natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 04 73 – 89 77 – 83 84 – 89 90 – 109 Part III — The monitoring and evaluation system did not produce adequate information on project results The audited projects delivered the expected physical outputs, but reliable information on project results was often unavailable The Commission has encouraged Member States to improve monitoring and evaluation, but some weaknesses are likely to persist in the 2014-2020 programming period Conclusions and recommendations Annex I — EU funds for infrastructure measures 125, 321, 322 and 323 — programmed and spent in the 2007-2013 programming period Annex II — Overview of projects audited Reply of the Commission 
Sisukord 04 73–89 77–83 84–89 90–109 III osa. Järelevalve-ja hindamissüsteem ei andnud projektide tulemuste kohta piisavat teavet Auditeeritud projektidega saavutati füüsilised väljundid, kuid usaldusväärset projektitulemuste alast teavet ei olnud alati võimalik saada Komisjon on julgustanud liikmesriike parandama järelevalvet ja hindamist, kuid mõningad puudused püsivad tõenäoliselt ka perioodil 2014–2020 Järeldused ja soovitused I lisa.
EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development. 
EAFRD: Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond.
European Structural and Investment Funds (ESI Funds, ESIF): A new term for five EU funds providing support under cohesion policy in the 2014-2020 programming period. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid: uus mõiste, mis hõlmab viit ELi fondi, millega antakse toetust ühtekuuluvuspoliitika raames programmitöö perioodil 2014–2020.
These five funds are: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Need viis fondi on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF).
Managing authority: The local, regional or national body appointed by the Member State to submit a rural development programme to the Commission and then manage and implement it. 
Korraldusasutus: liikmesriigi poolt nimetatud kohalik, piirkondlik või riiklik asutus, kes peab komisjonile esitama maaelu arengu programmi ning seejärel seda haldama ja ellu viima.
Measure: An aid scheme for implementing a policy. 
Meede: poliitika elluviimiseks antavate toetuste kava.
A measure defines the rules, such as eligibility and selection criteria, for the projects that can be financed. 
Meetme raames määratletakse eeskirjad (nt toetuskõlblikkuse ja valikukriteeriumid), mis reguleerivad rahastatavaid projekte.
Programming period: Multiannual framework to plan and implement EU policies such as the rural development policy. 
Programmitöö periood: mitmeaastane raamistik, mille kaudu kavandatakse ja rakendatakse ELi poliitikaid, sealhulgas maaelu arengu poliitikat.
This audit concerns mainly the 2007-2013 period. 
Käesolev audit hõlmab peamiselt perioodi 2007–2013.
The current rural development period runs from 2014 to 2020. 
Praegune maaelu arengu periood hõlmab aastaid 2014–2020.
Public procurement: Tender process to be followed by public bodies when purchasing goods, works and services above a certain price threshold. 
Riigihange: menetlus, mida avaliku sektori asutused peavad järgima kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimisel, kui ostusumma ületab teatud ülemmäära.
The aim is to obtain the best value offer by creating sufficient competition between suppliers and to award contracts in a fair, transparent and non-discriminating way, in line with Directives 2004/18/ EC1 and 2004/17/EC2. 
Eesmärk on tekitada tarnijate vahel küllaldane konkurents selleks, et saada kõige paremat kulu ja tulu suhet tõotav pakkumus, ning tagada, et pakkumuste edukaks tunnistamine toimub õiglaselt, läbipaistvalt ja ilma diskrimineerimiseta, kooskõlas direktiiviga 2004/18/EÜ2 ja 2004/17/EÜ3.
1 Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p. 114). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
2 Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors (OJ L 134, 30.4.2004, p. 1). 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi-ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).
Glossary 06 Reference prices: Prices for items of equipment, machinery, construction materials or building costs, labour costs, etc. against which the Member State authorities evaluate the project costs proposed in grant applications. 
Võrdlushinnad: masinate, seadmete, ehitusmaterjalide või ehitus-ja tööjõukulude jne hind, mille alusel liikmesriigi ametiasutused hindavad projekti toetustaotluses esitatud projektikulusid.
Executive summary IFor the 2007-2013 programming period, the Member States allocated 13 billion euro of EU funds to investments in rural infrastructure through four measures in their rural development programmes (RDPs). 
