natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This makes it the biggest contributor to the overall estimated level of error (equal to half of the total). 
Valdkond moodustab ka kõige suurema osa üldi­ sest hinnangulisest veamäärast (poole kogu veamäärast).
Natural resources has the largest share of the EU budget and also contributes significantly to the overall estimated level of error due to its high estimated level of error for 2014 (equal to one third of the total). 
Loodusvarad on ELi eelarve kõige suurem kuluvaldkond ja moodustab 2014. aasta suure hinnangulise veamäära tõttu ka märkimisväärse osa üldisest hinnangulisest veamää­ rast (kolmandiku kogu veamäärast).
Breakdown of the overall estimated level of error by spending area and type of error (2014) 5% 4 Administration: <0.1 % 4.4 % Other: 0.1 % Global Europe: 0.1 % Other error types: 0.1 % Ineligible projects/activities 4.4 % Competitiveness for growth and jobs: 0.5 % Natural resources: 1.5 % or beneficiaries: 0.2 % Administrative errors in 3 2 natural resources: 0.2 % Incorrect declarations of area by farmers: 0.9 % Serious errors in public Economic, social and 1 territorial cohesion: 2.2 % 0 % Portion of the overall estimated level of error, expressed in percentage points. 
Kuluvaldkondade ja veatüüpide osakaal üldises hinnangulises veamääras (2014) 5% Muud: 0,1% 4 Haldus: <0,1% Muud veatüübid: 0,1% Toetuskõlbmatud projektid/tegevused või toetusesaajad: 0,2% Haldusvead loodusvarade valdkonnas: 0,2% Põllumajandustootjate esitatud ebaõiged pindaladeklaratsioonid: 0,9% Tõsised vead riigihangetes: 1,2% Väljamaksetaotlustes deklareeritud rahastamiskõlbmatud kulud: 1,8% 4,4% 4,4% 3 2 Globaalne Euroopa: 0,1% Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks: 0,5% Loodusvarad: 1,5% Majanduslik, sotsiaalne ja 1 territoriaalne ühtekuuluvus: 2,2% 0 % Osakaal üldises hinnangulises veamääras (protsendipunktides väljendatuna).
Ineligible costs included in cost claims: 1.8 % procurement: 1.2 % Contribution to overall estimated level of error by spending area Overall estimated level of error for EU budget as a whole Contribution to overall estimated level of error by type of error Diagram 6 
Kuluvaldkondade osakaal hinnangulises veamääras ELi eelarve kui terviku hinnanguline veamäär Veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras 6. diagramm
Overall results 14 Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU-funded projects continues to make the greatest contribution to the overall estimated level of error (ineligible costs included in cost claims: 41 % of the overall estimated level of error). 
Üldtulemused 14 Kõige suurema osa üldisest hinnangulisest veamäärast moodustasid endiselt kulud, mis ei vastanud ELi vahendi­ test rahastatavate projektide puhul nõutavatele tingimustele (väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 41% üldisest hinnangulisest veamäärast).
The second biggest contributor to the level of error in 2014 was serious errors in public procurement: 27 % of the overall estimated level of error. 
2014. aasta hinnangulise veamäära suuruselt teise osa moodustasid riigihangetes tehtud tõsised vead (27% üldisest hinnangulisest veamäärast).
Furthermore, when compared with the previous year, errors due to ineligible projects/activities or beneficiaries contributed significantly less in 2014 to the overall estimated level of error than they did in 2013. (see Diagram 7) Comparison of types of errors and their contribution to the overall estimated level of error (2013 and 2014) Type of error Ineligible costs included in cost claims Ineligible projects/activities or beneficiaries Serious errors in public procurement Incorrect declarations of area by farmers Administrative errors in natural resources Other error types 2013 (4.5 %*) 2014 (4.4 %) Contribution to the overall estimated level of error 1.9 % 1.0 % 0.8 % 0.6 % 0.1 % 0.1 % 22 1.8 % 1.2 % 0.9 % 0.2 % 0.2 % 0.1 % % Portion of the overall estimated level of error, expressed in percentage points. 
