natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite a decision in 2015 to put back all deadlines by two years, seven projects had withdrawn by early 2018. 
54 kaks aastat edasi, oldi 2018. aasta alguseks loobutud seitsme projekti elluviimisest.
These projects do not use the awarded grants and do not deliver their expected clean energy outputs. 
Need projektid ei kasuta määratud toetusi ega tooda loodetud puhast energiat.
50 As regards the reasons for failures and delays, we found that innovative low carbon energy projects supported by EEPR and NER300 were affected by adverse investment conditions (see paragraphs 37 to 55). 
Seoses ebaõnnestumiste ja viivituste põhjustega leidis kontrollikoda, et EEPRist ja programmist „NER300“ toetatud uuenduslikke vähese süsinikdioksiidiheitega energiaprojekte mõjutasid ebasoodsad investeerimistingimused (vt punktid 37–55).
While some of the investment conditions are determined by wider economic developments, others can be set or influenced by policy makers. 
Kui osa investeerimistingimusi tuleneb üldisest majanduslikust arengust, siis teised määravad või neid mõjutavad poliitikakujundajad.
Uncertainty around long-term climate and energy strategies and the underpinning policies, regulations and public financial support affected projects’ ability to attract private investments and reach final investment decision on time (see paragraphs 41 to 48). 
Pikaajaliste kliima-ja energiastrateegiate ning nende aluseks olevate poliitikameetmete, eeskirjade ja avaliku sektori finantstoetusega seotud ebakindlus vähendas projektide suutlikkust kaasata erasektori investeeringuid ja jõuda õigel ajal lõpliku investeerimisotsuseni (vt punktid 41–48).
In addition to the economic and other factors referred to above, the falling market price for carbon emissions under EU ETS since 2011 was a key barrier for CCS demonstration projects in the EU (see paragraphs 49 to 55). 
Lisaks majanduslikele ja muudele eespool nimetatud teguritele takistas ELi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide teostamist kõige enam ELi HKSi süsinikdioksiidi heitkoguste hinna langus alates 2011. aastast (vt punktid 49–55).
This affected the already risky business cases of CCS demonstration projects, based on which the Commission had awarded EEPR grants in 2009. The low prices also caused smaller than expected available grant amounts under NER300, leaving further financing gaps. 
See mõjutas negatiivselt süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide juba niigi riskantseid ärimudeleid, mille põhjal oli komisjon 2009. aastal määranud EEPRi toetused.
In addition, the failure of any EEPR project to secure an adequate amount of public funding through NER300 or national programmes by 2012 compromised the viability of these projects. 
Projektid muutis mittetasuvaks ka asjaolu, et ükski EEPRi projekt ei saanud 2012. aastaks programmi „NER300“ ega riiklike programmide kaudu avalikult sektorilt piisavalt suurt rahalist toetust.
The Commission made efforts to enable continued work on CCS demonstration but did not at that time suspend or terminate its financial support to projects that ultimately failed. 
Komisjon pingutas selle nimel, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide töö võiks jätkuda, kuid ei peatanud ega lõpetanud sellel ajal nende projektide rahalist toetamist, mis lõpuks ebaõnnestusid.
Innovative energy projects that contribute to the EU’s low carbon energy transition require a better investment climate. 
ELil vähese süsinikdioksiidiheitega energiatootmisele üle minna aitavad uuenduslikud energeetikaprojektid vajavad paremat investeerimiskliimat.
In this context, the proposed Energy Union governance Regulation, foresees that Member States will prepare and submit to the Commission National Climate and Energy Plans that describe their long-term low carbon development strategies (see Box 7), underpinned by stable policies and regulations to promote and support the use of renewable energy and further reduce emissions74. 
