natgillin/translations-raw huggingface dataset:
THE COMMISSION DID NOT TAKE ACCOUNT OF THE EFFICIENCY OF THE MEASURES WHEN INITIALLY APPROVING RDPS 61. 
KOMISJON EI VÕTNUD MAAELU ARENGUKAVADE ESMASEL HEAKSKIITMISEL ARVESSE MEETMETE TÕHUSUST 61.
Where Member States give targets in their RDPs, these can be analysed to indicate whether the programmes represent good value for money in relation to the EU’s priorities and objectives. 
Liikmesriigid esitavad oma maaelu arengukavades sihtväärtused, mida saab analüüsida, et teha kindlaks, kas kavade kulutused vastavad nendest saadavale tulule, pidades silmas ELi prioriteete ja eesmärke.
Variations between RDPs are to be expected, but the Commission should examine any large differences to ensure that they are justified. 
Maaelu arengukavade vahelised erinevused on loomulikud, kuid komisjon peaks kontrollima suuri erinevusi, et teha kindlaks, kas need on põhjendatud.
Examples of large differences are shown in Box 3. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Näited sellisest olukorrast on toodud 3. selgituses. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
For example, while there may be specific national priorities justifying the wide variations, the diversification measures in RDPs such as Campania and the Czech Republic appear at first sight to represent a poor use of the EU budget in relation to the EU’s priorities. 
Varieerumisi võib küll selgitada konkreetsete riiklike prioriteetidega, kuid näiteks Campania ja Tšehhi Vabariigi maaelu arengukavades esitatud mitmekesistamismeetmete puhul tundub esmapilgul olevat tegemist ELi eelarve ebaotstarbeka kasutamisega ELi prioriteetide suhtes.
Such cases deserve analysis and explanation but the Commission’s assessment of RDP proposals did not include such analysis of the efficiency of the measures. 
Selliseid juhtumeid tuleb analüüsida ja selgitada, kuid komisjonipoolsel maaelu arengukavade ettepanekute hindamisel sellist meetmete tõhususe analüüsi ei tehtud.
Consequently, cases such as these are not given appropriate attention to ensure that they are effective and efficient means of achieving the EU’s objectives. 
Sellest tulenevalt ei pöörata niisugustele juhtumitele asjakohast tähelepanu, et tagada nende mõjusus ja tõhusus ELi eesmärkide saavutamise vahendina.
MEMBER STATES HAVE USED MONITORING AND EVALUATION INFORMATION TO HELP IMPROVE TAKE‐UP OF THE MEASURES ... 
LIIKMESRIIGID ON KASUTANUD JÄRELEVALVE-JA HINDAMISALAST TEAVET, ET PARANDADA MEETMETE KASUTUSELEVÕTTU, ...
Clearly, if the EU budget is not spent, it cannot have any effect. 
On selge, et kui ELi eelarvet ei kasutata, ei saa sel ka mõju olla.
Information on take-up is therefore important to alert programme managers that they may need to revise publicity arrangements, eligibility conditions, aid rates or selection criteria to make the measures effective. 
Teave meetmete kasutuselevõtu kohta on seega oluline, et anda kavade elluviijatele märku sellest, et meetme mõjususe suurendamiseks tuleks muuta tegevuse avalikustamise korda, toetuskõlblikkustingimusi, toetusmäärasid või valikukriteeriume.
The Court found that the Member States were attentive to this, using data from administrative sources to monitor take-up closely in relation to their budgets. 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid pöörasid sellele tähelepanu, kasutades haldusandmeid, et kontrollida hoolikalt meetmete kasutuselevõttu seoses eelarvega.
Member States also used evaluation information, particularly the mid-term evaluation, to identify reasons for low take-up. 
Liikmesriigid kasutasid ka hindamisteavet, eelkõige vahehindamiste oma, et teha kindlaks vähese kasutuselevõtu põhjused.
