natgillin/translations-raw huggingface dataset:
38 In addition, protecting privacy and the freedom of expression calls for a tailored legislative response in order to strike the necessary balance between protecting fundamental values and achieving the EU’s security imperatives. 
38 Lisaks eeldab eraelu puutumatuse ja sõnavabaduse kaitsmine paremini vajadustele vastavaid õigusakte, et leida vajalik tasakaal põhiväärtuste kaitsmise ja ELi julgeolekueesmärkide saavutamise vahel.
For example, how do we ensure end-to-end encryption while finding the best way to support law enforcement? 
Näiteks, kuidas tagada otspunktkrüpteerimine ning toetada samas optimaalselt õiguskaitseorganite tööd?
Or how might we meet the aims of the GDPR while understanding its implications on publicly available information on registrants of domain names and holders of blocks of IP addresses? 
Või kuidas täita isikuandmete kaitse üldmääruse eesmärgid, kui on teada selle mõju avalikult kättesaadavale teabele domeeninimede registreerijate ja IP-aadresside plokkide omanike kohta?
And how this can adversely affect law enforcement investigations 61? 
Ning kuidas see võib negatiivselt mõjutada õiguskaitseasutuste uurimisi61?
While the NIS Directive’s objective is to achieve a high level of security across the EU, it explicitly focuses on achieving minimum, not maximum, harmonisation62. 
Kuigi võrgu-ja infoturbe direktiivi eesmärk on saavutada kõrge turvalisuse tase kogu ELis, keskendutakse selles sõnaselgelt minimaalse, mitte maksimaalse ühtlustamise saavutamisele62.
21 Reflection points – policy framework - What critical steps are needed to prompt a shift by policy-makers and legislators alike towards a stronger performance culture in cybersecurity, including defining overall resilience? - How can research better contribute to generating the necessary data and statistics to enable meaningful evaluation? - In what ways can the EU’s legislative processes be adapted to be more flexible and take better account of the speed of technological and threat developments? - How can the practice of developing metrics (indicators, targets) in the EU Policy Cycle be adapted, scaled-up and replicated for the cybersecurity domain as a whole? - What can national audit offices learn from each other’s approaches to auditing cybersecurity policies and measures? - Which inconsistencies in the transposition and implementation of the EU legal framework are undermining a more effective response to cybersecurity gaps and cybercrime, and how could this be best addressed by Member States and EU i ns ti tuti ons ? - How effective are EU export controls on cyber goods and services in preventing human rights abuses outside the EU? 
Kübermaastiku muutudes tekib ka edaspidi uusi katmata lünki. 22 Mõttekohad – poliitikaraamistik - Millised kriitilise tähtsusega sammud on vajalikud, et nii poliitikakujundajad kui ka seadusandjad saaksid kiirendada küberturvalisuse valdkonnas tulemuskultuuri tekkimist, sealhulgas üldise vastupidavusvõime määratlemist? - Kuidas saaks uurimistööga paremini kaasa aidata vajalike andmete ja statistika koostamisele, et võimaldada sisulist hindamist? - Kuidas kohandada ELi seadusandlikke menetlusi, et need oleksid paindlikumad, ja võtta paremini arvesse tehnika ja ohtude kiiret arengut? - Kuidas saaks ELi poliitikatsüklis välja töötatud mõõdikuid (näitajaid, eesmärke) kohandada, skaleerida ja kasutada neid kogu küberturvalisuse valdkonnas? - Mida saavad liikmesriikide kõrgeimad kontrolliasutused õppida üksteise lähenemisviisidest küberturvalisuse valdkonna poliitika ja meetmete auditeerimisel? - Millised vastuolud ELi õigusraamistiku ülevõtmisel ja rakendamisel õõnestavad tõhusamat võitlust küberturvalisuse valdkonna puuduste ja küberkuritegevusega, ning kuidas saaksid liikmesriigid ja ELi institutsioonid neid kõige paremini kõrvaldada? - Kui tulemuslikud on küberkaupu ja -teenuseid käsitlevad ELi ekspordikontrollid, mille eesmärk on vältida inimõiguste rikkumisi väljaspool ELi?