Selles kontekstis nähti energialiidu juhtimise määruse ettepanekus ette, et taastuvenergia kasutamise edendamiseks ja toetamiseks ning heitkoguste täiendavaks vähendamiseks koostaksid liikmesriigid ja esitaksid komisjonile riiklikud kliima-ja energiakavad, milles kirjeldatakse nende pikaajalisi vähese süsinikdioksiidiheite arengustrateegiad (vt 7. selgitus) ja mis 55
have a role in scrutinising the Member State plans and reporting to establish whether they contain all required elements. 
Komisjoni roll on kontrollida liikmesriikide kavu ja aruandlust, et teha kindlaks, kas need sisaldavad kõiki nõutavaid osi.
It should use this information when it awards EU funding. 
Komisjon peaks kasutama seda teavet ELi rahalise toetuse eraldamisel.
52 Recommendation 1 – Increasing the potential for effective EU support to low carbon energy innovations To increase the effectiveness of Union financial support to innovative low carbon energy demonstration projects, the Commission should where large, capital intensive projects needing a combination of national and EU support are put forward for funding under the proposed Innovation Fund and other relevant centrally-managed EU programmes, assess their consistency with national climate and energy plans and ensure firm and transparent commitments are obtained from Member States before awarding EU funds. 
56 1. soovitus. Suurendada võimalusi anda uuenduslikele vähese süsinikdioksiidiheitega energiaprojektidele mõjusat ELi toetust Vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori näidisprojektidele antava liidu finantstoetuse tulemuslikkuse suurendamiseks peaks komisjon (olukorras, kus loodava Innovatsioonifondi või muude asjaomaste keskselt juhitud ELi programmide raames esitatakse rahastamiseks suuri kapitalimahukaid projekte, mis vajavad kombineeritud riiklikku ja ELi toetust) hindama nende vastavust riiklikele kliima-ja energeetikakavadele ning tagama, et liikmesriigid võtaksid enne ELi vahendite eraldamist siduvad ja läbipaistvad kohustused.
Target implementation date: by the end of 2021. 
Soovituse elluviimise tähtaeg: 2021. aasta lõpp.
We further found that design aspects of NER300 limited the Commission and Member States' ability to respond effectively to the changing circumstances (see paragraphs 56 to 85). 
Kontrollikoda leidis ka, et teatud aspektid programmi „NER300“ ülesehituses piirasid komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust reageerida tõhusalt muutuvatele oludele (vt punktid 56–85).
The chosen NER300 model to provide public money to projects only after their entry-into operation lacked adequate justification by needs assessments and put most of the risk on project promoters. 
Programmile „NER300“ valitud mudelit, mille alusel anti projektidele avaliku sektori rahalist toetust alles pärast nende käivitamist, ei põhjendatud piisavalt vajaduste hindamistega ja asetati suurem osa riskist projektide elluviijatele.
Before the creation of NER300 in the ETS Directive, no clear assessment was made showing what type of support early demonstration projects of a wide range of innovative renewables and CCS technologies facing many different investment and regulatory challenges across the EU, would need. 
Enne programmi „NER300“ loomist (HKSi direktiiv) ei hinnatud selgelt, millist tuge vajaksid mitmesugused taastuvenergia ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate varajased näidisprojektid olukorras, kus nende ees seisab kogu ELis palju erinevaid investeerimisalaseid ja õiguslikke takistusi.
The legal basis adopted in 2018 for the new Innovation Fund aims to remedy the de-risking issue (see paragraphs 57 to 65). 
Uue Innovatsioonifondi jaoks 2018. aastal vastu võetud õigusliku aluse eesmärk on lahendada riskide maandamise probleem (vt punktid 57–65).
The NER300 project selection and decision-making processes were complex (see paragraphs 66 to 75). 
Programmi „NER300“ projektide valiku-ja otsustusprotsess olid keerukad (vt punktid 66–75).
The selection and grant award process applied by the Commission and Member States placed insufficient emphasis on the comparative quality and financial and economic viability risks of projects. 
eraldamise protsessis pöörati liiga vähe tähelepanu projektide võrreldavale kvaliteedile ning rahalisele ja majanduslikule tasuvusele.
