natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU legislative and policy documents identify the potentially positive impact of renewable energy on rural development. 
ELi seadusandlikes dokumentides ja poliitikadokumentides on kindlaks tehtud, et taastuvenergial on potentsiaalne positiivne mõju maaelu arengule.
The Renewable Energy Directive and the RED II proposal contain references to the opportunities presented by renewable energy for employment and regional development, “especially in rural and isolated areas”17. 
Taastuvenergia direktiivis ja taastuvenergia II direktiivi ettepanekus osutatakse taastuvenergiaga kaasnevatele võimalustele tööhõives ja regionaalarengus, eriti maapiirkondades ja eraldatud piirkondades17.
The Community Strategic Guidelines for Rural Development for 2007-201318 and Regulation (EC) No 1698/200519 take up these issues in the context of the rural development policy framework. 
Ühenduse maaelu arengu strateegiasuunistes aastateks 2007–201318 ja määruses (EÜ) nr 1698/200519 käsitletakse neid küsimusi seoses maaelu arengu poliitikaraamistikuga.
The considerations on the potential of the production and use of renewable energy in rural areas were expanded upon in the ‘Health Check’, a reform package of the Common Agricultural Policy (CAP) which the EU’s agriculture ministers agreed in November 2008. 
Kaalutlused, mis on seotud taastuvenergia tootmise ja kasutamise potentsiaaliga maaelu arengu jaoks, leidsid laiema kajastuse ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli“ Ecofys, „Subsidies and costs of EU energy“ (Toetused ja ELi energiakulud), 2014 (http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys).
See recital 1 of the RED and recital 2 of the RED II proposal. Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p. 
Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsus 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (ELT L 55, 25.2.2006, lk 20), mida on muudetud nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta otsusega 2009/61/EÜ (ELT L 30, 31.1.2009, lk 112).
See section 3.1; 3.2; 3.3 and 3.4a. 
Vt punktid 3.1; 3.2; 3.3 ja 3.4a.
See recitals 22 and 23 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1). 
Vt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) põhjendused 22 ja 23 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
18 16 17 18 19 20 
16 17 18 19
In the 2014-2020 programming period, the EU support for rural development, including support for renewable energy projects, is delivered within a new framework. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 toetab EL maaelu arengut, sealhulgas taastuvenergia projekte uuele raamistikule tuginedes.
The EAFRD has become one of the five European Structural and Investment Funds (ESIFs). 
EAFRD-st on saanud üks viiest Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondist.
This framework is intended to allow the different funds to be better coordinated, with the aim of improving the implementation of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth21. 
Raamistiku eesmärk on võimaldada eri fondide paremat koordineerimist, et parandada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ rakendamist21.
The strategic objectives of the Europe 2020 strategy have been translated into 11 thematic objectives at the level of the ESIFs. 
Strateegia „Euroopa 2020“ strateegilised eesmärgid on Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide tasandil sõnastatud 11 valdkondliku eesmärgina.
For the EAFRD, they have been further broken down into six rural development priorities and 18 focus areas22 (see Figure 3). 
EAFRD puhul jaotuvad need veel kuueks maaelu arengu prioriteediks ja 18 sihtvaldkonnaks22 (vt joonis 3).
Our view on the new programming procedure is provided in Special Report No 16/2017 ‘Rural Development Programming: less complexity and more focus on results needed’. 
Oma seisukoha uue programmitöö menetluse kohta on kontrollikoda esitanud eriaruandes nr 16/2017 „ Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“.
19 21 22 COM(2010) 2020 final of 3.3.2010 “A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 lõplik, 3.3.2010.
See Article 5 of Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 487). 
Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487), artikkel 5.
Figure 3 – Rural development framework in the 2014-2020 programming period Europe 2020 strategy Common Strategic Framework Partnership Agreement 20 Rural development policy: EAFRD Other ESI Funds Innovation, Environment and Climate Change as cross-cutting objectives Priority 1: Knowledge Transfer and Innovation: FA 1A: Fostering innovation, cooperation and the development of the knowledge base in rural areas; FA 1B: Strengthening the links between agriculture, food production and forestry and research and innovation; FA 1C: Fostering lifelong learning and vocational training in the agricultural and forestry sectors. 
