natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Leader programmes were also publicised through local press coverage and by plaques displayed at the site of projects. 
Leaderi programmid avaldati ka kohalikus ajakirjanduses ning projekti läbiviimise kohtades olid üleval vastavad sildid.
In Hungary, the LAG heightened the awareness of Leader by signs at the entrance to each village. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Ungaris tõstsid kohalikud tegevusrühmad Leaderi-alast teadlikkust siltide abil iga küla sissesõidu juures. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Picture 1: Hungary — Signs announcing that the village participated in the Leader programme 14. 
Foto 1: Ungari – Sildid, millel on märgitud, et küla osales Leader-programmis 14.
All LAGs also had local offices, where staff assisted project promoters in preparing their grant applications13. 
Kõikidel kohalikel tegevusrühmadel olid ka kohalikud konto-rid, kus töötajad abistasid projekti elluviijaid toetusetaotluste esitamisel13.
This ‘free consultancy service’ was an important factor in encouraging grant applications as inexperienced promoters of small projects, in particular, may otherwise have been dissuaded by the lengthy and complex procedures (see paragraph 70). 
See tasuta nõustamisteenus oli oluline tegur toetusetaotluste esitamise soodustamisel, sest vastasel juhul oleksid pikad ja keerukad menetlused võinud eriti kogenema-tuid väikeprojektide elluviijaid heidutada (vt punkt 70).
15. while many projects were straightforward grants for investments, studies or events, some LAGs were also proactive in working with local actors to discuss and develop more strategic projects from the first ideas. 
15. Paljude projektide puhul vajati toetust lihtsalt investeeringuks, uuringuteks või ürituste korraldamiseks, kuid mõned kohalikud tegevusrühmad tegid ka aktiivset koostööd kohalike osalejatega, et arutada läbi ning töötada esialgsete ideede alusel välja strateegilisemad projektid. mecklenburg-Vorpommernis (Saksamaa) näiteks moodustas kohalik tegevusrühm töörühmad (mida nimetati innovatsioonirühmadeks), et juhendada ja toetada keerukamate projektide elluviijaid.
The LAG in Ireland employed ‘development officers’, whose job was to actively search for and develop project ideas that would help achieve the strategy objectives (see Box 2). 
Iirimaa kohalikud tegevusrühmad võtsid tööle nn arendusametnikud, kelle ülesandeks oli aktiivselt otsida ning arendada edasi projektiideid, mis aitaksid saavutada strateegiaeesmärke (vt 2. selgitus).
13 InGreece,thenationalrules prevented such assistance from the moment that a formal call for project proposals was published. 
13 Kreekasoliriiklikeeeskirjade järgi selline abistamine keelatud pärast ametliku projektikonkursi avaldamist.
The project promoters interviewed each paid consultants between 1 200 and 3 500 euro to prepare their grant applications. 
Kõik küsitletud projekti elluviijad maksid nõustajatele 1 200–3 500 eurot toetusetaotluse koostamise eest.
BoX 2 16 rolE of ProjECT DEVEloPMENT offICErs IN THE laG IN IrElaND Development officers were responsible for analysing, identifying and developing, stimulating and promoting activities and initiatives. 
2. seLgitus 16 projeKti arendusaMetniKe üLesanne KohaLiKus tegevusrühMas iiriMaaL Arendusametnikud vastutasid tegevuste ja algatuste analüüsimise, määratlemise ja arendamise, stimuleerimise ja edendamise eest.
The ‘food sector’ officer, for example, was responsible for developing and marketing the regional brand for local food products; development of alternative agriculture initiatives, etc. 
Toidusektori ametnik vastutas näiteks kohalike toiduainete piirkondlike kaubamärkide väljatöötamise ja turunduse eest, alternatiivsete põllumajandusalgatuste väljatöötamise eest jne.
The officer maintained an active blog; organised and attended meetings and events; and encouraged and assisted the development of projects by food-sector professionals. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Ametnik pidas aktiivselt blogi, organiseeris koosolekuid ja üritusi ning osales neis, samuti aitas toidusektori spetsialiste projektide väljatöötamisel. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
All of the audited LAGs awarded grants to projects promoted by their own member organisations. 
