natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the importance of penalising terrorists and their backers, and of cutting their access to funds, firearms and explosives. 
rahalistele vahenditele, tulirelvadele ja lõhkeainetele juurdepääsu tõkestamise tähtsust.
It also highlighted the need for better exchanges of information in order to track those engaged in terrorist activities. 
Samuti rõhutati vajadust parema teabevahetuse järele, et jälgida neid, kes tegelevad terroristliku tegevusega.
Various EU institutions and bodies are involved in EU counter-terrorism. 
ELi terrorismivastase võitlusega tegelevad mitmed ELi institutsioonid ja asutused.
Through its communications, the Commission contributes to the EU strategy adopted by the Council in the form of Council conclusions. 
Komisjon toetab oma teabevahetuse kaudu nõukogu järeldustes vastu võetud ELi strateegiat.
It also initiates legislative acts on combating terrorism for negotiation and adoption by the European Parliament and the Council5. 
Samuti algatab komisjon terrorismivastase võitluse õigusaktide läbirääkimise ja vastuvõtmise Euroopa Parlamendis ja nõukogus5.
It is responsible for the sound financial management of EU funds and for coordinating its various directorates-general and monitoring its agencies in providing support for Member States. 
Ta vastutab ELi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise eest ning koordineerib oma peadirektoraate ja jälgib asutuste tegevust liikmesriikide toetamisel.
The Commissioner for the Security Union works under the guidance of the First Vice-President and supports the work of the Commissioner for Migration, Home Affairs and Citizenship in ensuring the CommissionŐs security response to terrorism. 
Julgeolekuliidu volinik tegutseb vastavalt esimese asepresidendi suunistele ja toetab rände, siseasjade ja kodakondsuse voliniku tegevust komisjoni terrorismi vastaste julgeolekumeetmete rakendamisel.
The role of the CouncilŐs Counter-Terrorism Coordinator is to follow up the overall implementation of the EUŐs counter-terrorism strategy and to ensure the EU plays an active role in the fight against terrorism. 
Nõukogu terrorismivastase võitluse koordinaatori ülesanne on jälgida ELi terrorismivastase võitluse strateegia üldist rakendamist ja tagada ELi aktiivne roll terrorismivastases võitluses.
The Commission deploys a wide range of actions to help Member States address radicalisation 4. 
Komisjon kasutab mitmeid erinevaid meetmeid, et aidata liikmesriikidel radikaliseerumist käsitleda 4.
Addressing radicalisation is a key component of the fight against terrorism. 
Radikaliseerumise käsitlemine on terrorismivastase võitluse põhiosa.
The majority of suspects involved in the recent terrorist attacks in Europe were European citizens who had been radicalised6. 
Enamik hiljuti Euroopas terrorirünnakutes osalenud kahtlustatavatest olid Euroopa kodanikud, kes olid radikaliseerunud6.
In its Communications on supporting Member States in addressing radicalisation that leads to terrorism7, the Commission takes the view that radicalisation is usually the result of a combination of factors. 
Komisjoni teatises liikmesriikide toetamise kohta terrorismi põhjustava radikaliseerumise käsitlemisel7 ollakse seisukohal, et radikaliseerumine on tavaliselt tingitud mitmest tegurist.
The latest Commission Communication For example, Directive (EU) 2017/541 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2017 on combating terrorism (OJ L 88, 31.3.2017, p. 6). A European Agenda on Security. 
Komisjoni viimases teatises kirjeldatakse sotsiaalseid tõuketegureid (nt 5 Nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).
State of Play: June 2017. 
Ülevaade olukorrast juuni 2017.
COM(2005) 313 final of 21 September 2005 ŇTerrorist recruitment: addressing the factors contributing to violent radicalisationÓ; COM(2013) 941 final of 15 January 2014 ŇPreventing radicalisation to terrorism and violent extremism: strengthening the EUŐs responseÓ; and COM(2016) 379 final of 14 June 2016 ŇSupporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ. 