Toetuskõlbmatud projektid/ tegevused või toetusesaajad moodustasid 2014. aastal 2013. aastaga võrreldes üldisest hinnangulisest veamäärast märkimisväärselt väiksema osa. (vt 7. diagramm). Veatüüpide ja nende osakaalu võrdlus üldises hinnangulises veamääras (2013-2014) Veatüüp Väljamaksetaotlustes deklareeritud rahastamiskõlbmatud kulud Osakaal hinnangulises veamääras 2013 (4,5%*) 2014 (4,4%) 22 1,9% 1,8% 1,2% 0,9% 0,2% 0,2% 0,1% * 2013. aasta hinnangulisi veamäärasid on kohandatud nii, et need võimaldaksid võrdlust ning põhineksid tõsiste riigihankevigade kvantifitseerimiseks kasutataval kontrollikoja uuel lähenemisviisil.
Overall results 15 For operational expenditure, our estimated level of error is the same (4.6 %) for spending under shared management with the Member States (2013: 4.9 %) and for other forms of operational spending where the Commission has a leading role (2013: 3.7 %). 
Üldtulemused 15 Tegevuskulude puhul on koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve hinnanguline veamäär (4,6%) sama suur kui veamäär, mis leiti komisjoni juhtimisel muul viisil täidetavas tegevuseelarves (2013. aastal 3,7%).
Administrative expenditure was free of material error, with an estimated level of error of 0.5 % in 2014 (2013: 1.0 %). 
Halduskulud ei olnud 2014. aastal olulisel määral vigadest mõjutatud (hinnanguline veamäär 0,5%) (2013. aastal 1,0%).
This year-on-year comparison is based on figures that have been calculated applying our updated approach to procurement errors (see Box on page 10). 
Käesoleva ja eelmise aasta võrdlus põhineb näitajatel, mille arvutamiseks kasutati kontrollikoja riigihankevigade kvantifitseerimise ajakohastatud lähenemisviisi (vt selgitust lk 10).
Reimbursement spending was most affected by error The correct calculation of payments to recipients of funding often depends on information provided by the recipients themselves. 
Kõige enam on vigadest mõjutatud kulude hüvitamiseks kasutatud vahendid Toetusesaajatele tehtavate maksete õige arvutamine sõltub suurel määral toetusesaajate endi esitatud andmetest.
EU spending by programme expenditure type includes the following errors: ο For reimbursement expenditure, the estimated level of error is 5.5 % (2013: 5.6 %). 
ELi kulutused toetuskavade tüüpide kaupa sisaldavad järgmist liiki vigu: ο Kulude hüvitamiseks kasutatud vahendite hinnanguline veamäär on 5,5% (2013. aastal 5,6%).
Typical errors in this area include ineligible costs contained in the cost claims, ineligible projects, activities and beneficiaries, and serious infringement of public procurement rules. ο For entitlement programmes, the estimated level of error is 2.7 % (2013: 3.0 %), with typical errors including over-declarations by farmers of agricultural areas and administrative errors affecting payments to farmers. 
Selles vald­ konnas on tüüpilisteks vigadeks väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud, toetuskõlbmatud projektid, tegevused ja toetusesaajad, ning hanke­eeskirjade tõsised rikkumised. ο Toetusõigustel põhinevate kavade hinnanguline veamäär on 2,7% (2013. aastal 3,0%); siin on tüüpilisteks vigadeks põllumajandustootjate poolne põllumajandusmaa tegelikust suuremana deklareerimine ja põllu­ majandustootjatele tehtavaid makseid mõjutavad haldusvead.
Overall results 16 Diagram 8, based on our audit testing of EU spending over the last 2 years, shows our assessment of the different risk profiles by transaction type as well by estimated levels of error. 