Funding and spending 40 The EU has its sights set on becoming the world’s safest online environment. 
Rahastamine ja kulutused 40 ELi eesmärk on saada maailma turvalisimaks internetikeskkonnaks.
Achieving this ambition requires significant efforts from all stakeholders, including a sound and well-managed financial footing. 
Selle saavutamine nõuab kõigilt sidusrühmadelt märkimisväärseid jõupingutusi, sealhulgas tugevat ja hästi hallatud rahalist panust.
Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment 41 Total global cybersecurity spending as a percentage of GDP is estimated to be about 0.1 %. 
3. ülesanne: tagada eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud Investeeringute suurendamine 41 Maailmas kulutatakse küberturvalisusele kokku hinnanguliselt umbes 0,1% SKPst.
In the United States 63, this rises to about 0.35 % (including the private sector). 
Ameerika Ühendriikides63 on see näitaja ligikaudu 0,35% (kaasa arvatud erasektor).
As a percentage of GDP, US federal government spending is around 0.1 %, or around $21 billion budgeted for 201964. 
USA föderaalvalitsuse 2019. aasta eelarves on küberturvalisusele ette nähtud ligikaudu 0,1% SKPst (ca 21 miljardit dollarit)64.
42 Spending in the EU has been low by comparison, fragmented and often not backed by concerted government-led programmes. 
42 ELis küberturvalisuse valdkonna kulutused on aga olnud väikesed, killustatud ja ei ole sageli põhinenud riiklikel programmidel.
Figures are hard to come by, but EU public spending on cybersecurity is estimated to range between one and two billion euros per year65. 
Arvnäitajaid on raske leida, kuid ELi avaliku sektori kulutused küberturvalisusele moodustavad hinnanguliselt üks kuni kaks miljardit eurot aastas65.
Some Member States’ spending as a percentage of GDP is one-tenth of US levels, or even lower66. 
Mõne liikmesriigi kulutused protsendina SKPst on vaid kümnendik USA tasemest või isegi vähem66.
The EU and its Member States need to know how much they are investing collectively to know which gaps to close. 
EL ja selle liikmesriigid peavad teadma kõigi kokku investeeritava summa suurust, et otsustada, millised lüngad tuleb sulgeda.
43 It is difficult to form a comprehensive picture in the absence of clear data owing to cybersecurity’s cross-cutting nature and because cybersecurity and general IT spending are often indistinguishable67. 
43 Selgete andmete puudumisel on raske saada põhjalikku ülevaadet: see tuleneb küberturvalisuse valdkonnaülesest olemusest ja asjaolust, et küberturvalisuse ja üldised IT-kulutused on sageli eristamatud67.
Our survey has confirmed that it is difficult to obtain reliable statistics on spending in both the public and private sectors. 
Meie küsitlus kinnitas, et raske on saada usaldusväärset statistikat nii avaliku kui ka erasektori kulutuste kohta.
Three-quarters of the national audit offices reported having no centralised overview of cyber-related government spending, and not one Member State obliged public entities to report cybersecurity expenditure separately in their financial plans. 
Kolmveerand liikmesriikide kõrgeimatest kontrolliasutustest vastas, et neil puudub keskne ülevaade kübervaldkonnaga seotud riiklikest kulutustest, ning mitte ükski liikmesriik ei kohusta avaliku sektori asutusi esitama küberturvalisuse kulutuste kohta oma eelarvekavades eraldi aruandeid.
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge. 
44 Eriti raske ülesanne on avaliku ja erasektori investeeringute suurendamine Euroopa küberturvalisuse ettevõtetes.
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68. 
Avaliku sektori kapital on sageli kättesaadav varajastes etappides, kuid vähem kasvu-ja laienemise etapis68.
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
ELil on küll palju rahastamisalgatusi, kuid neid ei kasutata (sageli bürokraatia tõttu)69.
