu.
The Commission also acknowledges that there is one inaccuracy for pre-departure measures funded by Germany. 
Samuti tunnistab komisjon, et Saksamaa rahastatud lahku-miseelsete meetmete puhul esineb üks ebatäpsus.
At the time the Member States had to submit the national evaluation reports (30 June 2010), they had available results only for the first annual programme (out of seven in the programming period). 
Ajal, mil liikmesriigid pidid esitama oma riiklikud hindamisaruanded (30. juuni 2010), olid nende käsutuses üksnes esimese üheaastase programmi tulemused (programmitöö perioodil oli selliseid programme kokku seitse).
Therefore, even if common indicators had been available at this time, their analysis would have been of limited value as the period analysed was too short. 
Seega isegi juhul, kui ühised näitajad oleksid olnud kõnealusel ajal kättesaadavad, oleks neil olnud vaid piiratud väärtus, sest analüüsitud periood oli liiga lühike.
This explains why the Commission did not consider it a priority to develop common indicators but preferred to focus on launching the programmes and setting up effective management and control systems. 
Sel põhjusel ei pidanud komisjon esmatähtsaks ühiste näitajate väljatöötamist, vaid eelistas keskenduda programmide käivitamisele ning tõhusate juhtimis-ja kontrollisüsteemide kehtestamisele.
The situation is different for the national evaluation reports due on 31 October 2012, which should cover several completed annual programmes. 
31. oktoobril 2012 esitatavate riiklike hindamisaruannete puhul, mis peaksid hõlmama mitut lõpuleviidud üheaastast programmi, on olukord teistsugune.
The Commission has designed the common indicators to be used by all Member States for this evaluation in such a way as (a) they are compatible with the Member States’ own indicators at project level (b) they produce meaningful results at national and European level. 
Komisjon on kavandanud ühised näitajad, mida kõik liikmesriigid peavad selles hindamises kasutama, sellisel viisil, et need on a) projektide tasandil võrreldavad liikmesriikide endi näitajatega ning b) annavad mõtestatud tulemusi nii riikide kui ka Euroopa tasandil.
The same approach was followed for the ERFII final evaluation, with very good results. 
Sama lähenemisviisi kasutati väga heade tulemustega EPF II lõpphindamisel.
REPLY OF THE COMMISSION The Commission has indeed proposed an obligatory set of common indicators from the start of the new programme for the period 2014–20. 
KOMISJONI VASTUS Ajavahemikuks 2014–2020 on komisjon tõepoolest välja pakkunud kohe programmi algusest peale rakendatavad kohustuslikud ühised näitajad.
This will enable Member States to collect data throughout the programming period, but, as explained above, does not change the availability of data at the time the evaluation report has to be submitted. 
See võimaldab liikmesriikidel koguda andmeid terve programmitöö perioodi jooksul, ent nagu selgitatud eespool, ei muuda see andmete kättesaadavust ajal, mil hindamisaruanne tuleb esitada.
The Commission confirms that the examples of projects tabled in the intermediate report are not deemed to be representative projects, but ‘success stories’ identified by each Member State based e.g. on the project content, its effectiveness or its innovatory aspects. 
Komisjon kinnitab, et vahearuandes tabelisse lisatud projektide näiteid ei käsitata esinduslike projektidena, vaid n-ö edulugudena, mille iga liikmesriik määras kindlaks näiteks projektide sisu, tõhususe või uuenduslike aspektide põhjal.
Given the wide range of actions covered by the EIF and the high number of projects funded, there is no ‘representative’ project. 
Võttes arvesse väga erinevaid EIFiga hõlmatud meetmeid ja rahastatud projektide suurt arvu, ei ole olemas „esindus-likku” projekti.
The Court’s remark refers to the part of the national evaluation report, where Member States were asked to express their assessment of the EIF, in particular as regards their needs and priorities. 
Kontrollikoja märkuses viidatakse riikliku hindamisaruande sellele osale, kus liikmesriikidel paluti anda oma hinnang EIFile, eelkõige seoses nende vajaduste ja prioriteetidega.
The feedback received was both positive and negative. 
Esitati nii positiivset kui ka negatiivset tagasisidet.
The Commission respects the position expressed officially by Member States, even when it is negative. 
Komisjon austab liikmesriikide ametlikult väljendatud seisukohta ka siis, kui see on negatiivne.
The Commission has taken into account in its proposal for the Asylum and Migration Fund (2014–20) the criticism expressed inter alia by the two Member States quoted by the Court, by enlarging the target group of the Fund and by simplifying the implementation procedures. 