KOM(2005) 313, lõplik, 21. september 2005 „Terroristide värbamine: vägivaldsele radikaliseerumisele kaasaaitavate teguritega võitlemine”; COM(2013) 941 final, 15. jaanuar 2014 „Terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ennetamine: ELi reaktsiooni tõhustamine” ja COM(2016) 379 final, 14. juuni 2016 „Vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamise toetamine”.
7 5 6 7 
8 6 7
describes a web of social ŇpushÓ factors (e.g. marginalisation and exclusion) and ideological ŇpullÓ factors (e.g. abuse of religious narratives by recruiters to justify acts of violence). 
marginaliseerumine ja tõrjutus) ja ideoloogilisi tõmbetegureid (nt värbajate poolne usupropaganda kuritarvitamine vägivallategude õigustamiseks).
The Commission takes the view that supporting Member States in their fight against radicalisation is a multi-faceted and complex challenge which can only be met through a combination of actions across several policy areas and by bringing together stakeholders at local, regional, national and European levels8. 
Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide toetamine radikaliseerumise vastases võitluses on mitmetahuline ja keerukas ülesanne, mida saab täita ainult mitme poliitikavaldkonna eri meetmete kaudu ning ühendades sidusrühmi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil8.
These actions are financed by various funds such as the Internal Security Fund, the Horizon 2020 Programme, The Justice Programme, Erasmus+ and the European Social Fund (ESF). 
Neid meetmeid rahastatakse mitmesugustest vahenditest, nagu Sisejulgeolekufond, programm „Horisont 2020“, õigusprogramm, programm „Erasmus+“ ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF).
None of these funds has addressing radicalisation as a specific objective. 
Ühelgi fondil ei ole radikaliseerumise käsitlemist konkreetseks eesmärgiks seatud.
The CommissionŐs diverse actions are managed by eight of its directorates-general, Europol, Eurojust and the Member States (see Annex). 
Komisjoni meetmeid haldavad kaheksa komisjoni peadirektoraati, Europol, Eurojust ja liikmesriigid (vt lisa).
The CommissionŐs approach to supporting Member States in addressing radicalisation is shown in Figure 1. 
Komisjoni lähenemisviis, mille abil toetatakse liikmesriike radikaliseerumise käsitlemisel, on esitatud joonisel 1.
8 8 This approach is reinforced by the 2010 Internal Security Strategy and the 2015 European Agenda on Security. 
9 8 Seda lähenemisviisi toetavad 2010. aasta sisejulgeoleku strateegia ja 2015. aasta Euroopa julgeoleku tegevuskava.
Figure 1 - How the Commission supports Member States in addressing radicalisation 9 Developing knowledge of radicalisation and sharing practices Countering terrorist propaganda Promoting inclusive and resilient societies Identifying and dealing with radicalised people Addressing radicalisation in countries outside Europe Source: ECA 6. 
Joonis 1. Kuidas komisjon toetab liikmesriike radikaliseerumise käsitlemisel 10 Radikaliseerumisalaste teadmiste suurendamine ja tavade jagamine Terroristliku propaganda vastu võitlemine Radikaliseerumise probleemiga tegelemine väljaspool Euroopat asuvates riikides Radikaliseerunud isikute väljaselgitamine ja nendega tegelemine Allikas: kontrollikoda.
Horizon 2020 provides research grants for developing knowledge of radicalisation. 
Programmi „Horisont 2020“ raames antakse teadusuuringute toetusi radikaliseerumisalaste teadmiste arendamiseks.
Research topics include contemporary radicalisation trends and the development of a comprehensive approach to violent radicalisation. 
Teadusuuringute teemad hõlmavad radikaliseerumise praeguseid suundumusi ja vägivaldset radikaliseerumist käsitleva tervikliku lähenemisviisi väljatöötamist.
Good practices are exchanged through initiatives such as the Radicalisation Awareness Network (RAN) (see Box 1). 
Häid tavasid vahetatakse selliste algatuste kaudu nagu radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik (vt 1. selgitus).