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
Kokkuvõttes on ELi küberturbefirmad oma rahvusvaheliste konkurentidega võrreldes nõrgemad: nende kaasatavad investeeringud on keskmiselt oluliselt väiksemad70. ELi digitaalarengu 23
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
Näiteks hoolimata ELi teadus-ja innovatsioonisektori tugevusest ei ole selle tulemusi piisavalt patenteeritud, turustatud ega suuremas mahus reprodutseeritud, et aidata suurendada ELi vastupidavusvõimet ja konkurentsivõimet ning digitaalset autonoomiat71.
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors. 
Eriti kehtib see võrdluses ELi üleilmsete konkurentidega.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
Tulemuste ebapiisav ärakasutamine tuleneb mitmest tegurist72, mille hulka kuuluvad o ühtse riikidevahelise strateegia puudumine lähenemisviisi jaoks, mis võtaks arvesse ELi laiemaid digitaalvajadusi konkurentsivõime ja suurema autonoomia saavutamiseks; o väärtusahela tsükli pikkus, mis tähendab töövahendite kiiret iganemist; o puuduv jätkusuutlikkus, kuna projektide lõppedes saadetakse projektimeeskonnad tavaliselt laiali ja lõpetatakse kasutajate toetamine, sealhulgas uuenduste väljatöötamine ja nn tarkvarapaikade avaldamaine.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Komisjoni ettepanek luua küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustik ning uurimis-ja pädevuskeskus on katse, millega püütakse ületada küberturvalisuse uuringute valdkonna killustatus ja hoogustada investeeringuid73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
Kokku on ELis ligikaudu 665 eksperdikeskust.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
4. ülesanne: selge ülevaade ELi eelarve kulutustest 47 Läbipaistvuse ja parema koordineerimise seisukohast on oluline omada keskset ülevaadet.
Without this, it is difficult for policymakers to see how spending aligns with needs for meeting priority goals. 
Vastasel juhul on poliitikakujundajatel raske mõista, kas kulutused vastavad esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks vajalikele vajadustele.
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding. 
ELi tasandil rahastatakse küberturvalisust ELi üldeelarvest ja liikmesriikide eraldatud kaasrahastamisest.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
Meie analüüs näitab, et ELi üldeelarves kasutatakse selleks vähemalt kümmet eri vahendit, kuid puudub selge ülevaade selle kohta, kui palju ja milleks raha kulutatakse (vt II lisa).
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Kuluprogramme haldavad komisjoni eri talitused, millest igaühel on oma eesmärgid, eeskirjad ja ajakavad.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23 
Olukord on veelgi keerulisem, kui võtta arvesse liikmesriikide kaasrahastamist (näiteks Sisejulgeolekufondi politsei osa raames)74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Teadaolevad kulutused küberturvalisusele 50 Aastatel 2014–2018 kulutas komisjon strateegia rakendamiseks vähemalt 1,4 miljardit eurot75, millest suurima osa moodustab programm „Horisont 2020“76.
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Programmi „Horisont 2020“ rahastamine toimub peamiselt turvalise ühiskonna programmi ning erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ projektide kaudu77.
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78. 
2018. aasta septembri seisuga tegime kindlaks 279 küberturvalisusega seotud projektideks sõlmitud lepingut, mille ELi-poolne rahastamine oli kokku 786 miljonit eurot78.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Joonisel 5 kirjeldatakse meie analüüsil põhinevat projektide tüpoloogiat.
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
51 2016. aastal loodi Euroopa küberturvalisuse valdkonna ettevõtete edendamiseks avaliku ja erasektori lepinguline partnerlus.
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
Eesmärk oli suunata sellesse programmist „Horisont 2020“ 450 miljonit eurot ning kaasata 2020. aastaks erasektorist täiendavalt 1,8 miljardit eurot.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
18 kuu jooksul kuni 31. detsembrini 2017 eraldati programmist „Horisont 2020“ partnerlusele 67,5 miljonit eurot ning erasektor investeeris miljard eurot79.
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P). 