Kõik auditeeritud kohalikud tegevusrühmad andsid toetusi projektidele, mida viisid ellu nende oma liikmesorganisatsioonid.
The Leader+ programme implemented by the LAG in Bavaria (Germany) involved just 12 different project promoters, of which six were directly connected with the LAG. 
Baieris ellu viidud Leader+ programm hõlmas vaid 12 erinevat projekti elluviijat, kellest kuus olid otseselt seotud kohaliku tegevusrühmaga.
In six of the 11 Leader+ LAGs, such grants represented from 50 % to over 90 % of the total (see Figure 4). 
Kuue Leader+ kohaliku tegevusrühma puhul 11st moodustasid sellised toetused 50%–90% kogusummast (vt joonis 4).
This reduced the grants available for the wider community, limiting their possibilities to become involved through running projects. 
See vähendas laiemale kogukonnale kättesaadavaid toetuseid, piirates nende võimalusi osaleda käimasolevate projektide elluvimiisel.
17 fIGUrE 4 GraNTs awarDED To laGs aND THEIr MEMBEr orGaNIsaTIoNs1 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 75% 66% 48% 47% ES-A % of public expenditure 54% ES-CM 56% DE-BY FR (PL) FR (LR) PT % of projects 1 Including organisations in which LAG members had a direct interest. 
17 joonis 4 KohaLiKeLe tegevusrühMadeLe ja nende LiiKMes-organisatsioonideLe antud toetused1 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 75 % 66 % 48 % 47 % ES-A % riiklikest kuludest 54 % ES-CM 56 % DE-BY FR (PL) FR (LR) PT % projektidest 1 Kaasa arvatud organisatsioonid, mille suhtes kohaliku tegevusrühma liikmetel oli otsene huvi.
The data for Aragón exclude grants to individual small businesses where the promoter was a member of the LAG. 
Aragóni kohta esitatud andmed ei sisalda toetusi väikeettevõtetele, kus projekti elluviija oli kohaliku tegevusrühma liige.
The LAG’s membership policy encourages community involvement, so does not limit possibilities for participation (see paragraph 19). Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Kohaliku tegevusrühma liikmesuse poliitika soodustab kogukonna kaasamist, seega osalemisvõimalusi ei piirata (vt punkt 19). Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
All LAGs involved the local community in developing the Axis 4 strategies, to varying degrees. 
Kõik kohalikud tegevusrühmad kaasasid kohaliku kogukonna mingil viisil 4. telje strateegiate väljatöötamisse.
The LAGs in France (Languedoc-Roussillon) and Bavaria organised thematic workshops in a participatory process to identify the local area’s strengths, weaknesses, opportunities and threats (SwOT) and to debate the strategy. 
Kohalikud tegevusrühmad Prantsusmaal (Languedoc-Roussillon) ja Baieris organiseerisid osalemisprotsessi käigus temaatilisi seminare, et määratleda kohaliku piirkonna tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud (SWOT-analüüs) ning arutleda strateegia üle.
All LAGs held public meetings to explain the Leader programme and receive ideas for projects but in Tuscany, Ireland, Portugal and Castilla-La Mancha (Spain), it was not evident how, or if, the consultation had influenced the LAGs’ SwOT analysis or the determination of local strategy objectives. 
Kõik kohalikud tegevusrühmad pidasid avalikke koosolekuid, et selgitada Leaderi programmi olemust ning saada ideid projektide kohta, kuid Toscanas, Iirimaal, Portugalis ja Castilla–La manchas (hispaania) ei olnud selge, kuidas või kas üldse oli konsultatsioon mõjutanud kohalike tegevusrühmade SWOT-analüüsi või kohalike strateegiaeesmärkide määratlemist.
The consultation served primarily to stimulate and assess the level of demand for the different measures and to collect project proposals. 
Kon-sultatsiooni peamine eesmärk oli suurendada nõudlust, hinnata selle taset eri meetmete puhul ja koguda projektiettepanekuid.