29 BOX 3 EXAMPLES OF VARIATIONS BETWEEN RDPS HIGHLIGHTED BY ANALYSIS OF INDICATOR TARGETS The result indicator for the measure for diversifying agricultural activities is the ‘increase in non-agricultural gross value added’ in the farms supported, which can also indicate progress in relation to the EU’s priority of creating the conditions for growth. 
SELGITUS NÄITEID MAAELU ARENGUKAVADE VAHELISTEST ERINEVUSTEST NÄITAJATELE KOHALDATAVATE SIHTVÄÄRTUSTE ANALÜÜSI ALUSEL Põllumajandustegevuse mitmekesistamise meetme tulemusnäitaja on mittepõllumajandusliku kogulisandväärtuse suurenemine toetatud põllumajandusettevõtetes, mis võib näidata ka edusamme majanduskasvu tingimuste loomise ELi eesmärgi täitmisel.
The Czech Republic RDP target shows that for every one euro of additional annual ‘gross value added’ to be created, public support of 65 euros is needed. 
Tšehhi Vabariigi maaelu arengukava eesmärk näitab, et aastas kogulisandväärtusele lisanduva ühe euro kohta on vaja riiklikku toetust 0,65 euro ulatuses.
This compares with 3,2 euros of support in Hungary and 0,4 euros in Austria. 
Ungari puhul oli vastav summa 3,2 eurot ja Austrias 0,4 eurot.
In relation to the EU’s priority of creating jobs, the result indicator targets for all measures combined show a cost in public support per job created ranging from around 10 000 euros (Andalucía, Czech Republic, England, Romania and Sweden) up to around 90 000 euros (Hungary and Luxembourg). 
ELi töökohtade loomise prioriteedi puhul selgub kõikide meetmete tulemusnäitajate koondamisel, et riiklik toetus loodud töökoha kohta varieerub 10 000 eurost (Andaluusia, Tšehhi Vabariik, Inglismaa, Rumeenia ja Rootsi) kuni ligikaudu 90 000 euroni (Ungari ja Luksemburg).
The value for one RDP (Campania: 203 000 euros) lies far outside this range. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Maaelu ühe arengukava väärtus (Campanias 203 000 eurot) jääb sellest vahemikust kaugele välja. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
The regulation and the CMEF provide a good basis for the Commission’s supervision of the implementation of the Member States’ programmes in financial and output terms. 
Määrus ning ühine seire-ja hindamisraamistik annavad hea põhja komisjonipoolsele järelevalvele liikmesriikide kavade rakendamise üle seoses kulutatud summade ja väljunditega.
For most of the RDPs reviewed, the Commission has approved one or more amendments that aimed to improve take-up of the measures. ... 
Suurema osa maaelu kontrollitud arengukavade puhul kiitis komisjon heaks ühe või enam muudatust, mille eesmärgiks oli meetmete kasutuselevõttu suurendada. ...
BUT THERE IS LITTLE EVIDENCE OF THE MEMBER STATES OR THE COMMISSION USING INFORMATION ON RESULTS TO IMPROVE THE EFFECTIVENESS OR EFFICIENCY OF THE MEASURES 65. 
KUID ON VÄHE TÕENDEID SELLEST, ET LIIKMESRIIGID VÕI KOMISJON KASUTAVAD TULEMUSTEALAST TEAVET MEETMETE MÕJUSUSE VÕI TÕHUSUSE PARANDAMISEKS 65.
Timely, reliable and relevant information on results achieved is therefore also necessary. 
Seega on vajalik ka õigeaegne, usaldusväärne ja asjakohane teave saavutatud tulemuste kohta.
The examples in Box 4 illustrate how strong initial targeting combined with monitoring and evaluation of results can be used to enhance the effectiveness and efficiency of the measures. 
4. selgituse näidetega selgitatakse, kuidas algset põhjalikku eesmärkide seadmist koos järelevalve ja tulemuste hindamisega saab kasutada meetmete mõjususe ja tõhususe suurendamiseks.