We could also not ascertain that Member States were sufficiently aware of the risks and recommendations identified by the EIB before endorsing the ranked projects for the Commission award decision. 
Lisaks ei suutnud kontrollikoda kindlaks teha, kas liikmesriigid olid piisavalt teadlikud EIP määratletud riskidest ja soovitustest enne, kui nad kinnitasid järjestatud projektid, mille kohta komisjon võis rahastamisotsuse teha.
These factors reduced assurance about whether these projects could meet their objectives within the constraints of the programme. 
Need tegurid vähendasid kindlust selle kohta, kas need projektid võiksid täita programmi piires kavandatud eesmärgid.
There is also scope to enhance the NER300 decision-making, in particular for major change requests to projects that now require changes to the legislation. 
Ühtlasi on võimalik parandada programmi „NER300“ otsustusprotsessi, eriti seoses taotlustega teha projektides suuri muudatusi, mille tõttu tuleb nüüd õigusakte muuta.
Other NER300 design features also slowed down the programme’s response to a changing environment (see paragraphs 80 to 85). 
Programmi „NER300“ ülesehituses oli ka aspekte, mis aeglustasid muutuvatele oludele reageerimist (vt punktid 80–85).
The use of specific technology criteria established in advance in 2009 limited the programme’s ability to respond to market and technology developments. 
Eelnevalt, 2009. aastal kehtestatud tehnoloogiaalaste kriteeriumide kasutamine piiras programmi suutlikkust reageerida turu ja tehnoloogia arengule.
Projects selected under those criteria may become less disruptive than intended when delays occur. 
Viivituste korral ei pruugi nende kriteeriumide alusel valitud projektid olla nii murrangulised kui loodetud.
53 Recommendation 2 – Improving project selection and decision-making procedures for the future Innovation Fund In view of the planned launch of the new Innovation Fund in 2021, the Commission should improve critical elements of the project selection and decision-making process as compared to NER300. 
Uue Innovatsioonifondi projektide valiku-ja otsustusprotsessi täiustamine Arvestades kavatsust luua 2021. aastal uus Innovatsioonifond, peaks komisjon võrreldes programmiga „NER300“ täiustama projektide valimiku-ja otsustusprotsessi ülitähtsaid elemente.
In particular it should: (a) establish criteria for withdrawing funding in cases where projects do not meet agreed milestones; (b) assess aspects of projects’ economic viability (‘bankability’), including those referred to under Recommendation 1; (c) define precise and measurable thresholds for each of the due diligence/award criteria; (d) make available in confidence the results of the due diligence assessment to concerned Member State authorities prior to the award decision; (e) support projects for which the selection procedure showed that they are likely to contribute the most towards meeting EU priorities; (f) simplify the procedure for project change requests so that it does not require changes to Commission legal acts. 
Eelkõige peaks komisjon a) kehtestama kriteeriumid toetuse äravõtmiseks juhtudel, kui projekt ei täida kokkulepitud vahe-eesmärke; b) hindama projektide majandusliku tasuvuse (nn pangakõlblikkuse) aspekte, sealhulgas 1. soovituses viidatud aspekte; c) määratlema igale nõuetele vastavuse / rahastamiskriteeriumile täpsed ja mõõdetavad lävendid; d) tegema nõuetele vastavuse hindamise tulemused enne rahastamisotsuse langetamist kättesaadavaks ainult asjaomase liikmesriigi ametiasutustele; e) toetama projekte, mille valikumenetlus näitas, et projekt aitab tõenäoliselt kõige rohkem kaasa ELi prioriteetide saavutamisele; f) lihtsustama projektimuudatuste taotlemise korda, et see ei tingiks komisjoni õigusaktide muutmist.
Target implementation date: by the end of 2020. 
Soovituse elluviimise tähtaeg: 2020. aasta lõpp.
There are many funding mechanisms supporting energy innovation in the EU. 
ELi energiainnovatsiooni toetatakse mitme rahastamismehhanismiga.
Against this background, we found that coordination and accountability weaknesses require improvement (see paragraphs 86 to 107). 