One of the key features of the Leader approach is that decisions should be made not by public authorities but by a wider local partnership, where the local government is included but does not have a majority vote14. 
KohAliKu AvAliKu jA erAseKtori pArtnerlus 18. üks Leader-lähenemise peamisi omadusi on see, et otsuseid ei peaks tegema riigiasutused, vaid laiem kohalik partnerlus, milles kohalik omavalitsus küll osaleb, kuid ei oma häälteena-must14.
Involvement of the community can be enhanced by allowing all interested local parties to participate in the LAG and by ensuring that all the key local actors are represented. 
Kogukonna kaasamist saab edendada, võimaldades kõikidel huvitatud kohalikel osapooltel kohalikes tegevusrühmades osaleda ning tagades, et kõik peamised kohaliku tasandi osalejad on esindatud.
14 Article 62 of Regulation (EC) No 1698/2005: LAGs should represent partners from the various locally based socioeconomic sectors in the territory concerned. 
14 määruse (Eü) nr 1698/2005 artikkel 62: kohalikud tegevusrühmad peavad esindama asjaomasel territooriumil mitmesugustesse kohalikesse sotsiaal-majanduslikesse sektoritesse kuuluvaid partnereid.
At the decision-making level the economic and social partners, as well as representatives of the civil society, such as farmers, rural women, young people and their associations, must make up at least 50 % of the local partnership. 
Otsustamistasemel peavad majandus-ja sotsiaalpartnerid ning teised kodanikuühiskonna esindajad, nagu põllumajandustootjad, maanaised, noored ja nende ühendused, moodustama kohalikest partnerlustest vähemalt 50%.
18 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
18 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
19 LAGs did not always achieve an effective public–private partnership 19. 
19 Kohalikud tegevusrühmad ei saavutanud alati mõjusat avaliku ja erasektori partnerlust 19.
The LAGs in Poland and Aragón were associations with open membership policies whereby any interested local resident or organisation was encouraged to join. 
Poolas ja Aragónis olid kohalikud tegevusrühmad piiramatu liitumisvõimalusega ühendused, millega julgustati liituma kõiki asjast huvitatud kohalikke elanikke ja organisatsioone.
The LAG in Aragón, for example, had around 500 members (see Table 2). 
Aragóni kohalikul tegevusrühmal oli ligikaudu 500 liiget (vt tabel 2).
TaBlE 2 MEMBErsHIP of THE lEaDEr+ laGs DE-BY DE-MV IE EL ES-A ES-CM FR (PL) FR (LR) IT-TOS HU PT Number of LAG members 20 13 16 15 484 46 78 49 15 41 22 of which, members of the decision-making committee 11 13 16 7 16 20 20 22 13 21 7 BoX 3 CoMPosITIoN of THE laG IN GrEECE The Leader+ LAG had an invited membership with a small number of local actors represented and a structure that may allow the public sector to influence the decision-making. 
Kreekas seevastu oli kohalik tegevusrühm väiksem ja liikmeks sai ainult kutsete alusel, mistõttu jäid kõrvale teised kohalikud organisatsioonid ja elanikud, kes oleksid võinud partnerlusse oma panuse anda (vt 3. selgitus). tabeL 2 Leader+ KohaLiKe tegevusrühMade LiiKMed DE-BY DE-MV IE EL ES-A ES-CM FR (PL) FR (LR) IT-TOS HU PT Kohalike tegevusrühmade liikmete arv 20 13 16 15 484 46 78 49 15 41 22 millest otsustuskomitee liikmeid 11 13 16 7 16 20 20 22 13 21 7 3. seLgitus KohaLiKu tegevusrühMa Koosseis KreeKas Leader+ kohaliku tegevusrühma liikmeks sai ainult kutsete alusel, esindatud oli väike arv kohaliku tasandi osalejaid ning selle struktuur võimaldas avalikul sektoril otsuste tegemist mõjutada.
It was organised as a company with 15 shareholders and the local municipalities held 97 % of the share capital. The Board, which consisted of nine representatives of the main municipalities (in most cases the mayors), selected a committee to decide on project applications. 