Kokkuvõte 07 IProgrammitöö perioodil 2007–2013 eraldasid liikmesriigid 13 miljardi euro väärtuses ELi vahendeid, et oma maaelu arengu programmide nelja meetme kaudu investeerida maapiirkondade taristusse.
The EU funds are supplemented by national spending, which brings the total budget for these measures to almost 19 billion euro. 
ELi vahenditele lisanduva riikliku toetusega on nende meetmete eelarve kokku peaaegu 19 miljardit eurot.
The funding was provided to private and public beneficiaries, in order to boost economic growth, enhance the attractiveness of rural areas and improve their links with major infrastructures. 
Toetust anti nii era-kui ka avaliku sektori toetusesaajatele, et edendada majanduskasvu, suurendada maapiirkondade atraktiivsust ja parandada nende ühendusi suurte taristutega.
The financed projects were mainly rural roads, water management schemes and social and cultural infrastructure. 
Rahastatud projektid olid põhiliselt seotud maapiirkondade teede, veemajandussüsteemide ning sotsiaal-ja kultuuritaristuga.
II The Court’s performance audits assess whether the principles of sound financial management (economy, efficiency, effectiveness) have been applied, seeking to identify good practices in achieving the highest benefit with the EU funds available. 
II Kontrollikoja tulemusaudititega hinnatakse, kas on kohaldatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid (säästlikkus, tõhusus, mõjusus), püüdes leida häid tavasid olemasolevate ELi vahenditega kõige suurema kasu saavutamiseks.
For this particular audit, the Court examined whether the Commission and the Member States had achieved value for money with the rural infrastructure measures they decided to finance. 
Käesoleva auditi raames uuris kontrollikoda, kas komisjon ja liikmesriigid olid saavutanud kuludele vastava tulu maapiirkondade taristu meetmetega, mida nad olid otsustanud rahastada.
Audit visits were made to the Commission and to five Member States, selected on the basis of the significance of the amounts allocated to rural infrastructure. 
Auditikülastusi tehti komisjoni ja viide liikmesriiki, mis valiti välja vastavalt maapiirkondade taristule eraldatud summade suurusele.
07 — Member States did not always clearly justify the need for using EU rural development funds. 
Selle põhjuseks on asjaolu, et: – liikmesriigid ei olnud ELi maaelu arengu vahendite kasutamise vajadust alati selgelt põhjendanud.
Effective coordination with other EU, national, regional or local funds was often affected by weak demarcation lines and insufficient mechanisms to ensure complementarity. 
Vahendite tõhusat koordineerimist teiste ELi, riiklike, piirkondlike või kohalike vahenditega mõjutasid sageli puudulikud piiristusjooned ja ebapiisavad mehhanismid täiendavuse tagamiseks.
The risk of deadweight was not effectively mitigated, though some good practices were identified; — selection procedures did not always direct funding towards the most cost-effective projects, the risk of excessive project costs was not effectively limited and the sustainability-related requirements did not take into account the useful life of investments. 
Tühimõju riski ei vähendatud tõhusalt, kuigi täheldati ka häid tavasid; – valikumenetlused ei suunanud rahastamist alati kõige kulutõhusamatele projektidele, liiga suurte projektikulude riski ei piiratud tõhusalt ja jätkusuutlikkuse nõuete puhul ei arvestatud investeeringute kasulikku eluiga.
Long delays in the administrative processes, especially with regard to the approval of grant applications, also impacted the measures’ efficiency and effectiveness; — the monitoring and evaluation system did not produce adequate information. 
Pikad viivitused haldus-menetlustes, eriti toetustaotluste heakskiitmisel, mõjutasid samuti meetmete tõhusust ja mõjusust; – järelevalve-ja hindamissüsteem ei andnud piisavat teavet.
While the audited projects delivered the expected physical output, reliable information on what has actually been achieved with the public funds spent was often unavailable, making it difficult to direct future policy and manage the budget by results. 
Kuigi auditeeritud projektidega saadi eeldatud füüsiline väljund, ei olnud avaliku sektori vahenditega tegelikult saavutatud tulemuste alane usaldusväärne teave alati kättesaadav ning see muutis edasise poliitika suunamise ja tulemustega eelarve haldamise keeruliseks.