Joonis 3. Maaelu arengu raamistik programmitöö perioodil 2014–2020 Strateegia „Euroopa 2020” Ühine strateegiline raamistik Maaelu arengu poliitika: EAFRD Innovatsiooni, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnaülesed eesmärgid 6 prioriteeti ja 18 sihtvaldkonda 1. prioriteet: teadmussiire ja innovatsioon: sihtvaldkond 1A: innovatsiooni ja koostöö toetamine ning teadmistebaasi arendamine maapiirkondades; sihtvaldkond 1B: põllumajanduse, toidu tootmise ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamine; sihtvaldkond 1C: elukestva ja kutsealase õppe parandamine põllumajandus-ja metsandussektoris.
Priority 2: Farm Viability and Competitiveness: FA 2A: Improving the economic performance of all farms and facilitating farm restructuring and modernisation; FA 2B: Facilitating the entry of adequately skilled farmers into the agricultural sector and generational renewal. 
2. prioriteet: põllumajandusettevõtete elujõulisus ja konkurentsivõime: sihtvaldkond 2A: kõigi põllumajandusettevõtete majandustegevuse tulemuslikkuse parandamine ning põllumajandusettevõtete ümberkorraldamise ja moderniseerimise hõlbustamine; sihtvaldkond 2B: piisavalt kvalifitseeritud põllumajandustootjate põllumajandussektorisse sisenemise hõlbustamine ja põlvkondadevahetuse hõlbustamine.
Priority 3: Food Chain Organisation and Risk Management: FA 3A: Improving competitiveness of primary producers by better integrating them into the agri-food chain; FA 3B: Supporting farm risk prevention and management. 
3. prioriteet: toiduahela korraldamine ja riskijuhtimine: sihtvaldkond 3A: toormetootjate konkurentsivõime parandamine nende parema integreerimise abil põllumajanduslike toiduainete tarneahelasse; sihtvaldkond 3B: põllumajandusettevõtte riskiennetamise ja -juhtimise toetamine.
Priority 4: Restoring, Preserving and Enhancing Ecosystems: FA 4A: Restoring, preserving and enhancing biodiversity; FA 4B: Improving water management; FA 4C: Preventing soil erosion and improving soil management. 
4. prioriteet: ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine: sihtvaldkond 4A: elurikkuse ennistamine, säilitamine ja parandamine; sihtvaldkond 4B: veemajanduse parandamine; sihtvaldkond 4C: mullaerosiooni tõkestamine ja mulla majandamise parandamine.
Priority 5: Resource-efficient, Climate-resilient Economy: FA 5A: Increasing efficiency in water use by agriculture; FA 5B: Increasing efficiency in energy use in agriculture and food processing; FA 5C: Facilitating the supply and use of renewable sources of energy; FA 5D: Reducing greenhouse gas and ammonia emissions from agriculture; FA 5E: Fostering carbon conservation and sequestration in agriculture and forestry. 
5. prioriteet: ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus: sihtvaldkond 5A: veekasutuse tõhustamine põllumajanduses; sihtvaldkond 5B: energiakasutuse tõhustamine põllumajanduses ja toiduainetetööstuses; sihtvaldkond 5C: taastuvate energiaallikate pakkumise ja kasutamise hõlbustamine; sihtvaldkond 5D: põllumajanduse põhjustatud kasvuhoonegaaside ja ammoniaagi heitkoguste vähendamine; sihtvaldkond 5E: põllumajanduses ja metsanduses CO2 säilitamise ja sidumise edendamine.
Source: European Commission, European Network for Rural Development (ENRD, Policy overview 2014-2020, (adapted) (https://enrd.ec.europa.eu/en/node/1587/policy-overview-2014-2020). 
Allikas: Euroopa Komisjon, Euroopa maaelu arengu võrgustiku koostatud perioodi 2014–2020 ülevaade (kohandatud) (https://enrd.ec.europa.eu/en/node/1587/policy-overview-2014-2020).
Renewable energy is covered by focus area 5C, which refers to “facilitating the supply and use of renewable sources of energy, of by-products, wastes, residues and of other non-food raw material for purposes of the bio-economy”. 
Taastuvenergia kuulub sihtvaldkonna 5C alla, millega osutatakse taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumise ja kasutamise hõlbustamisele biomajanduse edendamise eesmärgil.
This means that EAFRD measures that support the deployment of renewable energy should, in principle, be attributed to focus area 5C. 