Tegevusrühm oli korraldatud ettevõttena, millel on 15 osanikku, ning 97% aktsiakapitalist oli kohalike omavalitsuste käes. juhatus, mis koosnes peamiste omavalitsuste üheksast esindajast (peamiselt linnapead), valis komitee, kes tegi otsused projektitaotluste kohta.
This committee consisted of representatives of three of the municipalities and four other organisations: the chamber of commerce, an association of organic farmers, a women’s association and a research organisation. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Nimetatud komitee koosnes kolme omavalitsuse ja nelja muu organisatsiooni esindajatest (kaubanduskoda, mahetalunike ühendus, naiste ühendus ja teadusorganisatsioon). Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Membership of all the audited LAGs included different sectors and groups, commonly representatives of the local authorities, tourism and farming sectors and small business. 
Kõikide auditeeritud kohalike tegevusrühmade liikmete seas olid esindatud eri sektorid ja rühmad, enamasti kohalike ametiasutuste, turismi ja põllumajandussektori ning väikeettevõtete esindajad.
All LAGs included female members in the decision-making committees. young people are a key target group of the EU’s rural development policy and their involvement in the decision-making process can ensure that their needs and opportunities are properly considered and that appropriate solutions are implemented. 
Kõikides kohalikes tegevusrühmades oli otsuseid tegevates komiteedes ka naissoost liikmeid. Noored on ELi maaelu arengu poliitika üks peamisi sihtrühmi ning nende kaasamine otsustusprotsessi tagab, et nende vajadustele ning võimalustele pööratakse piisavalt tähelepanu ning et viiakse ellu asjakohased lahendused.
Only seven of the 13 Axis 4 LAGs had youth representation in their membership (and on the decision-making committee only in the LAGs in Spain and Hungary). 
13st 4. telje kohalikust tegevusrühmast oli ainult seitsmes liikmete seas noori (ja otsuseid tegevas komitees olid noored esindatud ainult hispaania ja Ungari kohalikes tegevusrühmades).
Other LAGs stated that there were no youth organisations in their area, but had not taken any specific action to involve young people in the LAG. 21. 
Teised kohalikud tegevusrühmad väitsid, et nende piirkonnas puuduvad noorteorgani-satsioonid, kuid nad ei olnud ka võtnud erimeetmeid noorte kohalikku tegevusrühma kaasamiseks.
In all the LAGs, the decision-making committee had no more than 50 % public-sector members, as required by the regulation. 
21. üheski kohalikus tegevusrühmas ei ületanud avaliku sektori esindajate osakaal 50% otsuseid tegeva komitee liikmetest, nagu määruses ette nähtud.
Only the LAGs in France had internal rules requiring a ‘double quorum’ whereby the ‘private’ sector members should represent at least 50 % of the votes in each decision-making meeting (although this rule was not always followed). 
Ainult Prantsusmaa kohalikel tegevusrühmadel olid sise-eeskirjad, milles nõuti topeltkvoorumit, mille puhul erasektori esindajad peavad iga otsustamiskoos-oleku puhul esindama vähemalt 50% häältest (kuigi sellest nõudest ei peetud alati kinni).
The Court identified a number of other cases where the Leader principles were not strictly followed. 
Kontrollikoda tuvastas mitu juhtu, mille puhul ei peetud rangelt kinni Leaderi põhimõtetest.
In France (Languedoc–Roussillon), the chair of the Leader+ decision-making committee held the casting vote, effectively giving the public sector a majority. 
Prantsusmaal (Languedoc-Roussillon) oli otsustav hääl Leader+ otsuseid tegeva komitee esime-hel, mis andis avalikule sektorile häälteenamuse.
The ‘private’ membership of the committee of the LAG in France (Pays de la Loire) was largely composed of associations created by the local public authorities (see Box 4). 
Prantsusmaa (Pays de la Loire) kohaliku tegevusrühma komitee erasektorit esindavad liikmed olid peamiselt kohalike ametiasutuste loodud ühendused (vt 4. selgitus).
This committee proposed projects to the Syndi-cat of local authorities, which took the final decision on project grants. 