52 Küberkuritegevuse vastast võitlust toetab ka Sisejulgeolekufondi politsei osa (ISF-P).
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
ISF-P toetab uuringuid, ekspertide kohtumisi ja kommunikatsioonitegevust; ajavahemikul 2014–2017 tehti seda 62 miljoni euro suuruses summas.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
Liikmesriigid võivad jagatud eelarve täitmise raames saada ka toetust varustuse, koolituse, teadusuuringute ja andmete kogumise rahastamiseks.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Neid toetusi on kasutanud 19 liikmesriiki summas 42 miljonit eurot.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
53 Justiitsvaldkonna koostööd ja vastastikuse õigusabi osutamise lepinguid toetati õigusküsimuste peadirektoraadi hallatava õigusprogrammi raames 9 miljoni euroga; seejuures keskenduti eelkõige elektrooniliste andmete ja finantsteabe vahetamisele.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 Võrgu-ja infoturbe direktiivis on sõnaselgeelt sätestatud, et CSIRTidel peavad olema oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks piisavad ressursid80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
Ajavahemikul 2016–2018 eraldati Euroopa ühendamise rahastust igal aastal 13 miljonit eurot, mida liikmesriigid said kasutada direktiivi nõuete rakendamiseks.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Samas ei ole uuritud, kui palju raha vajaksid CSIRTide võrgustik ja koostöörühm tegelikult selleks, et nende tegevusel oleks mõju.
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities. 
55 Mitu asutust on kasutanud oma tegevuskulusid konkreetselt küberturvalisuse ja küberkuritegevusega seotud meetmeteks.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Täpseid andmeid on kättesaadavatest avalikest andmetest aga raske kätte saada.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Väljaspool ELi tehtavate kübervaldkonna kulutuste selgroo moodustab Budapesti konventsioon (vt punkt 11).
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
Aastatel 2014–2018 kulutas EL väljaspool liidu piire küberturvalisuse tugevdamiseks ligikaudu 50 miljonit eurot.
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81. 
Peaaegu pool sellest kasutati stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi raames, mille ühe peamise projekti (GLACY+, 13,5 miljonit eurot) eesmärk oli suurendada ülemaailmset suutlikkust töötada välja ja rakendada küberkuritegevust käsitlevaid õigusakte ning parandada rahvusvahelist koostööd81.
Elsewhere the focus of spending by other EU financial instruments was largely on the Western Balkans 82, as well the European neighbourhood, for example the Cybercrime@EaP project with the Eastern Partnership countries aims to improve international co-operation on cybercrime and e-evidence. 
Teiste ELi rahastamisvahendite puhul keskenduti peamiselt Lääne-Balkani riikidele82, samuti Euroopa naabruskonna riikidele: näiteks idapartnerluse riikidega tehtava Cybercrime@EaP projekti eesmärk on parandada rahvusvahelist koostööd küberkuritegevuse ja elektrooniliste tõendite alal.
Other cybersecurity spending 57 It is not always possible to identify specific cybersecurity spending within EU prog ra mme s : o H2020 funding has also been channelled through the Electronic Components and Systems for European Leadership (ECSEL) joint undertaking for cyber-physical systems. 
Muud kulutused küberturbele 57 Alati ei ole võimalik kindlaks teha, milline osa ELi programmide kulutustest tehti küberturbele o programmi „Horisont 2020“ raames rahastatakse ka küberfüüsikaliste süsteemide valdkonna ühisettevõtet ECSEL (Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel).
However, we were unable to determine what specifically related to cybersecurity from among the 27 projects totalling €437 million between 2015 and 2016. 25 
Samas ei suutnud me kindlaks teha, milline osa aastatel 2015–2016 läbi viidud 27 projektist (summas 437 miljonit eurot) on seotud konkreetselt küberturbega; o küberturbe ja usaldusteenuste jaoks on Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide raames kavandatud kuni 400 miljonit eurot.
This covers security and data protection investments to enhance interoperability and interconnection of digital infrastructure, electronic identification, and privacy and trust services. 
See hõlmab turvalisuse ja andmekaitsevaldkonna investeeringuid, mille eesmärk on parandada digitaaltaristu koostalitlusvõimet ja vastastikust ühenduvust, e-identimist ning eraelu puutumatust ja usaldusteenuseid.
58 In its 2018 operational plan, the European Investment Bank announced its intention to increase the financing of dual-use technology, cybersecurity and civilian security to up to €6 billion over a three-year period83. 