Üldtulemused 16 8. diagramm, mis põhineb kontrollikoja poolt viimasel kahel aastal testitud ELi kulutustel, näitab kontrollikoja hin­ nangut erinevatele riskiprofiilidele tehingute tüübi ja hinnanguliste veamäärade kaupa.
It is based both on elements of professional judgement (assessment of the impact of systems and risks related to transaction type) and empirical elements (levels of error over a 2-year period). 
Hinnang põhineb nii kutse­ alasel otsustusel (tehingu tüübiga seotud süsteemide ja riskide mõju hindamine) kui ka empiirilistel elementidel (hinnangulised veamäärad kaheaastase ajavahemiku vältel).
The relationship between transaction type, risk and estimated level of error in EU transactions (2013-2014) Overall risk: medium Cohesion and Natural resources reimbursement projects Competitiveness and Global Europe reimbursement projects Estimated level of error Overall risk: high Rural Development area related entitlements Materiality: 2.0 % Overall risk: low Estimated level of error 2013-14 EAGF area related entitlements Research and educational grants - non-reimbursement Overall risk: medium Administration: pay, pensions and other administrative costs Entitlements Reimbursements Higher risk 0 % Budget support Risk stemming from quality of systems Explanation: • Payment streams are grouped according to their nature. • The colour of the circles indicates whether expenditure is based on reimbursement or entitlement. • The size of the circles represents their weight in overall spending. • The position of the circles along the 45 degree line Indicates relative levels of estimated errors. • Reimbursements for Global Europe include multi-donor projects which in practice may have many of the attributes of entitlement spending and are affected by lower levels of error. • The Commission establishes that recipients are entitled to budget support prior to payment. 
Tehingu liigi, riski ja hinnangulise veamäära suhe ELi tehingutes (2013-2014) Kogurisk: keskmine Ühtekuuluvuse ja loodusvarade valdkonna projektikulude hüvitamine Hinnanguline veamäär Kogurisk: suur Maaelu arenguga seotud toetusõigused Hinnanguline veamäär 2013-2014 Valdkondade „Konkurentsivõime” ja „Globaalne Euroopa” projektikulude hüvitamine Olulisuse piirmäär 2,0% EAGFi pindalapõhised toetusõigused Teadusuuringute ja hariduse toetused – muu kui kulude hüvitamine Haldus: palgad, pensionid ja muud halduskulud Kogurisk: väike 0% Kogurisk: keskmine Eelarvetoetus Toetusõigused Kulude hüvitamine Suurem risk Süsteemide kvaliteedist tulenev risk Selgitused: • maksed on rühmitatud vastavalt nende olemusele; • ringide värv näitab, kas tegu on kulude hüvitamise või toetusõigustel põhinevate maksetega; • ringide suurus peegeldab nende osakaalu kogukulutustes; • ringide asukoht 45° joone suhtes näitab suhtelisi hinnangulisi veamäärasid; • valdkonna „Globaalne Euroopa” raames hüvitatud kulud hõlmavad mitme rahastajaga projekte, millel võib tegelikkuses olla toetusõigustel põhinevatele kuludele omaseid jooni, ning mille veamäärad on madalamad; • komisjon otsustab enne makse tegemist, et saajatel on õigus eelarvetoetuseks.
Risk stemming from nature and complexity of transactions Higher risk Diagram 8 
Tehingute olemusest ja keerukusest tulenev risk 8. diagramm Suurem risk
Overall results 17 Corrective action significantly reduced the estimated level of error The Member States and the Commission apply corrective measures in cases of irregular expenditure and when errors in payments had not been detected earlier in the process. The mechanisms applied to make and record corrective action are complex. 
Üldtulemused 17 Parandusmeetmed on hinnangulist veamäära oluliselt vähendanud Liikmesriigid ja komisjon kasutavad parandusmeetmeid juhul, kui kulud on tehtud eeskirjade vastaselt või kui maksetes tehtud vigu ei ole varasemas etapis avastatud.