See tähendab, et taastuvenergia kasutuselevõttu toetavad EAFRD meetmed tuleks põhimõtteliselt paigutada sihtvaldkonna 5C alla.
Within the framework of rural development policy, investment support for renewable energy deployment is subject to shared management by the Commission and the Member States. 
Maaelu arengu poliitika raamistikus haldavad taastuvenergia kasutuselevõtuga seotud investeeringutoetusi komisjon ja liikmesriigid ühiselt.
Rural Development Programmes (RDPs) are drawn up by the Member States and approved by the Commission. 
Liikmesriigid koostavad maaelu arengukavad ja komisjon kiidab need heaks.
The Member States then select the projects to which funding is to be allocated, based on the programmes submitted. 21 
Seejärel valivad liikmesriigid esitatud kavadele tuginedes välja projektid, millele raha eraldatakse.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 18. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 18.
We examined the framework for renewable energy with a focus on how it had integrated rural development aspects. 
Kontrollikoda uuris ELi taastuvenergia poliitika raamistikku ja keskendus küsimusele, kuidas olid sellesse kaasatud maaelu arengu aspektid.
Our main audit question was: “Is EAFRD support for renewable energy facilitating renewable energy deployment and sustainable rural development?” 
Auditi põhiküsimus oli see, kas EAFRD taastuvenergia toetus hõlbustab taastuvenergia kasutuselevõttu ja kestlikku maaelu arengut.
We assessed whether, and how, the instruments of renewable energy policy at EU and Member State level had actively supported rural development. 
Kontrollikoda hindas, kas ja kuidas on taastuvenergia poliitika vahendid toetanud ELi ja liikmesriikide tasandil aktiivselt maaelu arengut.
Bioenergy is of prime importance for rural areas where biomass, such as crops, animal and organic waste and wood biomass, are readily available, but certain environmental and socio-economic risks are associated with it (paragraphs 23 to 41). 
Bioenergia on kõige tähtsam maapiirkondade jaoks, kus biomass, nagu põllukultuurid, loomsed ja orgaanilised jäätmed ning puidu biomass, on valmis kujul kättesaadavad, kuid ei tohi unustada, et sellega on seotud ka teatavad keskkonna-ja sotsiaal-majanduslikud riskid (punktid 23–41).
We also examined the rural development policy framework and its implementation at Member State level in order to assess whether EAFRD support for renewable energy actually contributed to sustainable rural development (paragraphs 42 to 81). 
Samuti uuris kontrollikoda maaelu arengu poliitikaraamistikku ja selle rakendamist liikmesriikide tasandil, et hinnata, kas EAFRD taastuvenergia toetus on tegelikult toetanud kestlikku maaelu arengut (punktid 42–81).
Taking account of the OECD’s work in this area23, we considered that investments in renewable energy contribute to sustainable rural development if they provide one or more of the following benefits: • environmental benefits, • income diversification for farmers and forest holders, • jobs and business opportunities in and for rural enterprises, • new and better energy infrastructure and services in rural areas, • new sources of revenue to support key public services and infrastructure in rural areas. 
Võttes arvesse OECD tööd selles vallas23, leidis kontrollikoda, et taastuvenergia investeeringud edendavad kestlikku maaelu arengut siis, kui nendega kaasneb üks või mitu alljärgnevalt loetletud kasudest: • keskkonnakasu; • põllumajandustootjate ja metsamaa valdajate sissetuleku mitmekesistamine; • töövõimalused maapiirkondade ettevõtetes ja ärivõimalused maapiirkondade ettevõtjatele; • uued ja paremad energiataristud ja -teenused maapiirkondades; • uued tuluallikad, et toetada maapiirkondade peamisi avalikke teenuseid ja taristut.
OECD, “Linking Renewable Energy to Rural Development”, OECD Publishing, 2012, (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en). 22 23 
OECD uuring taastuvenergia ja maaelu arengu sidumise kohta „Linking Renewable Energy to Rural Development“, OECD Publishing, 2012 (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en). 23
We carried out the audit between September 2016 and May 2017, collecting audit evidence from the following sources. • Documentary reviews and interviews with staff from four Directorates-General of the European Commission: DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Energy (ENER), DG Environment (ENV), and DG Climate Action (CLIMA). • Audit visits to five Member States: Bulgaria, France (Basse-Normandie), Italy (Tuscany), Lithuania and Austria. 
