natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6 Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 357, 31.12.2002, p. 
6 Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).
7 Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data (OJ L 8, 12.1.2001, p. 
7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).
8 See footnote 2. 
8 Vt 2. joonealune märkus.
14 Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
14 Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 17. 
15 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 17.
The overall audit question was whether CRIS is effective in responding to the Commission’s information needs in the field of external actions. 
Üldine auditiküsimus oli, kas CRIS rahuldab mõjusalt komisjoni teabe vajadused välistegevuse valdkonnas.
This overall question is adressed in three parts. (a) Is CRIS designed to effectively respond to the Commission’s needs? (see paragraphs 24 to 44) (b) Is the information provided by CRIS reliable? (see paragraphs 45 to 57) (c) Did the Commission sufficiently secure CRIS and its data? (see paragraphs 58 to 74) 19. 
Nimetatud üldist küsimust käsitletakse kolmes osas. a) Kas CRISi ülesehitus rahuldab mõjusalt komisjoni teabevajadused? (Vt punktid 24–44) b) Kas CRISist saadav teave on usaldusväärne? (Vt punktid 45–57) c) Kas CRIS ja selles salvestatud teave on komisjoni poolt küllaldaselt turvatud?
The work specifically related to audit subquestions (a) and (c) relied mostly on analysing the relevant documentation together with explanations given by Commission staff during audit interviews. 
Auditi alaküsimustega a) ja c) otseselt seotud töö põhines peamiselt asjakohaste dokumentide analüüsil ja komisjoni töötajatelt auditivestluste käigus saadud teabel.
This work essentially concerned the development of CRIS since 2005. 
Sisuliselt hõlmas see töö CRISi arendamist alates aastast 2005.
However, events that took place between 2000 and 2005 were also considered, as far as relevant documentation was available. 
Asjakohase dokumentatsiooni olemasolul võeti aga arvesse ka ajavahemikus 2000–2005 toimunud sündmusi.
This part of the audit concentrated on EuropeAid, which is the key player in the development of CRIS. 
See osa auditist keskendus CRISi arendamisel keskset osa mänginud EuropeAidile.
The Court also carried out an electronic survey of CRIS users in EU delegations during May 2011. 
Samuti viis kontrollikoda ELi delegatsioonides töötavate CRISi kasutajate seas 2011. aasta mais läbi elektroonilise uuringu.
The second part of the audit — subquestion (b) — consisted of verifying whether the information provided by CRIS was reliable. 
Auditi teise osa – alaküsimus b) – käigus kontrolliti, kas CRISist saadav teave on usaldusväärne.
These tests were carried out on data directly imported from the CRIS database at the end of March 2011. 
Kontrollide jaoks kasutati CRISist 2011. aasta märtsis otse imporditud andmeid.
They aimed to check whether CRIS data records were complete, valid, consistent and up to date. 
Nende eesmärgiks oli kontrollida, kas CRISis salvestatud kirjed olid täielikud, õiged, järje pidevad ja ajakohastatud.
The scope of the audit included the information concerning all appropriations whose management is supported by CRIS, both from the EU general budget and from the EDFs. 
Auditi ulatus hõlmas teavet, mis puudutas kõiki eraldisi (nii ELi üldeelarvest kui ka EAFide eelarvest), mille haldamist CRIS toetas.
For efficiency purposes, the audit work focused on eight of CRIS’s 21 modules, selected to represent both financial and operational modules9. 
Tõhususe tagamiseks keskenduti audititöö käigus CRISi 21 moodulist kaheksale, mis valiti nii, et esindatud oleksid nii finants-kui ka põhi tegevuse moodulid9.
This enabled the Court to carry out more detailed tests of the selected modules while still having a general picture of the whole system. 
Kirjeldatud lähenemine võimaldas kontrollikojal teha valitud moodulites rohkem üksikasjalikke kontrolle, saades samal ajal siiski üldise pildi kogu süsteemist.
The audit did not aim to assess CRIS’s more technical aspects, as would be done in an information technology audit. 
Auditi eesmärk ei olnud hinnata CRISi tehnilisemaid aspekte, nagu seda oleks tehtud IT-auditi raames.
It did not aim either to assess the cost effectiveness of CRIS maintenance and development. 
Samuti ei püütud hinnata CRISi arendus-ja hooldustöö kulutõhusust.
9 The modules selected for the audit were the Decisions, Contracts, Legal Entity Files, Invoices, Financial Forecasting, Audit, Evaluations and ROM modules. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
9 Auditeeriti järgmisi mooduleid: otsused, lepingud, juriidilised isikud, arved, finantsprognoosid, audit, hindamised ja tulemustele suunatud järelevalve. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
Information technology governance concerns ‘the leadership and organisational structures and processes that ensure that the organisation’s information technology sustains and extends the organisation’s strategies and objectives’10. 