30 BOX 4 USE OF MONITORING AND EVALUATION TO ENHANCE THE EFFECTIVENESS AND EFFICIENCY OF THE MEASURES (RDP FOR ENGLAND) For the agri-environment measure, the authorities analysed which activities were most cost-effective in achieving environmental benefits in different geographical areas and prioritised applications on that basis. 
30 4. SELGITUS JÄRELEVALVE JA HINDAMISE KASUTAMINE MEETMETE MÕJUSUSE JA TÕHUSUSE PARANDAMISEKS (INGLISMAA MAAELU ARENGUKAVA) Põllumajanduse keskkonnameetme puhul analüüsisid ametiasutused seda, millised tegevused olid kõige kulutõhusamad keskkonnakasu saavutamisel eri geograafilistes piirkondades, ning järjestasid taotlused selle alusel.
The agreements with the farmers included verifiable objectives (‘indicators of success’) such as to sow plots with seed mixes that provide sustained supply for wild birds throughout the winter until 15 February. 
Lepingud põllumajandusettevõtjatega sisaldasid kontrollitavaid eesmärke (edunäitajaid), nagu seemnesegu külvamine, mis tagab metslindudele seemnevaru terveks talveks kuni 15. veebruarini.
The authorities monitored the achievement of these objectives by visiting a sample of farms each year. 
Ametiasutused kontrollisid eesmärkide saavutamist, külastades selleks igal aastal valimisse kuulunud ettevõtteid.
Evaluation of the results led the authorities to change the prioritisation to improve the targeting and to identify the most cost-effective activities to support in the future. 
Tulemuste hindamise alusel muutsid ametiasutused prioriteete, et meetmeid paremini suunata ning teha kindlaks kõige kulutõhusam tegevus, mida edaspidi toetada.
The managing authority set a target for the ‘cost of public support per job created’ and used this as one of the criteria for assessing grant applications for the diversification measures and for monitoring progress. 
Korraldusasutus seadis sihtväärtuse „riikliku toetuse suurusele loodud töökoha kohta” ning kasutas seda ühe hindamiskriteeriumina mitmekesistamismeetmete toetusetaotluste ja edusammude kontrollimisel.
The mid-term evaluation then analysed the actual results to identify which measures and types of projects were most efficient. 
Vahehindamises uuriti seejärel tegelikke tulemusi, et teha kindlaks, millised meetmed ja projektiliigid olid kõige tõhusamad.
For example, projects under the microenterprises measure were considerably more efficient at creating jobs than farm diversification projects. 
Näiteks mikroettevõtete toetamise meetme raames ellu viidud projektid olid töökohtade loomisel märgatavalt tõhusamad kui põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme projektid.
Following a review, support for the farm diversification measure has been reduced. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Kontrolli tulemusel vähendati põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme toetust. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
All 12 of the selected RDPs had been amended at least once and in some cases nine or ten times. 
Kõiki 12 maaelu valitud arengukava muudeti vähemalt üks kord ja mõnel juhul üheksa või kümme korda.
The Court searched for examples where the Member State justified the changes by reference to the CMEF results data. 
Kontrollikoda otsis näiteid, kus liikmesriik põhjendaks muudatusi, viidates seire-ja hindamisraamistiku tulemusandmetele.
Thus, the Court searched for justifications such as ‘farmers have not created enough new products to meet the RDP objective’ or ‘changes to the RDP are needed to achieve the jobs target’. 
Seega otsis kontrollikoda selliseid põhjendusi nagu „põllumajandusettevõtjad ei ole loonud piisavalt uusi tooteid, et täita maaelu arengukava eesmärk” või „maaelu arengukava on vaja muuta, et saavutada töökohti puudutav eesmärk”.
No such cases were identified. 
Selliseid näiteid ei leitud.
The justifications given were primarily budgetary: the amendments were made because expenditure was higher or lower than forecast rather than because the results achieved differed from those intended. 