Kontrollikoda viis auditi läbi ajavahemikus septembrist 2016 kuni maini 2017, kogudes tõendusmaterjali alljärgnevatest allikatest: • dokumentide läbivaatamine ja vestlused Euroopa Komisjoni nelja peadirektoraadi (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (AGRI), energeetika peadirektoraat (ENER), keskkonna peadirektoraat (ENV) ja kliimameetmete peadirektoraat (CLIMA)) töötajatega; • auditikülastused viide liikmesriiki: Bulgaariasse, Prantsusmaale (Alam-Normandiasse), Itaaliasse (Toscanasse), Leetu ja Austriasse.
These Member States were selected because they cover 53 % of the planned expenditure for focus area 5C and in order and provide a balanced geographical spread. 
Nimetatud liikmesriigid osutusid valituks seetõttu, et neile oli eraldatud 53 % sihtvaldkonnaga 5C seotud kavandatud kulutustest ning nende valik tagas tasakaalustatud geograafilise jaotuse.
We reviewed the five relevant RDPs and other relevant documents, and interviewed staff of the Member States’ rural development managing authorities, paying agencies and energy ministries. 
Kontrollikoda vaatas läbi viis asjaomast maaelu arengukava ja muud asjaomased dokumendid ning küsitles liikmesriikide maaelu arengu korraldusasutuste, makseasutuste ning energeetikaministeeriumide töötajaid.
We visited 29 renewable energy projects from the 2007-2013 and the 2014-2020 programming periods on the spot and interviewed the project managers (see Annex II); the projects we visited were mainly investments in renewable energy installations, but they also included a number of supporting projects: for example, forest management projects, or investments in wood chip or pellet production facilities. • A brief survey of six Member States (Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Poland, Romania and Slovenia) that had allocated only a small amount of EAFRD funding, or none at all, to focus area 5C. 
Kontrollikoda külastas kohapeal 29 taastuvenergia projekti programmitöö perioodidest 2007–2013 ja 2014–2020 ning vestles projektijuhtidega (vt II lisa). Külastatud projektid olid peamiselt seotud investeeringutega taastuvenergiat tootvatesse käitistesse, ent oli ka mitmeid toetavaid projekte, nagu metsamajandamisprojektid või investeeringud hakkpuidu või puidugraanulite tootmisrajatistesse; • lühiuuring kuue liikmesriigi kohta (Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rumeenia ja Sloveenia), kes olid eraldanud sihtvaldkonnale 5C kas ainult väga väikese osa EAFRD rahastamisvahenditest või siis ei olnud eraldanud sellele sihtvaldkonnale üldse EAFRD vahendeid.
Our aim here was to find out why this had been the case. • Consultation meetings with relevant stakeholders, including the European Biomass Association (AEBIOM) and BirdLife, to discuss the potential benefits and sustainability risks of bioenergy. 23 
Siinkohal oli kontrollikoja eesmärk selgitada välja selle põhjused; • kohtumiste vormis konsultatsioonid asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa biomassiühenduse (AEBIOM) ja BirdLife’iga, et arutada bioenergiaga potentsiaalse kasu ja jätkusuutlikkusega seotud riskide üle.
OBSERVATIONS The EU’s renewable energy policy framework could better exploit the opportunities of renewable energy deployment in rural areas whilst mitigating the risks related to it 23. 
TÄHELEPANEKUD ELi taastuvenergia poliitika raamistik võiks taastuvenergia kasutamise võimalusi maapiirkondades paremini ära kasutada, leevendades samal ajal sellega seonduvaid riske 23.
In this section we examine whether the renewable energy policy framework encourages the potential benefits offered by renewable energy in rural areas, whilst mitigating the associated environmental and socio-economic risks. 
Käesolevas jaos uurib kontrollikoda, kas taastuvenergia poliitikaraamistik ergutab taastuvenergia pakutavat potentsiaalset kasu maapiirkondades, leevendades samal ajal sellega seonduvaid keskkonna-ja sotsiaal-majanduslikke ohte.
We focused on the particular case of bioenergy, since bioenergy is the renewable energy most evidently connected with rural areas. 
Täpsemalt keskendus kontrollikoda bioenergiale, kuna see on maapiirkondadega kõige ilmsemalt seotud taastuvenergia.