Online terrorist propaganda is countered, for example, through the EU Internet Referral Unit (EU IRU) based in Europol, the EU Internet Forum and the European Strategic Communications Network (see Box 2). 
Internetis leviva terroristliku propaganda vastu võideldakse näiteks Europoli juures asuva ELi internetisisust teavitamise üksuse (ELi IRU), ELi internetifoorumi ja Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustiku kaudu (vt 2. selgitus). 11 1. selgitus.
10 Box 1 - Radicalisation Awareness Network (RAN) The RAN was established in 2011. 
Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik loodi aastal 2011.
It connects practitioners around Europe, such as psychologists, teachers, social workers, police, prison and probation officers, who work directly with those vulnerable to radicalisation, and with those who have already been radicalised. 
See ühendab kogu Euroopas valdkonna spetsialiste, kelleks on nt psühholoogid, õpetajad, sotsiaaltöötajad, politsei-, vangla-ja kriminaalhooldusametnikud, kes töötavad otseselt radikaliseerumisohus olevate isikutega, ning nendega, kes on juba radikaliseerunud.
It aims to help and empower front-line practitioners (rather than policymakers and academics) in countering radicalisation or reintegrating violent extremists by: - promoting exchanges of experience, e.g. at meetings and conferences; - encouraging the use of relevant practical tools; - disseminating information and expertise. The RAN Centre of Excellence provides coordination and support for the RAN. 
Võrgustiku eesmärk on aidata ja julgustada võrgustiku esmatasandi spetsialiste (mitte poliitikakujundajaid ja teadlasi) radikaliseerumise vastu võitlemisel või vägivaldsete ekstremistide taasintegreerimisel järgmiselt: - edendades kogemuste vahetamist, nt kohtumistel ja konverentsidel; - julgustades asjakohaste praktiliste töövahendite kasutamist; - levitades teavet ja eksperditeadmisi.
It uses its expertise to guide the nine RAN Working Groups (thematic groups in which practitioners meet to exchange ideas, knowledge and experiences), offer tailor-made support (e.g. workshops and training courses) to individual countries, and disseminate knowledge and practices. 
Tippkeskuse teadmisi kasutatakse selleks, et juhendada üheksat radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku töörühma (temaatilised töörühmad, kus spetsialistid kohtuvad ideede, teadmiste ja kogemuste vahetamiseks), pakkuda konkreetsetele riikidele kohandatud tuge (nt õpikojad ja koolituskursused) ning levitada teadmisi ja tavasid.
The Centre is managed by a contractor and financed by an ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ contract totalling Ű25 million for the 2015-2019 period. 
Keskust haldab lepinguline töövõtja ja seda rahastatakse Sisejulgeolekufondi politsei osa raames sõlmitud lepinguga, mille maksumus ajavahemikul 2015–2019 on kokku 25 miljonit eurot.
Box 2 - Countering terrorist propaganda EU Internet Referral Unit (EU IRU) The EU IRU was set up on 1 July 2015 and is located within the European Counter Terrorism Centre (ECTC) at Europol. 
2. selgitus. Terrorismi propaganda tõkestamine ELi internetisisust teavitamise üksus (ELi IRU) ELi IRU loodi 1. juulil 2015 ja see tegutseb Europoli juures asuvas Euroopa terrorismivastase võitluse keskuses.
It has a budget of Ű4.5 million for 2017. 
Üksuse 2017. aasta eelarve oli 4,5 miljonit eurot.
The EU IRU aims to counter online radicalisation and recruitment by terrorists by flagging online terrorist content and alerting the service providers that host it, such as YouTube (Google), Microsoft, Facebook and Twitter, by means of an assessment, that will enable them to decide whether to remove such content. 
12 ELi IRU eesmärk on võidelda internetis radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastu, märgistades terroristlikku veebisisu ning hoiatades seda majutavaid teenuseosutajaid, nagu YouTube (Google), Microsoft, Facebook ja Twitter, esitades teenuseosutajatele hinnangu, mis võimaldab neil otsustada, kas selline sisu eemaldada.