See komitee esitas projektid kohalike ametivõimude ühendusele, mis langetas lõpliku otsuse projektitoetuste kohta.
20 BoX 4 MEMBErsHIP of THE laG IN fraNCE (Pays DE la loIrE) The LAG undertook an internal evaluation, which reported that ‘the composition of the decision-making committee raises the problem of the representivity of the ensemble of local actors. 
20 4. seLgitus KohaLiKu tegevusrühMa LiiKMed prantsusMaaL (pays de La Loire) Kohalik tegevusrühm viis läbi sisehindamise, millest selgus, et „Kohalik tegevusrühm viis läbi sisehindamise, millest selgus, et otsuseid tegeva komitee koosseis on probleemiks seoses kohaliku tasandi osalejate esin-datusega.
The private partners are almost all from the associations of the ‘Pays’ (a grouping of local communes). 
Pea kõik erasektori partnerid olid kohalike ühenduste [valdade ühenduste] liikmed. Iga ühenduse esimeheks oli valitud liige.
Even though these associations have a deep knowledge of the problems facing the local area, ... it would have been useful to integrate local business managers or associations that were not connected to the Pays. 
Kuigi need ühendused on vägagi teadlikud piirkonna probleemidest..., oleks olnud huvitav viia kokku kohalike ettevõete juhid või isegi valdade ühendusse mittekuuluvaid ühendusi.
Moreover, neither the Chamber of Commerce and Industry or the Chamber of Trade was represented; only the Chamber of Agriculture had a representative on the decision-making committee.’ Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Teisalt ei olnud esitatud ka kaubanduskoda ega käsitöökoda, ainult põllumajanduskojal oli oma esindaja otsuseid tegevas komitees.” Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
On occasions, the LAG in Portugal took decisions on just a few votes from the local councils alone (see Box 5)15. 
Kohalik tegevusrühm Portugalis tegi mõnel juhul otsuseid ainuüksi kohaliku omavalitsuse mõne hääle alusel (vt 5. selgi-tus)15.
In such cases, the potential added value of a partnership in decision-making was not being achieved. area-Based LocaL deveLopment strategies 24. 
Sellistel juhtudel ei toonud partnerlus otsustusprotsessi potentsiaalset lisaväärtust. piirKonnApõhised KohAliKud ArengustrAteegiAd 24.
In the area-based approach, LAGs should define and implement a development strategy on the basis of their area’s own particular situation, strengths and weaknesses. 
Piirkonnapõhise lähenemise puhul peavad kohalikud tegevusrühmad oma piirkonna konkreetse olukorra, tugevate ja nõrkade külgede alusel määratlema ja ellu viima arengustrateegia.
To achieve the full potential of this, LAGs should translate their specific needs and opportunities into local objectives and implement their strategies with a focus on achieving those objectives. 
Selleks, et võimalusi täielikult ära kasutada, peaksid kohalikud tegevusrühmad oma erivajaduste ja võimaluste alusel püstitama kohalikud eesmärgid ning viima strateegia ellu nimetatud eesmärkide saavutamist silmas pidades.
The LAGs’ objectives should define precisely the local outcomes that they plan to achieve with their strategies, thus providing a clear framework and guidance for the day-to-day management of the programmes and a basis for performance management and accountability. 
Kohalike tegevusrühmade eesmärkides tuleks täpselt määratleda kohalik tulemus, mida tegevusrühmad soovivad oma strateegia abil saavutada, andes sel moel selge raamistiku ja suunised programmide igapäevaseks haldamiseks ning aluse tulemusjuhtimisele ja aruandluskohustusele.
15 TheLAGinBavariaalsoapproved project proposals with few members present (see Box 14). 
15 KaBaierikohaliktegevusrühm kiitis projektiettepanekud heaks nii, et kohal oli vähe liikmeid – (vt 14. selgitus).
The Court’s auditors examined the minutes of the eight meetings at which the selected projects were approved. 
Kontrollikoja audiitorid vaatasid läbi kaheksa koosoleku protokollid (koosolekutel kiideti heaks väljavalitud projektid).