IV The Commission did not offer sufficient guidance to Member States at the start of the 2007-2013 programming period. 
IV Programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei andnud komisjon liikmesriikidele piisavalt suuniseid.
Since 2012, the Commission has adopted a more proactive and coordinated approach. 
Alates 2012. aastast on komisjon kasutanud aktiivsemat ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi.
If the changes are implemented properly, this should lead to better financial management in the 2014-2020 programming period. 
Kui muudatused nõuetekohaselt ellu viiakse, peaks programmitöö perioodi 2014–2020 finantsjuhtimine parem olema.
However, certain weaknesses concerning the coordination of funds and performance information are likely to persist. 
Vahendite kooskõlastamise ja tulemuslikkusega seotud teabe puhul mõningad puudused siiski tõenäoliselt püsivad.
III Even though the individual audited projects delivered their expected physical outputs and, in some cases, made a clear positive contribution to the rural areas, the Court found that the Member States and the Commission, acting through shared management, had achieved only limited value for money, as aid was not systematically directed towards the most cost-effective projects addressing the objectives set in the RDPs and there was insufficient information to demonstrate the success or otherwise of the measures. This was due to the fact that: 
III Kuigi auditeeritud üksikprojektidega saadi eeldatavad füüsilised väljundid ja mõningatel juhtudel panustati positiivselt maapiirkondade arengusse, leidis kontrollikoda, et liikmesriigid ja komisjon (kes täitis eelarvet koostöös liikmesriikidega) olid saavutanud vaid vähese kuludele vastava tulu, kuna toetust ei suunatud süstemaatiliselt kõige kulutõhusamatele projektidele, mis käsitlevad maaelu arengu programmides kehtestatud eesmärke, ning meetmete edu või ebaedu näitamiseks vajalik teave oli ebapiisav.
Executive summary 08 VThe Court believes that significantly more can be achieved with the given financial resources and recommends that: (a) The Member States should have a coordinated approach for supporting rural infrastructure, which quantifies needs and funding gaps and justifies the use of the RDP measures. 
Kokkuvõte 08 VKontrollikoda on arvamusel, et antud rahaliste vahenditega on võimalik oluliselt rohkem saavutada, ja annab järgnevad soovitused: a) liikmesriikidel peaks maapiirkondade taristu toetamiseks olema koordineeritud lähenemisviis, millega kvantifitseerida vajadused ja rahastamispuudujääk ning põhjendada maaelu arengu programmide meetmete kasutust.
4 See Special Report No 22/2014 ‘Achieving economy: keeping the costs of EU-financed rural development project grants under control’ (http://eca.europa.eu). 
4 Vt eriaruanne nr 22/2014 „Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine” (http://eca.europa.eu).
Introduction 09 The importance of rural infrastructure investments in the European Union Rural development support for infrastructure investments 02 Some 13 billion euro, amounting to 13.5 % of the total EAFRD funding, were allocated to infrastructure investments in the 2007-2013 programming period (see Annex I). 
Taristuinvesteeringutele antav maaelu arengu toetus 02 Programmitöö perioodil 2007–2013 eraldati taristuinvesteeringutele 13 miljardit eurot ehk 13,5% kõikidest EAFRD vahenditest (vt I lisa).
The total public expenditure programmed by Member States in their RDPs, including national co-financing, was 19 billion euro, of which almost 12 billion euro had been spent by the end of 2013. 
Koos riikliku rahastamisega oli liikmesriikide MAKides (maaelu arengu programmid) kavandatud avaliku sektori kulutuste kogusumma 19 miljardit eurot, millest peaaegu 12 miljardit eurot oli 2013. aasta lõpuks juba kulutatud.
Although 2013 corresponds to the end of the programming period, this is not the end of its implementation, which extends until 31 December 20156. 
Kuigi 2013. aastal programmitöö periood lõpeb, ei lõpe selle elluviimine, mis kestab kuni 31. detsembrini 20156.
Taking into account the beneficiaries’ own contributions, the total volume of investment is expected to reach nearly 29 billion euro. 