We seek to take account of these measures in the results of our audits when they are made prior to payment or before our examination. 
Kontrollikoda võtab arvesse selliseid parandusmeetmeid, mis võeti kas enne makse tegemist või enne kontrollikoja kontrolle.
We check the application of the corrections (for example, recoveries from beneficiaries and corrections at project level) and adjust the quantification of error whenever this is appropriate. 
Kontrollikoda vaatab läbi parandusmeetmete elluviimise (need hõlmavad nt summade toetusesaajatelt tagasi nõudmist ja projektitasandil tehtud korrektsioone) ning kohandab vajaduse korral vigade kvantifitseerimist.
In 2014, if such corrective measures had not been applied to the payments audited by us, our overall estimated level of error would have been 5.5 % rather than 4.4 %. 
Kui kontrollikoja poolt 2014. aastal auditeeritud maksete suhtes ei oleks korrektsioone kohaldatud, oleks üldine hinnanguline veamäär olnud 4,4% asemel 5,5%.
However, we also found that for some transactions affected by error, if the Commission, authorities in the Member States or independent auditors had made use of all information available to them, they could have prevented, or detected and corrected the errors before the related errors were made. 
Kohati leidis kontrollikoda aga vigadest mõjutatud maksete puhul, et kui komisjon, liikmesriikide ametiasutused või sõltumatud audiitorid oleksid kasutanud kogu nende käsutuses olevat teavet, oleks neid vigu võinud vältida, avas­ tada ja parandada enne nende tegemist.
For example, using all information available might have reduced the level of error by 3.3 percentage points for both expenditure under regional and urban policy (6.1 %) and for rural development, environment, climate action and fisheries (6.2 %) — see pages 34 to 38. 
Kogu olemasolevat teavet kasutades oleks näiteks saanud nii regionaal-ja linnapoliitika valdkonna (6,1%) kui ka maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonna kulutuste veamäära (6,2%) vähendada 3,3 protsendipunkti võrra – vt lehe­ küljed 34–38.
In competitiveness for growth and jobs, directly managed by the Commission, the estimated level of error (5.6 %) might have been reduced by 2.8 percentage points — see pages 27 to 29. 
Valdkonna „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks” komisjoni poolt otse täidetava eelarve hinnangulist veamäära (5,6%) oleks saanud vähendada 2,8 protsendipunkti võrra – vt leheküljed 27–29.
Overall results 18 Scope for further improvement in the Commission’s assessment of risk and Each Commission directorate-general produces an annual activity report. 
Üldtulemused 18 Komisjon saaks riski-ja parandusmeetmete mõju hindamist veelgi parandada Kõik komisjoni peadirektoraadid koostavad aasta tegevusaruande.
The Commission’s synthesis report incorporates a summary of this information and a statement whereby it takes overall political responsibility for its management of the EU budget. 
Komisjoni koondaruandes võetakse kokku kõigis tegevusaruannetes esitatud teave ja esitatakse avaldus, mille kohaselt võtab komisjon endale üldise poliitilise vastu­ tuse ELi eelarve täitmise eest.
We found the information in the synthesis report for 2014 to be better than in previous years. 
Kontrollikoda leidis, et 2014. aasta koondaruandes esitatud teave oli parem kui varasematel aastatel.
The accounts now show which corrections had been already made before payments were recorded. 
Raamatupida­ mise aastaaruandes näidatakse nüüd, millised korrektsioonid tehti juba enne maksete kajastamist.
There is scope, however, for further information to be given and for ensuring a consistent and accurate assessment and presentation of risk and impact of corrective actions. impact of corrective actions Want to know more? 
Komisjon saaks aga esitada veelgi rohkem teavet ning tagada riski ja parandusmeetmete mõju veelgi järjekindlama ja täpsema hindamise. Kas soovite lisateavet?