Oma ettepanekus Varjupaiga-ja Rändefondi kohta (2014– 2020) on komisjon võtnud arvesse muu hulgas kontrollikoja tsiteeritud kahe liikmesriigi väljendatud kriitikat, laiendades fondi sihtrühma ja lihtsustades rakendusmenetlusi.
For the reason explained above, at the time the national evaluation reports had to be submitted, only very limited information was available to the Member States. 
Eespool selgitatud põhjustel oli ajal, mil tuli esitada riiklikud hindamisaruanded, liikmesriikide käsutuses üksnes väga piiratud teave.
Detailed and meaningful information on the outputs, results and impacts of the Funds have to be made available in the national evaluation reports covering the period 2007 to 2010 due at the end of October 2012, because the timing of these reports allows covering several years of the Funds’ implementation. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Fondide väljundeid, tulemusi ja mõju käsitleva üksikasjaliku ja mõtestatud teabe peab tegema kättesaadavaks ajavahemikku 2007–2010 käsitlevates riiklikes hindamisaruannetes, mis tuleb esitada 2012. aasta oktoobri lõpuks, sest kõnealuste aruannete esitamise aeg võimaldab käsitleda mitut fondide rakendamisaastat. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
56 34. and 35. 
56 34. ja 35.
Common reply The annual programmes of 2007 and 2008 were adopted in late 2008 and early 2009. 
Ühine vastus 2007. ja 2008. aasta programmid võeti vastu 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses.
Both 2007 and 2008 had overlapping eligibility periods and had to be run in parallel. 
Nii 2007. kui ka 2008. aastal esines kattuvaid abikõlblikkuse perioode ja programme tuli rakendada paralleelselt.
Thus the combination of the late adoption and the challenges linked to the implementation of a new Fund (such as new Responsible Authorities, new rules, new management and systems in place), the first two years of implementation were exceptionally difficult. 
Seega muutsid hiline vastuvõtmine ja uue fondi rakendamisega seotud probleemid (näiteks uued vastutavad asutused, uued eeskirjad, uus juhtimine ja kehtestatud süsteemid) esimesed kaks rakendamis-aastat äärmiselt keerulisteks.
Further it is highly probable that the late adoption and challenges affected the rates of implementation. 
Peale selle on väga tõenäoline, et hiline vastuvõtmine ja probleemid mõjutasid ka kasutusmäärasid.
The Commission is closely monitoring the evolution of the implementation rate by Member States. 
Komisjon jälgib tähelepanelikult muudatusi liikmesriikide kasutusmäärades.
The report submitted by the Commission is an intermediate report on the results achieved and on quantitative and qualitative aspects of the implementation. 
Komisjoni esitatud aruande näol on tegemist vahearu-andega, milles on käsitletud saavutatud tulemusi ning rakendamise kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid aspekte.
Therefore, its purpose is linked to implementation and it is not an evaluation of the effectiveness of the Funds. 
Seepärast on selle eesmärk seotud rakendamisega mitte fondide mõjususe hindamisega.
It was deemed too early to assess the effectiveness of the Funds after only the two first years of EIF and one year of ERF III. 
Leiti, et pärast EIFi teist ja EPF III esimest aastat on veel liiga vara hinnata fondide mõjusust.
First assessments on the effectiveness of the Funds are being measured on the basis of the national reports that were not available at the time of the Court’s audit and are due on 31 October 2012. 
Esimestes fondide mõjususe hinnangutes põhineb mõõtmine riikide aruannetel, mis ei olnud kontrollikoja auditi ajal veel kättesaadavad ning mille esitamise tähtaeg on 31. oktoober 2012.
The large majority of projects have achieved positive results for the integration of third-country nationals. 
Valdava osa projektidega on saavutatud positiivseid tulemusi kolmandate riikide kodanike integreerimisel.
The Fund has become in a very short period of time an effective tool at the EU level in the area of integration. 
Fondist on väga lühikese ajaga saanud integratsiooni valdkonnas oluline ELi tasandi vahend.
The fact that some projects did not work perfectly or provided average results is an embedded and acceptable risk in project management. 
Asjaolu, et teatavad projektid ei toiminud täiuslikult või et nendega saavutati keskpäraseid tulemusi, on projektijuhtimisega kaasnev vastuvõetav risk.
Therefore it is not unreasonable that four out of 22 projects audited may not have achieved their objectives. 