Koos toetusesaajate omaosalusega ulatub investeeringute eeldatav kogumaht peaaegu 29 miljardi euroni.
03 The main measures chosen by the Member States to support infrastructure under their RDPs in the 2007-2013 programming period were the following: — measure 125: ‘Infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; — measure 321: ‘Basic services for the economy and rural population’; — measure 322: ‘Village renewal and development’; — measure 323: ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’. 
03 Liikmesriikide poolt programmitöö perioodil 2007–2013 maaelu arengu programmide raames taristu toetamiseks valitud peamised meetmed olid: – meede 125: põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohandamisega seotud infrastruktuur; – meede 321: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused; – meede 322: külade uuendamine ja arendamine; – meede 323: maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine.
The abovementioned measures will be referred to in this report as ‘infrastructure measures’. 
Neid meetmeid nimetatakse käesolevas aruandes taristumeetmeteks.
5 Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p. 20) sets out the Community priorities for rural development, as required by Article 9 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
5 Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsuses 2006/144/ EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (ELT L 55, 22.2.2006, lk 20) kehtestatakse ühenduse maaelu arengu prioriteedid vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavaid maaelu arengu toetusi (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1), artiklile 9.
6 Under the ‘N+ 2 rule’, the Member States can incur expenditure for the 2007-2013 programmes until the end of 2015. 
6 N+2 reegli kohaselt on liikmesriikidel lubatud perioodi 2007–2013 programmide kulusid teha kuni 2015. aasta lõpuni.
Introduction 10 04 The EU rural development regulation applicable to the 2007-2013 programming period sets neither the maximum eligible amount nor the maximum aid rate for projects under these measures. 
Sissejuhatus 10 04 Programmitöö perioodile 2007–2013 kohaldatavas ELi maaelu arengu määruses ei sätestata ei loetletud meetmete raames elluviidavate projektide maksimaalset rahastamiskõlblikku väärtust ega toetuse ülemmäära.
Member States determine these elements in their RDPs, in accordance with EU state aid rules. 
Liikmesriigid kehtestavad need elemendid oma maaelu arengu programmides vastavalt ELi riigiabi eeskirjadele.
The standard aid rates are usually high, and ranged from 70 % to 100 % in the RDPs audited. 
Standardsed toetuste määrad on tavaliselt kõrged ja jäävad auditeeritud maaelu arengu programmide puhul vahemikku 70–100%.
Box 1 gives typical examples of the projects funded under each of these measures, which were mainly used by public beneficiaries, but were also open to private beneficiaries. 
1. selgitus sisaldab tüüpilisi näiteid kõikide nimetatud meetmete raames rahastatud projek-tidest; meetmeid kasutasid põhiliselt avalik-õiguslikud toetusesaajad, kuid need olid avatud ka eraisikutele.
05 Depending on the measure under which they are supported, infrastructure projects should contribute either to the objective of improving the competitiveness of the agriculture and forestry sector (measure 125) or to the objective of improving the quality of life in rural areas (measures 321, 322 and 323). 
05 Taristuprojektid peavad vastavalt meetmele, millest neid rahastatakse, aitama kaasa kas põllumajandus-ja metsandussektori konkurentsivõime parandamise eesmärgi (meede 125) või maapiirkondade elukvaliteedi parandamise eesmärgi (meetmed 321, 322 ja 323) saavutamisele.
Infrastructure projects contributing to the same objectives could also be implemented following a bottom-up (‘LEADER’) approach7. 
Samade eesmärkide saavutamisele suunatud taristuprojekte võiks samuti ellu viia, kasutades alt üles lähenemisviisi (LEADER)7.
06 The regulatory framework for allocating EAFRD funding to infrastructure projects is based on shared management. 
06 Taristuprojektidele EAFRD toetuste eraldamise õiguslik raamistik põhineb koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel.
Under this system, the Member States submit their RDPs for the Commission’s approval. 
Selle süsteemi kohaselt esitavad liikmesriigid oma maaelu arengu programmid heakskiidu saamiseks komisjonile.
The Commission’s role is to supervise the proper functioning of the management and control systems in Member States and ensure the respect of the principles of sound financial management8. 
Komisjoni ülesandeks on teha järelevalvet liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle ning tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimine8.