In agreement with Member States, it focuses on Islamist terrorist propaganda, which cuts across borders. 
Kokkuleppel liikmesriikidega keskendub üksus piiriülesele islamistlikule terroristlikule propagandale.
11 The EU IRU also provides expertise on internet based communication to support Member StatesŐ investigations and provides strategic analysis to identify terrorist threats. 
ELi IRU pakub ka internetipõhise teabevahetuse alast oskusteavet, et toetada liikmesriike uurimistes, ning pakub strateegilisi analüüse terrorismiohu kindlakstegemiseks.
EU Internet Forum In December 2015 the Commission launched the EU Internet Forum financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ. 
ELi internetifoorum 2015. aasta detsembris käivitas komisjon ELi internetifoorumi, mida rahastatakse Sisejulgeolekufondi politsei osast.
By means of meetings and conferences, the Forum brings together governments, Europol, internet companies, the Counter-Terrorism Coordinator, the European Strategic Communications Network and the RAN. 
Foorumis tuuakse kohtumiste ja konverentside kaudu kokku valitsused, Europol, internetiettevõtjad, terrorismivastase võitluse koordinaator, Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustik ja radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik.
It has two objectives: - to reduce accessibility to terrorist content online; - to empower civil-society partners to increase the volume of effective alternative narratives online. 
Foorumil on kaks peamist eesmärki - vähendada juurdepääsu terroristlikule veebisisule; - suurendada kodanikuühiskonna partnerite võimalusi suurendada veebis pakutava alternatiivse vastupropaganda mahtu.
European Strategic Communications Network The European Strategic Communications Network is a network where EU Member StatesŐ experts share good practices on strategic communications. 
Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustik Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustik on koht, kus ELi liikmesriikide eksperdid jagavad strateegilise teabevahetuse häid tavasid.
Its advisory team provides governments with advice on developing a communication strategy and producing counter-narrative campaigns9. 
Võrgustiku nõuanderühm annab valitsustele nõu kommunikatsioonistrateegia väljatöötamise ja vastupropaganda kampaaniate koostamise kohta9.
The ŇInternal Security Fund - PoliceÓ provided grants of Ű2.2 million to finance their activities for the period from January 2015 to September 2017. 
Sisejulgeolekufondi politsei osast anti 2,2 miljoni euro ulatuses toetusi nende tegevuse rahastamiseks ajavahemikul jaanuarist 2015 kuni septembrini 2017.
Inclusive and resilient societies are promoted by means of projects financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ such as STRESAVIORA (see Box 3). 
Kaasavat ja vastupanuvõimelist ühiskonda edendatakse Sisejulgeolekufondi politsei osast rahastatavate projektide (nagu STRESAVIORA) kaudu (vt 3. selgitus).
In addition, projects financed by Erasmus+ and the European Social Fund also aim to strengthen resilience and reach out to disadvantaged communities. 
Lisaks sellele on programmi „Erasmus+“ ja Euroopa Sotsiaalfondi rahastatud projektide eesmärk suurendada vastupanuvõimet ja jõuda ebasoodsas olukorras olevate kogukondadeni.
Although their objectives are much broader and are not specifically designed to address radicalisation, they indirectly help to prevent it. 
eesmärgid on palju laiemad ega ole spetsiaalselt kavandatud radikaliseerumise käsitlemiseks, aitavad need kaudselt seda ära hoida.
The Commission supports Member States in identifying and dealing with radicalised people by facilitating exchanges of information between Member StatesŐ law enforcement authorities (e.g. through the Schengen Information System). 
Komisjon toetab liikmesriike radikaliseerunud inimeste kindlakstegemisel ja nendega tegelemisel, hõlbustades teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel (nt Schengeni infosüsteemi kaudu).
It also supports the development of exit strategies to help people disengage from radicalised environments and re-integrate into society by means of rehabilitation and de-radicalisation projects funded by the Justice Programme. 