58 Euroopa Investeerimispank teatas oma 2018. aasta tegevuskavas kavatsusest suurendada kahesuguse kasutusega tehnoloogia, küberturvalisuse ja tsiviiljulgeoleku rahastamist kuni 6 miljardi euroni kolme aasta jooksul83.
Looking ahead 59 The €2 billion cybersecurity component of the proposed new Digital Europe Programme84 (DEP) for 2021-2027 is designed to strengthen the EU cybersecurity industry and overall societal protection, including by aiding implementation of the NIS Directive. 
Tulevikuväljavaated 59 Kavandatud uue digitaalse Euroopa programmi84 (DEP) 2021.–2027. aasta 2 miljardi euro suuruse küberturvalisuse komponendi eesmärk on tugevdada ELi küberturvalisuse valdkonna ettevõtteid ja ühiskonna üldist kaitset, sealhulgas võrgu-ja infoturbe direktiivi rakendamisele kaasaaitamise abil.
The proposed network of cybersecurity competence centres and a research competence centre, which aims to lead to a more streamlined approach, is expected to form the main implementation mechanism for EU spending under the DEP. 
Kavandatud küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustikust ning uurimis-ja pädevuskeskusest, mille eesmärk on lähenemisviisi ühtlustada, peaks eeldatavasti saama peamine rakendusmehhanism ELi kulude jaoks DEP raames.
60 Defence spending from the EU budget has recently increased through the European Defence Industrial Development programme, with €500 million to be allocated in 2019 and 202085. 
60 ELi eelarve kaitsekulutusi suurendati hiljuti Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kaudu, millest 500 miljonit eurot eraldatakse 2019. ja 2020. aastal85.
This will focus on improving the coordination and efficiency of Member States’ defence spending through incentives for joint development. 
Programm keskendub liikmesriikide kaitsekulutuste koordineerimise ja tõhususe parandamisele ühiseks arendustööks antavate stiimulite kaudu.
It aims to generate a total of €13 billion of defence capability investment after 2020 through the European Defence Fund, some of which covers cyber defence86. 
Selle eesmärk on investeerida Euroopa Kaitsefondi kaudu kaitsevõimekuse suurendamiseks kokku 13 miljardit eurot, millest osa hõlmab küberkaitset86. 27
Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies 61 The three core bodies at the heart of the EU’s cybersecurity policy – ENISA, Europol’s EC3, and CERT-EU (see Box 2) are facing resourcing challenges at a time of heightened security-driven political priorities. 
5. ülesanne: ELi asutuste piisavad ressursid 61 ELi küberturvalisuse poliitika keskmes on kolm peamist asutust – ENISA, Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ja CERT-EU (vt 2. selgitus), millele on eraldatud napilt ressursse ajal, mil turvalisuse temaatika on saanud üheks oluliseks poliitiliseks prioriteediks.
The current allocation of human and financial resources in the EU agencies remains a challenge for them to meet expectations 87. 
Inim-ja finantsressursside praeguse jaotuse juures on ELi asutustel keeruline täita neile esitatud ootusi87.
62 The agencies’ requests for additional resources to meet rising demand have not been fully satisfied, potentially jeopardising the (timely) meeting of policy objectives. For example: 26 
62 Asutuste taotlusi täiendavate vahendite saamiseks, et rahuldada kasvavat nõudlust, ei ole täielikult rahuldatud, mis võib seada ohtu poliitiliste eesmärkide (ajakavakohase) täitmise.
o Limited resources were a factor in preventing ENISA from fully achieving its objectives in 201788. 
Näiteks o piiratud ressursid olid üks tegur, mis takistas ENISA-l oma eesmärke 2017. aastal täielikult saavutada88.
Additional resources were proposed in the 2017 package to match ENISA’s new mandate. o The supply of analysts and investment in ICT capabilities at Europol EC3 have not kept pace with demand89. 
2017. aasta paketis tehti ettepanek eraldada täiendavaid vahendeid, et neist piisaks ENISA uute volituste jaoks; o Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse analüütikute arv ja IKT-suutlikkusse tehtud investeeringute suurus ei vasta nõudlusele89.