Selle taustal leidis kontrollikoda, et tuleb parandada puudused koordineerimises ja aruandluses (vt punktid 86–107).
Despite slower than intended progress, the SET-plan provides a basis for better aligning European public and private action for low-carbon energy innovation. 
Kuigi progress on kavandatust aeglasem, saab SET-kava alusel paremini kooskõlastada Euroopa avaliku ja erasektori meetmeid vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori innovatsiooni valdkonnas.
The overhaul of the SET-plan in 2015 was important to align the original SET-plan with the Energy Union Research & Innovation priorities and recognised the lack of progress in reaching some of its key ambitions. 
SET-kava tuli 2015. aastal muuta, et kooskõlastada algne SET-kava energialiidu teadusuuringute ja innovatsiooniprioriteetidega, ning läbivaatamisel mööndi, et mõne peamise eesmärgi täitmisel ei ole tehtud edusamme.
It remains difficult however to clearly identify and measure the benefits stemming directly from SET-plan cooperation (see paragraphs 87 to 93). 
Ometi on endiselt raske selgesti määratleda ja mõõta kasu, mis tuleneb otseselt SET-kava raames tehtud koostööst (vt punktid 87–93).
We also found that coordination between the Commission’s own departments dealing with clean energy innovation showed weaknesses that may keep it from enabling a more coherent and efficient combination of public resources and financial products, targeting the distinct stages of large-scale demonstration projects (see paragraphs 94 to 103). 
Lisaks leidis kontrollikoda, et komisjonis oli puudusi puhta energia alase innovatsiooniga tegelevate talituste vahelises koordineerimises, mistõttu ei pruugi komisjon suuta sidusamalt ja tõhusamalt kombineerida avaliku sektori vahendeid ja finantstooteid, mis on mõeldud suurtele näidisprojektidele kindlate etappide toetamiseks (vt punktid 94– 103).
By the end of 2017, no NER300 projects had obtained any loans under the EIB managed financial instruments that support energy demonstration projects. 
Ükski programmi „NER300“ projekt ei olnud 2017. aasta lõpuks saanud laenu EIP valitsetavatest rahastamisvahenditest, millega toetatakse energeetikasektori näidisprojekte.
The specific nature of these projects is such that they struggle to meet the bank’s standard due diligence requirements. 
Nende projektide eripära tõttu on neil raske täita panga nõuetele vastavuse standardnõudeid.
Different Commission services are assessing how to better design their primary funding mechanisms. 
Komisjoni eri talitused hindavad, kuidas paremini kavandada oma peamisi rahastamismehhanisme.
Increasing Horizon2020 support for more mature energy demonstration projects raises the question whether NER300 (and the future Innovation Fund) and H2020/FP9 (including their contributions to financial instruments) are sufficiently 54 Recommendation 3 – Ensuring flexibility of the Innovation Fund to respond to market and technology developments The Commission should ensure that the Innovation Fund design allows for more flexible responses to technology developments and project withdrawals than the NER300 design did. 
Programmist „Horisont 2020“ viimistletumatele energeetikasektori näidisprojektidele antava toetuse suurendamisega tekib küsimus, kas programm „NER300“ (ja tulevane Innovatsioonifond) ja programm „Horisont 2020“ / üheksas raamprogramm (sealhulgas nende maksed rahastamisvahenditesse) täiendavad teineteist piisavalt, et põhjendada erinevate korraldusüksuste ja järelevalveorganitega paralleelsete programmide võimalikku olemasolu tulevikus.
Negotiations on the new multi-annual financial framework, simplification of H2020 and discussions on the future of EU finances are ongoing. 
Praegu toimuvad läbirääkimised uue mitmeaastase finantsraamistiku ja programmi „Horisont 2020“ lihtsustamise üle ning arutelu ELi rahanduse tuleviku teemal.
These provide an opportunity to clarify which programmes are most suitable to support (the different stages of) low-carbon energy demonstration projects and how to achieve synergies to address their funding challenges. 