Seepärast ei ole üllatav, et 22st auditeeritud projektist neli ei pruukinud oma eesmärke saavutada.
However as the area of integration of third-country nationals and the shared management mechanism is new to the Member States one cannot expect a perfect success rate since the beginning. 
Ent kuna kolmandate riikide kodanike integreerimise valdkond ja koostöös toimuva halduse mehhanism on liikmesriikide jaoks uued, ei saa eeldada täielikku edu kohe algusest saadik.
With the experience gained, Responsible Authorities have been developing more accurate targets. 
Saadud kogemuste põhjal on vastutavad asutused töötanud välja täpsemad eesmärgid.
REPLY OF THE COMMISSION Box 5 The project ‘Merseyside Fire and Rescue Service (MFRS)’ had to stop because the beneficiary overestimated the number of people from the target group which would have been affected by the project. 
KOMISJONI VASTUS 5. selgitus Merseyside’i tuletõrje-ja päästeteenistuse projekt tuli peatada sel põhjusel, et toetusesaaja hindas projektist mõjutatud sihtrühma kuuluvate inimeste arvu liiga suureks.
Therefore, this example shows that the application, while being innovative, was not well conceived. 
Seega selgub kõnealusest näitest, et kuigi projekt oli uuenduslik, ei olnud see hästi kavandatud.
While the Commission provided pragmatic guidance to Member States on evidence of target groups, the Responsible Authority in this case applied stricter rules on beneficiaries than those imposed by the regulatory framework set by the Commission. 
Kuigi komisjon andis liikmesriikidele pragmaatilisi suuniseid seoses sihtrühmade kohta tõendite kogumisega, kohaldas vastutav asutus käesoleval juhul toetusesaajate suhtes rangemaid eeskirju kui need, mille komisjon on kehtestanud reguleerivas raamistikus.
While acknowledging that some actions in annual programmes could have set more detailed targets or quantified results, this does not prevent them from having achieved good projects and programmes. 
Tunnistades, et mõne üheaastastes programmides sisalduva meetme puhul oleks võinud kehtestada üksikasjalikumad eesmärgid või kvantifitseeritud tulemused, ei tähenda see siiski, et tegemist ei olnud edukate projektide ja programmidega.
The Commission considers that the Fund is to be considered as an instrument that allows the financing of important integration activities in the Member States. 
Komisjon on arvamusel, et fondi tuleks käsitada vahendina, mis võimaldab rahastada olulisi integratsioonimeetmeid liikmesriikides.
In very few years the European Fund for the Integration of third-country nationals has become a tool that fosters integration-related activities in the participating Member States and is considered by Member States to be valuable for integration. 
Paari aastaga on Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondist saanud vahend, mis soodustab osalevates liikmesriikides integratsiooniga seotud tegevust ning mida liikmesriigid peavad integratsiooni seisukohast väärtuslikuks.
The first results on the effectiveness of the Funds can be adequately measured only after the feedback given by Member States on the first three years of implementation, i.e. as of October 2012. 
Esimesi tulemusi seoses fondide mõjususega saab piisavalt mõõta alles pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud tagasiside esimese kolme rakendamisaasta kohta, st alates 2012. aasta oktoobrist.
Moreover, what the Court has identified as ‘weaknesses’ are deliberate choices made at the time that, in light of the experience, appear not be necessarily the best solution, in view of available resources and challenges. 
Peale selle on nende asjaolude näol, mida kontrollikoda nimetab puudusteks, tegemist kõnealusel ajal teadlikult tehtud valikutega, mis kogemuste põhjal ei tundu tingimata olevat parimad lahendused, võttes arvesse olemasolevaid ressursse ja probleeme.
The split between the two Funds was imposed by the different legal bases in the Treaty, leading inter alia to incompatible adoption procedures: ERF had to follow the co-decision procedure with the Council (qualified majority voting) and the European Parliament while EIF had to be adopted by unanimity in the Council with a simple consultation of the European Parliament. 
Kahe fondi eristus tuleneb erinevatest õiguslikest alustest aluslepingus, mille üks tagajärg on omavahel kokkusobi-matud vastuvõtmismenetlused: EPFi puhul tuleb järgida nõukogu (kvalifitseeritud häälteenamus) ja Euroopa Parlamendi kaasotsustamismenetlust, samas kui EIFi käsitlev õigusakt tuli ühehäälselt vastu võtta nõukogus ja Euroopa Parlamendiga lihtsalt konsulteerides.