The opportunities of renewable energy for rural development have not been sufficiently exploited Studies show the potentially positive effects of renewable energy on rural development ... 
Taastuvenergia võimalusi ei ole maaelu arengu edendamiseks täielikult ära kasutatud Uuringud näitavad taastuvenergia potentsiaalset positiivset mõju maaelu arengule...
Several studies indicate that renewable energy projects can be developed to the advantage of local interests and sustainable rural development24. 
Mitmest uuringust selgub, et taastuvenergia projekte saab välja töötada nii, et need toetaksid kohalikke huve ja kestlikku maaelu arengut24.
For example, renewable energy can create direct jobs (operating and maintaining equipment, for example) but most long-term jobs are indirect, and can be found all along the supply chain (construction, manufacturing, or in forestry and agriculture in the case of biomass). 
Näiteks võib taastuvenergia valdkond luua otseseid töökohti (muu hulgas seoses rajatiste käitamise ja hooldamisega), kuigi enamik pikaajalisi töökohti on kaudsed ja neid võib leida kogu tarneahela piires (ehitus ja tootmine või biomassi puhul metsa-ja põllumajandus).
In some cases, the studies we examined showed that the construction of components for solar panels or wind turbines had been able to revive existing manufacturing facilities which had not previously been used for energy production. 
Mõnel juhul näitasid kontrollikoja käsitletud uuringud, et päikesepaneelide ja tuuleturbiinide osade valmistamine suutis olemasolevad tootmistehased, mida ei olnud varem energiatootmiseks kasutatud, taaskäivitada.
Some studies reported innovations (e.g. the development OECD, “Linking Renewable Energy to Rural Development”, OECD Publishing, 2012, (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en). 
Mõne uuringu põhjal selgus taastuvenergiat tootvate käitistega OECD uuring taastuvenergia ja maaelu arengu sidumise kohta „Linking Renewable Energy to Rural Development“, OECD Publishing, 2012 (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en).
Revitalisation of local economy by development of renewable energy: good practices and case studies (REvLOCAL) for the IEA-RETD (International Energy Agency – Renewable Energy Technology Deployment platform) (http://iea-retd.org/archives/publications/revlocal). 
Kohaliku majanduse taaselustamine taastuvenergia arendamise abil: head tavad ja juhtuuringud (REvLOCAL) Rahvusvahelise Energiaagentuuri taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtu platvormi jaoks (http://iea-retd.org/archives/publications/revlocal).
AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. et al., ‘Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society’. 
AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. jt: „Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society“ (Taastuvenergia mõju Euroopa põllumajandusettevõtjatele – hüvede loomine põllumajandusettevõtjate ja ühiskonna jaoks).
Final Report for the European Commission Directorate-General Agriculture and Rural Development, 5.12.2011 (https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/renewable-energy-impacts_en). 
Lõpparuanne Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile, 5.12.2011 (https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/renewable-energy-impacts_en).
24 24 of new products, practices and policies) in rural areas with renewable energy installations. 
24 maapiirkondades alanud uuendustegevus (nt uute toodete, tavade ja poliitikameetmete arendamine).
Renewable energy can be a new source of revenue for farmers or forest owners, but also for land owners or local authorities. 
Taastuvenergiast võib saada uus tuluallikas mitte ainult põllumajandusettevõtjatele ja metsaomanikele, vaid ka maaomanikele ja kohalikele omavalitsustele.
Moreover, by producing their own energy, rural communities may become less dependent on the price fluctuations of conventional fuels. 
Peale selle võivad maakogukonnad ise omale energiat tootes muutuda traditsiooniliste kütuste hinnakõikumistest vähem sõltuvaks.
However, in order to maximise the economic benefits of renewable energy deployment for rural areas, the studies underline the need for an approach to rural development policy which is well adapted to local conditions and opportunities and which focuses on the competitiveness of rural areas. 
Uuringutes rõhutatakse siiski, et selleks, et maapiirkonnad saaksid taastuvenergia kasutuselevõtust võimalikult suurt majanduslikku kasu, on maaelu arengu poliitikas vaja kohalikele tingimustele ja võimalustele hästi kohandatud ning maapiirkondade konkurentsivõimele suunatud lähenemisviisi.
To this end, certain key factors need to be considered (see Box 1). 
Sellega seoses tuleb arvesse võtta teatavaid põhitegureid (vt 1. selgitus).