Samuti toetab komisjon väljumisstrateegiate välja töötamist, et aidata inimestel õigusprogrammist rahastatavate rehabilitatsiooni-ja deradikaliseerimisprojektide abil radikaliseerunud keskkonnast välja tulla ja ühiskonda uuesti integreeruda.
Radicalisation in countries outside Europe is addressed both by dedicated counter-terrorism measures and mainstreaming in other measures. 
Väljaspool Euroopat asuvates riikides käsitletakse radikaliseerumist nii terrorismivastaste meetmete kui ka muude meetmete süvalaiendamise abil.
This includes programmes financed by the European Development Funds, Erasmus+, the European Neighbourhood Instrument and the Instrument contributing to Stability and Peace. 
See hõlmab Euroopa Arengufondidest, programmist „Erasmus+“, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist rahastatavaid programme.
AUDIT SCOPE AND APPROACH Audit scope 11. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS Auditi ulatus 11.
The aim was to answer the following questions: Does the Commission provide Member States with relevant support? 
Auditiga püüti vastus leida järgmistele küsimustele: kas komisjon annab liikmesriikidele asjakohast tuge?
In order to answer this question, we assessed whether the CommissionŐs policy objectives and actions were designed in such a way as to reflect Member StatesŐ needs. 
Sellele küsimusele vastamiseks hindas kontrollikoda, kas komisjoni poliitilised eesmärgid ja meetmed töötati välja viisil, mis peegeldaks liikmesriikide vajadusi; kas ELi eri fondidest rahastatavad meetmeid koordineeritakse, et nende omavahelist sünergiat võimalikult hästi ära kasutada?
In order to answer this question, we assessed whether the Commission had the necessary procedures for coordinating its support. 
Sellele küsimusele vastamiseks uuris kontrollikoda, kas komisjon oli kehtestanud toetuse koordineerimiseks vajalikud menetlused.
Has the Commission put in place a framework to assess the effectiveness and value for money of its support? 
Kas komisjon on loonud raamistiku oma toetuse tulemuslikkuse ja kulutõhususe hindamiseks?
In order to answer this question, we examined whether the Commission had set up the necessary framework of indicators and reports to assess whether its policy is effective and offers value for money. 
Sellele küsimusele vastamiseks uuris kontrollikoda, kas komisjon oli loonud vajaliku näitajate ja aruannete raamistiku, hindamaks, kas poliitika on tulemuslik ja pakub kulutustele vastavat tulu.
We also examined whether assessments of individual actions measured not only activity, but also effectiveness. 
Samuti uuris kontrollikoda, kas konkreetsete meetmete puhul hinnati peale tegevuse ka tulemuslikkust.
Our focus was mainly on the period from 2014 onwards, to coincide with the start of the 2014-2020 funding periods for the CommissionŐs funds and programmes. 
Tähelepanu keskmes oli peamiselt ajavahemik alates 2014. aastast, mis langeb kokku komisjoni rahaliste vahendite ja programmide 2014.–2020. aasta rahastamisperioodi algusega.
We focused mainly on the management of actions within the EU whose primary purpose was to prevent and counter radicalisation, but we also took into account actions which pursue broader objectives, such as the social inclusion of disadvantaged groups. 
Kontrollikoda keskendus peamiselt ELi selliste meetmete haldamisele, mille peamine eesmärk oli radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine, kuid samuti võeti arvesse laiemaid eesmärke, nagu ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalne kaasamine.
We did not examine information systems (e.g. the Schengen Information System) for exchanging information between Member States on details of radicalised individuals. 
Kontrollikoda ei uurinud infosüsteeme (nt Schengeni infosüsteem), mille abil liikmesriigid vahetavad teavet radikaliseerunud isikute kohta.
Audit approach 14. 
14
Our audit fieldwork was carried out from November 2016 to March 2017. 
Kontrollikoja audititöö viidi läbi ajavahemikus november 2016 kuni märts 2017.