Based on the approved RDPs, Member States select the projects to be funded. 
Liikmesriigid valivad rahastatavad projektid heakskiidetud maaelu arengu programmide alusel.
7 A method to achieve the objectives of the EU’s rural development policy through bottom-up implementation rather than the traditional top-down approach. 
7 Meetod ELi maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamiseks alt üles rakendusviisi abil, mitte traditsioonilise ülalt alla lähenemisega.
8 See Article 73 of Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
8 Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 73.
Introduction 12 07 Figure 1 shows how funding is allocated to infrastructure projects. 
Sissejuhatus 12 07 Joonisel 1 näidatakse, kuidas taristuprojektidele raha eraldatakse.
The different steps are intended to ensure that funding is directed to the projects that best match the overall policy objectives while meeting the needs and priorities established at Member State or regional level. 
Erinevate etappidega tahetakse tagada, et rahastatakse neid projekte, mis sobivad kõige paremini üldiste poliitikaeesmärkidega kokku, vastates samas liikmesriigi või piirkondlikul tasandil kindlaks määratud vajadustele ja prioriteetidele.
08 The EU regulation for the 2014-2020 programming period9 broadly retains the legal requirements set for the 2007-2013 programming period with regard to the audited measures and operations. 
08 Programmitöö perioodi 2014–2020 ELi määrus9 sisaldab üldjoontes programmitöö perioodiks 2007–2013 kehtestatud õiguslikke nõudeid auditeeritavate meetmete ja tegevuste kohta.
Member States have earmarked more than 14.65 billion euro for infrastructure measures in the 2014-2020 programming period. 
Liikmesriigid on programmitöö perioodiks 2014–2020 taristumeetmetele kavandanud üle 14,65 miljardi euro.
Thus, the findings, conclusions and recommendations presented in this report are also relevant for the 2014-2020 programming period. 
Seega on kõik käesolevas aruandes sisalduvad leiud, järeldused ja soovitused asjakohased ka programmitöö perioodil 2014–2020.
9 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 487). 
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).
Regulatory framework for allocating EAFRD funding to projects Rural development policy established at EU level (Community strategic guidelines, Council regulation) Proposed by the Commission and approved by the Council Strategic programming at Member State level (National strategy plan, rural development programme) Proposed by the Member States and approved by the Commission Detailed rules and procedures at Member State level (National or regional legislation, procedures, guides) Project selection Funding allocated to rural infrastructure projects Source: European Court of Auditors. 
Reguleeriv raamistik EAFRD rahastuse eraldamiseks projektidele ELi tasandil kehtestatud maaelu arengu poliitika (ühenduse strateegilised suunised, nõukogu määrus) Komisjoni esitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud Liikmesriigi tasandi strateegiline programmitöö (liikmesriigi strateegiline kava, maaelu arengu programm) Liikmesriigi esitatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud Liikmesriigi tasandi üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused (riiklikud või piirkondlikud õigusaktid, protseduurid, suunised) Projekti valik Maaelu taristuprojektidele eraldatud vahendid Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Audit scope and approach 13 09 The audit sought to answer the following question: Have the Member States and the Commission achieved value for money with the support for rural infrastructure investments? 
Auditi ulatus 13 ja lähenemisviis 09 Auditiga püüti vastata järgmisele küsimusele: kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maapiirkondade taristuinvesteeringute toetamisega raha kõige tulusama kasutamise?
10 The Court assessed the justification of the need for EU funds for rural infrastructure and the coordination with other funds (Part I of the report). 
10 Kontrollikoda hindas maapiirkondade taristu jaoks vajatava ELi toetuse põhjendatust ja kooskõlastust teiste rahaliste vahenditega (aruande I osa).
Several key aspects related to the Member States’ implementation of the measures were further analysed: the application of selection criteria, the checks on the reasonableness of costs, the sustainability-related requirements and the timeliness of the administrative processes (Part II). 
Mitut liikmesriikidepoolse meetmete elluviimisega seotud põhiaspekti analüüsiti täiendavalt: valikukriteeriumide kohaldamine, kulude mõistlikkuse kontrollid, säästlikkusega seotud nõuded ja haldusmenetluste õigeaegsus (II osa).