Need annavad võimaluse välja selgitada, millised programmid sobivad kõige paremini vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori näidisprojektide (eri etappide) toetamiseks ja kuidas saavutada koostoime nende rahastamisprobleemide lahendamiseks.
55 Recommendation 4 – Better Commission coordination for more coherent targeting of EU support To enhance the coherent and effective targeting of EU support to low carbon energy innovation the concerned Commission services (in particular DGs RTD, ENER, CLIMA, GROW and ECFIN) should: (a) perform cross-service assessments to demonstrate that the Innovation Fund, H2020 and InnovFin EDP (and their successors after 2020) are complementary and coherently targeting low carbon energy demonstration projects; (b) streamline project selection processes75 between programmes to reduce inefficiencies and overlaps. 
4. soovitus. Parem koordineerimine komisjonis, et jagada ELi toetusi sidusamal viisil Selleks et edendada vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori innovatsiooni toetamise sidusust ja tulemuslikkust, peaksid asjaomased komisjoni talitused (eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, energeetika peadirektoraat, kliimameetmete peadirektoraat, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat ning majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat) a) viima läbi talitusteülesed hindamised, tõestamaks, et Innovatsioonifond, programm „Horisont 2020“ ja InnovFini energia näidisprojektide rahastu (ja nendele pärast 2020. aastat järgnevad programmid) täiendavad üksteist ning toetavad sidusalt vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori näidisprojekte; 59
Lastly, accountability and financial control arrangements for NER300 are not clear enough to demonstrate that the entities managing the programme ensure the application of sound financial management principles (see paragraphs 104 to 107). 
Viimaseks on oluline mainida, et programmi „NER300“ aruandlus-ja finantskontrolli kord ei ole piisavalt selge, tõendamaks, et programmi juhtivad üksused tagavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kasutamise (vt punktid 104–107).
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 5 September 2018. For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.
ANNEX I Timeline of key policy and economic events mapped against elements of audit scope 1 • EUETSPhaseIVReviewenacted 2018 • 2016 • • Sharpdecreaseinoilpricesfrom110USDto50USD Innovation Fund implementing provisions • Carbonpricetriplesto16euro(May) • Fi rs t SET-plan Implementation Pl ans presented 2017 • SET-plan10yearanniversary InnovFIN EDP Integrated SET-plan EEPR H2020 / InnovFIN Clean Energy for All package for 2030 • Communication on Accelerating Clean Energy Innovation 2014 • 2012 • MeasurestoaddressETSsurplusenterintoforce End of Kyoto Protocol first commitment period 2013 • Start of EU ETS Phase III until 2020 • Carbon price drops from 17 to 5 euro 2011 • Oil pricesrecover • Low carboneconomyRoadmap2050presented • NER300 Implementingprovisions adopted NER300 2010 • ObjectivesforCCSandinnovativeRESdemonstration • Climate & Energy Package enacted in EU law • ETS review provides basis for NER300 2009 • COP15 Copenhagen • Oil, coal, gas and wholesale electricity prices volatile 2008 • SET-plan Council sets objective for 12 CCS Demo plants by 2015 • Council provides mandate for SET-plan 2007 • EUClimate&EnergyPackage2020agreed Note: The red ribbon shows the intensity of the financial crisis as a background to the referenced events. 