We based our observations on the following sources of evidence: a review of documentation on policies, procedures and actions relating to support for Member States in addressing radicalisation; interviews with Commission directorates-general that manage EU funds and tools for addressing radicalisation, as well as with the RAN Centre of Excellence, the EU IRU at Europol, and the International Centre for Counter-Terrorism (an organisation which promotes the sharing of knowledge and ideas on counter-terrorism); 13 
Kontrollikoja tähelepanekud põhinevad järgmisel tõendusmaterjalil: ülevaade poliitikadokumentidest, menetlustest ja meetmetest, mis on seotud liikmesriikide toetamisega radikaliseerumise käsitlemisel; intervjuud komisjoni peadirektoraatidega, kes haldavad ELi vahendeid ja radikaliseerumise käsitlemise töövahendeid, samuti radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskusega, Europoli juures asuva ELi IRUga ning terrorismivastase võitluse rahvusvahelise keskusega (organisatsioon, mis edendab teadmiste ja ideede jagamist terrorismivastase võitluse valdkonnas); küsimustik, mille kontrollikoda saatis kõikide liikmesriikide ELi juures asuvate alaliste esinduste terrorismivastase võitluse kontaktisikutele.
15 out of 28 counter-terrorist focal points completed the survey, i.e. a response rate of 54 %. 
Küsimustikule vastas 28 terrorismivastase võitluse kontaktisikust 15, st vastuste määr oli 54 %.
The survey included questions on the relevance, added value and challenges of the support given to Member States; visits to national authorities in Belgium and France in order to assess the relevance and added value of the support they receive. 
Küsimustik sisaldas küsimusi liikmesriikidele antud toetuse asjakohasuse, lisaväärtuse ja probleemide kohta; Külastused Belgia ja Prantsusmaa ametiasutustesse, et hinnata saadud toetuse asjakohasust ja lisaväärtust.
OBSERVATIONS Support is relevant and well designed 15. 
TÄHELEPANEKUD Toetus on asjakohane ja hästi kavandatud 15.
We examined the CommissionŐs policy framework in order to assess whether it addressed Member StatesŐ needs, and whether there were any gaps. 
Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni poliitilise raamistiku, et hinnata, kas selles käsitletakse liikmesriikide vajadusi ja kas esineb lünki.
We also examined whether actions were designed in such a way as to bring benefits to Member States from acting at European level. 
Samuti uuris kontrollikoda, kas meetmed on kavandatud nii, et need tooksid liikmesriikidele kasu Euroopa tasandil tegutsemisest.
The Commission addressed the needs of Member States, with few exceptions 16. 
Komisjon arvestas liikmesriikide vajadustega, välja arvatud mõnel erandlikul juhul 16.
Member StatesŐ policymakers can inform the Commission about the areas where they need support in addressing radicalisation. 
Liikmesriikide poliitikakujundajad võivad teavitada komisjoni valdkondadest, kus nad vajavad radikaliseerumise käsitlemisel toetust.
This is done through various meetings, networks and documents (e.g. the Council Working Group on Terrorism, the network of prevent policymakers launched in February 2017 and Council Conclusions), or as part of the approval of work programmes for EU funds. 
võrgustike ja dokumentide kaudu (nt nõukogu terrorismi käsitlev töörühm, 2017. aasta veebruaris loodud poliitikakujundajate võrgustik ja nõukogu järeldused) või ELi fondide tööprogrammide heakskiitmise raames.
We found that when the Commission drafted its policy framework to address radicalisation, it took account of the needs expressed by Member StatesŐ policymakers (see Box 4). 
Kontrollikoda leidis, et kui komisjon koostas poliitilise raamistiku radikaliseerumise käsitlemiseks, võttis ta arvesse liikmesriikide poliitikakujundajate väljendatud vajadusi (vt 4. selgitus).
Just as Member StatesŐ needs have changed in response to the changing threat situation, so has the CommissionŐs support. 
Kuna liikmesriikide vajadused on muutuva ohuolukorra tõttu muutunud, on muutunud ka komisjoni toetus.