Põhjendused olid peamiselt seotud eelarvega: muudatused tehti, kuna kulu oli prognoositust suurem või väiksem, mitte selle tõttu, et saavutatud tulemused erinesid kavandatutest.
If the RDP expenditure is lower than the Member States planned, after 2 years the EU allocation to the programme is reduced accordingly in a procedure known as ‘decommitment’. 
Kui maaelu arengukavade kulud on väiksemad kui liikmesriigid on kavandanud, vähendatakse kahe aasta pärast ELi osalust kavas vastavalt (seda menetlust nimetatakse kohustustest vabastamiseks).
This tends to be seen by Member States as ‘losing’ the EU funds. 
Seda tõlgendavad liikmesriigid sageli ELi rahastamise kaotamisena.
To avoid this, Member States amended RDPs to reallocate funds from measures with low take-up towards measures with higher demand. 
Sellise olukorra vältimiseks muudavad liikmesriigid maaelu arengukavasid, et jagada vahendid vähese rahakasutusega meetmetelt ümber teistele, mille puhul on nõudlus suurem.
For example, the justification put forward for changes to the Andalucía RDP included ‘the need to take corrective actions at this moment in order to avoid possible decommitments in the future’. 
Näiteks Andaluusia maaelu arengukava puhul põhjendati muudatusi muu hulgas „vajadusega võtta parandusmeetmeid käesoleval hetkel, et vältida võimalikku kohustustest vabastamist tulevikus”.
In many cases, the approved changes had the effect of reducing rather than increasing the planned efficiency of the measures. 
Heakskiidetud muudatused aga sageli hoopis vähendasid meetmete kavandatud tõhusust.
Andalucía increased the budget for the ‘microenterprises’ measure by 194 % but decreased the targets for the outputs (number of microenterprises supported) by 82 % and job creation results by 96 %. 
Andaluusia suurendas mikroettevõtete toetamise meetme eelarvet 194%, kuid vähendas väljundite sihtväärtust (toeta-tud mikroettevõtete arvu) 82% ning töökohtade loomise tulemusi 96%.
Campania amended the RDP to increase the aid rate to 100 % for two of the diversification measures in a bid to increase take-up: applicants were reimbursed the full costs of their investment projects without any additional obligations to achieve results and without having to contribute. 
Campania muutis maaelu arengukava, suurendades kahe mitmekesista-mismeetme toetusmäära 100 protsendini, et vahendite kasutuselevõttu parandada: taotlejatele hüvitati kõik nende investeerimisprojektide kulud ilma igasuguste lisakohustusteta tulemusi saavutada ja midagi panustada.
The job creation target for the farm diversification measure was reduced from 250 in the initial RDP to 95. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme töökohtade loomise eesmärki vähendati esialgse maaelu arengukava 250 töökohalt 95 kohani. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
32 THE COMMISSION FOCUSED ON OUTPUTS AND FINANCIAL IMPLEMENTATION RATHER THAN ON ACHIEVING RESULTS 69. 
32 KOMISJON KESKENDUS VÄLJUNDITELE JA RAHALISELE RAKENDAMISELE, MITTE TULEMUSTE SAAVUTAMISELE 69.
Even where results indicator data showed that targets would not be met, the Commission’s comments on proposed RDP amendments and the annual meetings with the Member States focused on outputs and spending the budget rather than on how to achieve the intended results. 
Isegi kui tulemusnäitajate andmetest oli näha, et eesmärke ei täideta, keskendus komisjon oma kommentaarides maaelu arengukavade kavandatud muudatuste kohta ning iga-aastastel kohtumistel liikmesriikidega väljunditele ja eelarve kasutamisele, mitte sellele, kuidas kavandatud tulemusi saavutada.
The annual meetings did not achieve their purpose according to the regulation, which is to examine the main results of the previous year. 
Iga-aastased kohtumised ei täitnud oma eesmärki, milleks määruse kohaselt on kontrollida eelmise aasta peamisi tulemusi.