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and supporting information’ of the 2014 annual report on the EU budget. 
Täielik teave peamiste leidude kohta on esitatud ELi eelarvet kajastava 2014. aasta aastaaruande 1. peatükis „Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave”.
The full text of our annual report can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2014.aspx 
Kontrollikoja aastaaruanne on täies mahus avaldatud kontrollikoja veebisaidil http://www.eca.europa.eu/et/Pages/AR2014.aspx.
Overall results 19 High level of potential claims and payments from 2007-2013 programming The budget for payments in 2014 was the second highest ever. 
Üldtulemused 19 Programmitöö perioodi 2007–2013 potentsiaalsete nõuete ja maksete suur Vaid ühel varasemal aastal on maksete eelarve olnud suurem kui 2014. aastal.
As in 2013, the final level of payments (€142.5 billion) was approximately 5 % higher than the initial forecast in the MFF (€135.9 billion). 
Sarnaselt 2013. aastale oli maksete kogusumma (142,5 miljardit eurot) ligikaudu 5% suurem kui mitmeaastase finantsraamistiku algses prognoosis kavandatud (135,9 miljardit eurot).
This was realised through seven amending budgets and included the activation of the ‘contingency margin’ — a last-resort instrument to react to unforeseen circumstances. 
Selleks võeti vastu seitse paranduseelarvet ning aktiveeriti nn ettenägemata kulude varu – vahend, mida saab kasutada reageerimiseks ettenägematutele asjaoludele, kui muud võimalused on ammendatud.
The ‘economic result’ for 2014 was a deficit: liabilities grew faster than assets. 
2014. aasta tulem oli negatiivne: kohustused suurenesid varadest kiiremini.
The level of commitments in 2014 was well within the overall limit (76.6 % of amount available). 
2014. aastaks võetud kulukohustused moodustasid 76,6% olemasolevatest assigneeringutest ja jäid heakskiidetud raamidesse.
This reflected the level of progress in the approval of new programmes by the Commission in the first year of the MFF 2014-2020. period What are commitments and payments? 
See näitaja vastas uute programmide komisjonipoolse heakskiitmise tempole perioodi 2014–2020 mit­ meaastase finantsraamistiku esimesel aastal. maht Mis on kulukohustused ja maksed?
The EU budget has two components: commitments (representing amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
ELi eelarve koosneb kahest komponendist: kulukohustustest (summad, mis tuleb välja maksta selle aasta või järgnevate aastate jooksul) ja maksetest (jooksva aasta vahenditest tehtavad maksed).
Payments can only be made against a valid commitment. 
Makseid võib teha vaid kehtiva kulukohustuse olemasolul.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frameworks agreed by the Council and Parliament. 
Nõukogu ja parlament määravad mitmeaastastes finantsraamistikes kindlaks kulukohustuste ja maksete iga­aastased ülempiirid.
Backlogs in the absorption of multiannual funds are significant, and may pose a significant challenge to some Member States. 
Mitmeaastaste vahendite kasutamisel on ajakavast kohati oluliselt maha jäädud, mis võib osa liikmesriikide jaoks olla märkimisväärseks probleemiks.
We recommend that the Commission considers, in its budgetary and financial management, the capacity constraints in certain Member States. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil eelarve haldamise ja finantsjuhtimise raames arvesse võtta teatud liikmesriikide piiratud suutlikkust vahendeid ära kasutada.
The accumulated outstanding budget commitments on expenditure of a multiannual nature remain at a very high level. 
Mitmeaastase iseloomuga kulutuste täitmata kulukohustuste maht on endiselt väga suur.
Most of these commitments relate to the previous MFF covering 2007-2013. 
Suurem osa täitmata kulu­ kohustustest on seotud eelmise mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013).
We recommend that the Commission considers measures to reduce outstanding commitments, including faster closure of the 2007-2013 programmes and a reduction of cash held by fiduciaries. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda meetmeid, mis aitaksid vähendada täitmata kulukohustusi, sealhulgas kiirendada perioodi 2007–2013 programmide lõpetamist ja vähendada usaldusarvetel hoitavat raha.