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE 75 Vt kontrollikoja 2018. aasta märtsi infodokumendi „Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020““ viies ettepanek. I LISA 1 Auditi ulatusse jäävate peamiste poliitiliste ja majanduslike sündmuste ajakava Auditi ulatusse jäävate peamiste poliitiliste ja majanduslike sündmuste ajakava • Sätestatakse ELi HKSi IV etapi läbivaatamine 2018 • Innovatsioonifondi rakendussätted • CO2-hindkolmekordistub16euroni(mai) 2016 • • Teatis „Puhta energia alase innovatsiooni 2030. aasta pakett „Puhas energia kõigile eurooplastele“ kiirendamine“ InnovFini energia Integreeritud SET-kava näidisprojektide rahastu • Tutvus tatakse SET-kava esimesi ra kenduskavu 2017 • SET-ka va 10. a astapäev 2014 • Na fta hinnad l angevad järsult 110 USA dollarilt 50 USA dollarile • Jõus tuva d HKSi ülejääki käsitlevad meetmed 2012 • Lõpeb Kyoto protokolli esimene kohustuste periood Programm „NER300“ • Võetakse vastu programmi „NER300“ rakendussätted EEPR Programm „Horisont2020“/ InnovFin 2013 • AlgabELiHKSiIIIetapp,miskestabkuni2020.aastani • CO2-hind langeb17eurolt5eurole 2011 • Na fta hinnad tõuseva d taas • Esitletakse vähese CO2-heitega majanduse tegevuskava 2010 • CO2 kogumise ja säilitamise ning taastuvate energiaallikate tutvustamistegevuse eesmärgid • • 2009 • ELi õiguses sätestatakse kliima-ja energiapakett HKSi läbivaatamine võetakse programmi „NER300“ aluseks Kopenhaageni kliimakonverents COP15 SET-kava 2008 • Nafta-, kivisöe-ja gaasihinnad ning elektri hulgihinnad volatiilsed • Nõukogu püstitab eesmärgi käivitada 2015. aastaks 12 CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaama • Nõukogu annab SET-kavale mandaadi 2007 • Märkus: Märkus: Punase joone intensiivsus tähistab nimetatud sündmuste taustal aset leidnud finantskriisi raskusastet.
FP7 / RSFF Source: ECA. • Launch of the EU Energy Union • COP21 Paris 2015 • Mission Innovation announced 
FP7 / RSFF Lepitakse kokku ELi 2020. aasta kliima-ja energiapakett Allikas: Euroopa Kontrollikoda. • Luuakse ELi energialiit • Pariisi kliimakonverents COP21 2015 • Kuulutatakse välja innovatsioonimissioon
ANNEX IV Examples of selection procedures in low carbon energy innovation programmes using multiple (qualitative and quantitative) ranking criteria United Kingdom – CCS commercialisation programme The rules for project selection under the second UK CCS competition were laid down in the document “Carbon capture and storage commercialisation programme – Invitation to discussions” developed by the UK Department of Energy and Climate Change. 
IV LISA Näited vähese süsinikdioksiidiheitega energia innovatsiooniprogrammide valikumenetlustest, kus projektide järjestamiseks kasutati mitut (kvalitatiivset ja kvantitatiivset) kriteeriumit Ühendkuningriik – süsinikdioksiidi tööstusliku kogumise ja säilitamise programm Ühendkuningriigi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise teise konkursivooru projektide valimise eeskirjad on sätestatud dokumendis „Carbon capture and storage commercialisation programme – Invitation to discussions“ (Süsinikdioksiidi tööstusliku kogumise ja säilitamise programm – kutse arutelule), mille töötas välja Ühendkuningriigi energeetika ja kliimamuutuste ministeerium.
Part 3 of this document describes the Eligibility and Evaluation rules. 
Dokumendi 3. osas kirjeldatakse toetuskõlblikkust ja hindamist käsitlevaid eeskirju.
The selection process consists of three distinct stages, the first one being ‘Project Selection’. 
Valikuprotsessis on kolm eri etappi.
This stage involves the project due diligence assessment based on four main criteria. 
Esimene on projekti valik (Project Selection), mis hõlmab projektide nõuetele vastavuse hindamist nelja põhikriteeriumi alusel.
Each criterion has sub-criteria. 
Igal kriteeriumil on alakriteeriumid.
Rating and scoring of bids is done by using qualitative, traffic-light based appraisal system and a scoring scale. 
Pakkumuste hindamiseks ja punktide andmiseks kasutatakse kvalitatiivset valgusfoorituledel põhinevat hindamissüsteemi ja punktiskaalat.