This same focus on spending the budget and disregard for information on the results achieved can be seen in the Commission reports. 
Komisjoni aruannetes kajastub samasugune keskendumine eelarve kasutamisele ning vähene tähelepanu teabele saavutatud tulemuste kohta.
In the Summary Report to the European Parliament and Council on the implementation of the national strategies16, the Commission commented on the measure for modernising agricultural holdings that in some Member States ‘the implementation rate seems to be faster than expected, requiring the need to increase the estimated budget’. 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud koondaruandes riiklike strateegiate rakendamise kohta16 kommenteeris komisjon põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetme puhul, et mõnes liikmesriigis „näib rakendamine olevat oodatust kiirem, mistõttu on tekkinud vajadus suurendada meetme eelarveprognoosi”.
The Commission did not explain why ‘faster implementation’ should justify an increase in the budget. 
Komisjon ei selgitanud, miks kiirem rakendamine õigustab eelarve suurendamist.
Results data presented in the same report — such as the results for the same measure showing only 10 % of the target for new products/techniques being achieved — was not analysed or commented on in the report by the Commission. 
Samas aruandes esitatud tulemusandmeid (nagu sama meetme tulemused, millest ilmneb, et ainult 10% uute toodete/meetodite eesmärgist täideti) komisjoni aruandes ei analüüsitud ega kommenteeritud.
In DG Agriculture and Rural Development’s Annual Activity Report for 2011, the cumulative results data presented in an annex shows that four years into the programming period only 4 % of the target for creating jobs had been achieved. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruande lisas esitatud koondtulemuste andmed näitavad, et programmitöö perioodi nelja aastaga saavutati ainult 4% töökohtade loomise eesmärgist.
There is no mention in the document or in the following DG’s Management Plan of any planned activity by the Commission to improve this situation, despite the importance given in the EU’s strategy to the priority of creating jobs. 
Ei aruandes ega sellele järgnenud peadirektoraadi juhtimiskavas ei ole ära toodud, milliseid meetmeid komisjon on olukorra parandamiseks kavandanud, vaatamata ELi strateegias töökohtade loomise prioriteedile omistatavale tähtsusele.
16 COM(2011) 450 final of 20 July 2011. 
16 KOM(2011) 450 (lõplik), 20. juuli 2011.
Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 33 THE COMMISSION DID NOT USE CMEF RESULTS INFORMATION TO SUPPORT ITS PROPOSALS FOR THE 2014–20 PROGRAMMING PERIOD 72. 
Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt? 33 KOMISJON EI KASUTANUD SEIRE-JA HINDAMISRAAMISTIKU TULEMUSI, ET TOETADA OMA ETTEPANEKUID PROGRAMMITÖÖ PERIOODIKS 2014–2020 72.
In October 2011, the Commission issued the proposals for the 2014–20 programming period17. 
Oktoobris 2011 esitas komisjon ettepanekud programmitöö perioodiks 2014–202017.
The explanatory memorandum presents the results of the impact assessment, which is intended to give the European Parliament and Council information relevant to their decisions. 
Seletuskirjas esitatakse mõjuhindamise tulemused, mis peaksid andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohast teavet otsuste tegemiseks.
It describes the needs that the rural development policy should address, but does not show that the proposed measures are effective and efficient means of meeting those needs. 
Selles kirjeldatakse vajadusi, millele maaelu arengu poliitika peaks tähelepanu pöörama, kuid ei näidata, et kavandatud meetmed oleksid nende vajaduste täitmise tõhusaks ja mõjusaks viisiks.
Annex 4 of the impact assessment gives an ‘assessment of the current policy framework’ in which the Commission presents results targets for just seven of the 40 RDP measures. 
Mõjuhindamise 4. lisas esitatakse kehtiva poliitilise raamistiku hinnang, milles komisjon esitab tulemuseesmärgid 40-st maaelu arengukava meetmest ainult seitsme meetme kohta.