In three of the meetings, there were equal numbers of members from the municipalities and from other backgrounds. At the other five meetings, the three municipalities were in the majority. On two occasions, the LAG selected projects on the votes of the three municipalities alone. 
Kolmel koosolekul oli kohal võrdne arv liikmeid omavalitsusüksustest ja muudest valdkondadest. ülejäänud viiel koosolekul olid kolm omavalitsusüksust enamuses. Kahel juhul valis kohalik tegevusrühm projektid välja ainult kolme omavalitsusüksuse häälte alusel.
Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 22 LAGs did not have a strong focus on achieving local (area-based) strategy objectives 26. 
Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus 22 Kohalikud tegevusrühmad ei keskendunud kohalike (piirkon-napõhiste) strateegiaeesmärkide saavutamisele.
The LAGs’ Leader+ local strategy objectives were not specific, measurable and achievable within a set time frame. 
Kohalike tegevusrühmade Leader+ kohalikud strateegiaeesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ja kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad.
Most were so general that they could apply to any rural area (see example in Box 6). 
Enamik eesmärke olid nii üldised, et neid oleks võinud kohaldada ükskõik millisele maapiirkonnale (vt näidet 6. selgituses).
Objectives such as ‘to combat the rural exodus and the abandonment of traditional agriculture’ (LAG in Portugal) could have been measurable, but were not so in practice as there were no baselines establishing the initial situation or targets showing the situation to be achieved. 
Portugali kohaliku tegevusrühma eesmärk „või-delda maapiirkondadest väljarändamise ning traditsioonilisest põllumajandusest loobumisega” oleks võinud olla mõõdetav, aga tegelikkuses ei olnud, sest puudus nii võrdlustase, mis oleks määratlenud algse olukorra, kui sihtmärk, mis oleks tähistanud saavutatavat olukorda.
Objectives were expressed in open-ended terms. 
Eesmärke väljendati üldiselt laialivalgu-valt.
An example is ‘to promote the identity of the area by improving and promoting local services and products’ (LAG in Greece), which describes what the LAG intends to do, not a situation it aims to achieve. 
Näiteks eesmärk „edendada piirkonna identiteeti, parandades ja edendades kohalikke teenuseid ja tooteid” (kohalik tegevusrühm Kreekas) kirjeldab seda, mida kohalik tegevusrühm plaanib teha, mitte olukorda, mida püütakse saavutada.
The LAGs did not show a strong focus on achieving objectives. 
Kohalikud tegevusrühmad ei olnud piisavalt keskendunud eesmärkide saavutamisele.
In France (Languedoc-Roussillon), for example, the Leader+ strategy’s central objective was to use new technologies to improve the competitiveness of the rural area. when the possibility of obtaining co-financing from a national programme for tourism projects arose, the LAG added a new expenditure measure to finance facilities such as a mountain-biking centre. 
Prantsusmaal (Languedoc-Roussillon) oli näiteks Leader+ strateegia keskseks eesmärgiks kasutada uusi tehnoloogiaid, et parandada maapiirkonna konkurentsivõimet. Kui tekkis võimalus saada turismiprojektidele kaasrahastamist riiklikust programmist, lisas kohalik tegevusrühm uue kuludega seotud meetme, et rahastada selliseid rajatisi nagu mägiratturite keskus.
BoX 6 laG IN MECKlENBUrG-VorPoMMErN: EXaMPlE of loCal sTraTEGy oBjECTIVEs Four objectives were set: (1) improving the attractiveness of the area; (2) networking of the tourism regions; (3) new services and employment activities; (4) improvement of the regional economic structure through being open and encouraging new opportunities to create jobs. 
6. seLgitus KohaLiK tegevusrühM MecKLenburg-vorpoMMernis: näide KohaLiKest strateegiaeesMärKidest Püstitatud oli neli eesmärki: 1) piirkonna atraktiivsuse suurendamine; 2) turismipiirkondade koostöövõrkude loomine; 3) uued teenused ja tööhõive; 4) piirkondliku majandusstruktuuri parandamine avatuse ja uute töökohtade loomise võimaluste edendamise läbi.