Want to know more? Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja leidudest eelarve haldamise ja finantsjuhtimise teemal on esitatud ELi eelarvet kajastava 2014. aasta aastaaruande 2. peatükis.
Overall results 20 Reporting on performance is still weak EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness. 
Üldtulemused 20 Tulemustealane aruandlus on endiselt nõrk ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus).
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Tulemuslikkus hõlmab sisendeid (programmi elluviimiseks vajalikud rahalised, inim­, mate­ riaalsed, organisatsioonilised ressursid ja regulatiivsed vahendid), väljundeid (programmi raames tehtud töö), tulemusi (programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või toetusesaajale) ning mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas, mis on vähemalt osaliselt tingitud ELi tegevusest).
We regularly assess these attributes through our performance audits. 
Kontrollikoda hindab neid näitajaid regulaarselt oma tulemusaudititega.
Europe 2020 is the EU’s 10-year jobs and growth strategy. 
Strateegia „Euroopa 2020” on ELi kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia.
It provides a focus for both EU and national spending. 
See hõlmab nii ELi kui liikmesriikide kulutusi.
The strategy was launched in 2010 to create conditions for ‘smart, sustainable and inclusive growth’. 
Strateegia käivitati 2010. aastal, et luua tingimused arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks.
Challenging framework for monitoring and reporting on Europe 2020 Beneath the political aspirations of Europe 2020, there is a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and, for the European Structural and Investment (ESI) funds, 11 thematic objectives. 
Strateegia „Euroopa 2020” keeruline järelevalve-ja aruandlusraamistik Strateegia „Euroopa 2020” poliitiliste püüdluste aluseks on keerukas struktuur, mis hõlmab viit peamist eesmärki, seitset juhtalgatust ning Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondide 11 temaatilist eesmärki.
We found, however, these various tiers are not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives. 
Kontrollikoda leidis aga, et need eri tasandid üksikuna või koos ei ole kavandatud muutma strateegia „Euroopa 2020” poliitilisi eesmärke kasulikeks tegevuseesmärkideks.
The periods of the 10-year Europe 2020 strategy and the EU’s 7-year budgetary cycle, known as the multiannual financial framework (MFF) are not aligned. 
ELi kümneaastase strateegia „Euroopa 2020” periood ja ELi seitsmeaastane eelarvetsükkel (mitmeaastane finants­ raamistik) ei ole ühtlustatud.
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought in line with Europe 2020 only from the 2014-2020 MFF period. 
Mitmeaastase finantsraamistiku aluseks olev järelevalve­ ja aruandlusraamistik viidi alles perioodi 2014–2020 finantsraamistiku raames kooskõlla strateegiaga „Euroopa 2020”.
The first half of the implementation of Europe 2020 has, therefore, taken place under an MFF designed for a different strategy. 
Strateegia „Euroopa 2020” elluviimise esimesel poolel kehtis seega teistsuguse strateegia jaoks kavandatud mitmeaastane finantsraa­ mistik.
This limits the Commission’s ability to monitor the contribution of the EU budget to Europe 2020 during the 2007-2013 MFF period. 
See piirab komisjoni võimet teha järelevalvet selle üle, mil määral aitas ELi eelarve mitmeaastase finantsraa­ mistiku perioodil 2007–2013 kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele.
We also found that the Commission has so far reported on the contribution of the EU budget to the Europe 2020 objectives only in a limited way. 
Kontrollikoda leidis ka, et siiani on komisjoni aruandlus ELi eelarve rolli kohta strateegia „Euroopa 2020” eesmärki­ de täitmisel olnud piiratud.
Some elements of an effective monitoring and reporting system are in place. 
Mõjusa järelevalve­ ja aruandlussüsteemi mõned elemendid on juba paigas.