No data is shown on what has been achieved in relation to the targets. In Annex 4a, the Commission gives a brief account of the strengths and weaknesses of the measures for modernising agricultural holdings, agri-environment, forestry measures, microenterprises, and Leader but gives no information on the other measures proposed for the 2014–20 period, including financially important measures, such as that for ‘adding value to agricultural products’ (5,6 billion euros EU allocation in 2007–13). 
Lisas 4a annab komisjon lühiülevaate põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetmete, põllumajanduse keskkonnameetmete, metsandusmeetmete, mikroettevõtete toetamise meetmete ning Leaderi tugevustest ja nõrkustest, ent ei esita teavet muudest programmitöö perioodiks 2014–2020 kavandatud meetmetest, sh rahaliselt olulistest meetmetest, nagu põllumajandustoodete väärtuse lisamise meede (millele EL eraldas perioodil 2007–2013 5,6 miljardit eurot).
This annex presents financial and output data for all the measures but no information on the results achieved. 
Lisas esitatakse kõikide meetmete finants-ja väljundialased andmed, kuid puudub teave saavutatud tulemuste kohta.
Annex 11 has an overview of evaluation findings, which shows that the impact assessment is based largely on the ex ante evaluations of the 2007–13 RDPs, of which the synthesis was published in 200818. 
11. lisas esitatakse ülevaade hindamistulemustest, millest selgub, et mõjuhindamine põhineb enamasti perioodi 2007–2013 maaelu arengukavade eelhindamistel, mille koondaruanne avaldati aastal 200818.
This illustrates the weaknesses in the timing and availability of monitoring and evaluation information. 
See näitab, et järelevalve-ja hindamisalase teabe ajastamine ja kättesaadavus on puudulik.
The Commission made its proposals before the mid-term and ex post evaluation syntheses were available, so the proposals were made not only without information on the effectiveness and efficiency of the measures in the 2007–13 period, but also without the ex post evaluation of the 2000–06 period. 
Komisjon esitas ettepanekud enne, kui vahe-ja järelhindamiste koondaruanded tehti kättesaadavaks, nii et ettepanekud tehti mitte ainult ilma teabeta perioodi 2007–2013 meetmete mõjususe ja tõhususe kohta, vaid ka ilma perioodi 2000–2006 järelhindamiseta.
Although these evaluations have weaknesses, they nevertheless should be taken into account when deciding on the 2014–20 policy. 
Kuigi hinnangutel on puuduseid, tuleks neid siiski perioodi 2014–2020 poliitika kavandamisel arvesse võtta.
For example, the ex post evaluation concludes that the effects of the measure ‘adding value to agricultural products’ on the competitiveness of agriculture seemed to be ‘generally rather marginal’. 
Näiteks järeldatakse järelhindamises, et põllumajandustoodetele väärtuse lisamise meetme mõju põllumajanduse konkurentsivõime suurendamisele tundus olevat „üldiselt küllaltki marginaalne”.
The mid-term evaluations reported a high incidence of deadweight (see paragraph 56). 
Vahehindamistest selgus, et tühimõju osakaal on suur (vt punkt 56).
Yet the Commission proposed this measure for the 2014–20 period without providing information to the European Parliament and Council on the deadweight issue or what conditions should be established for the measure to ensure that deadweight can be minimised. 
Ometi pakkus komisjon selle meetme perioodiks 2014–2020 välja, esitamata Euroopa parlamendile ja nõukogule teavet tühimõju probleemi kohta või selle kohta, millised tingimused tuleb meetmele seada, et tühimõju oleks võimalikult väike.
17 Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), COM(2011) 627 final/2 of 19 October 2011. 
17 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2011) 627 (lõplik)/2, 19. oktoober 2011).
18 Synthesis of Ex ante Evaluations of Rural Development Programmes 2007–13, Final Report, DG Agriculture and Rural Development, 11.12.2008. 
18 Synthesis of Ex-ante Evaluations of Rural Development Programmes 2007–2013, Final Report, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, 11.12.2008.