Infotehnoloogia juhtimine keskendub „juhtimisele ning organisatsioo-nistruktuuridele ja protsessidele, mis tagavad selle, et organisatsiooni infotehnoloogia toetab ja arendab organisatsiooni strateegiat ning eesmärke”10.
In particular: ο each directorate-general must define the appropriate organisation for managing the information systems that it owns; ο an annual ‘schéma directeur’ (IT master plan), covering all information system developments, must be produced; ο each information system owned by a directorate general must possess a clearly identified business owner, to represent the users’ interest, and be overseen by a steering committee; ο all new information system projects must be approved on the basis of a vision document, describing the project; ο all new information systems should be developed using the standard Commission project management and development methods. 
Eelkõige: ο iga direktoraat määratleb enda infosüsteemide haldamiseks asja kohase organisatsiooni; ο tuleb koostada iga-aastane IT-teemaline üldkava, mis hõlmab kõiki IT süsteemiarendusi; ο peadirektoraadi igal infosüsteemil peab olema selgelt määratletud omanik, kes esindab kasutajate huve ja kelle üle teostab järelevalvet juhtkomitee; ο kõik uued infosüsteemide projektid tuleb heaks kiita neid kirjeldavate visioonidokumentide põhjal; ο kõigi uute infosüsteemide projektide arendamisel tuleks kasutada komisjoni standardseid haldus-ja arendusmeetodeid.
These measures aim to ensure, in particular, that information system development projects respond to the organisation’s needs and are designed to effectively respond to these needs12. 
Loetletud meetmete eesmärk on eelkõige tagada, et infosüsteemide arendusprojektid vastavad organisatsiooni vajadustele ning on üles ehitatud nii, et nad neid vajadusi mõjusalt rahuldaksid12.
10 Definition of the IT Governance Institute®, as quoted in SEC(2004) 1267 of 20 October 2004 ‘Communication to the Commission on the improvement of information technology governance in the Commission’. 
10 Infotehnoloogia juhtimise instituudi® definitsioon, nagu seda tsiteeritakse dokumendis „Communication to the Commission on the improvement of information technology governance in the Commission”, SEK(2004) 1267, 20. oktoober 2004.
11 ICS No 7. 
11 Sisekontrollistandard nr 7.
See also SEC(2004) 1267. 
Vt ka SEK(2004) 1267.
12 SEC(2004) 1267 provides that: ‘All information systems development projects should produce a “business case/ feasibility study” explaining why a system is built, what it does propose to do, how it does plan to do so, where it impacts the organisation and how much it will cost’. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
12 SEK(2004) 1267 sätestab, et iga infosüsteemide arendusprojekti jaoks peab olema koostatud „projektikirjeldus/ teostatavusuuring”, kus selgitatakse, milleks süsteem luuakse, mida see tegema hakkab ja kuidas ta seda tegema hakkab, kuidas süsteem organisatsiooni mõjutab ning milline on selle maksumus. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
The Court found that, between 2005 and 2008, the identification and prioritisation of information needs were neither systematic nor clearly documented. 
Kontrollikoda leidis, et ajavahemikus 2005–2008 ei olnud vajaduste määratlemine ja prioriseerimine ei süstemaatiline ega selgelt dokumenteeritud.
This contributed to system developments that did not adequately respond to the Commission’s needs, or even, in extreme cases, to useless developments (see Box 1). 
Selle tulemuseks olid süsteemiarendused, mis ei vastanud asjakohaselt komisjoni vajadustele või tähendasid äärmuslikel juhtudel isegi kasutut arendustööd (vt 1. selgitus.)
Since 2008, the Commission has been putting into place a more comprehensive IT governance structure for CRIS. 
Alates 2008. aastast on komisjon loonud CRISi jaoks põhjalikuma IT juhtimisstruktuuri.
All EuropeAid’s new information system development projects must now be approved on the basis of a vision document, describing the project’s objectives, risks and means. 
EuropeAidi kõik uued infosüsteemide arendusprojektid tuleb heaks kiita neid kirjeldava visioonidokumendi põhjal, mis selgitab projekti eesmärke, riske ja vahendeid.
For each project, a business owner is designated to represent the users’ interest; major projects are overseen by a steering committee. 
Igale projektile määratakse omanik, kes esindab kasutajate huve, oluliste projektide üle teostab järelevalvet juhtkomitee.
17 BOX 1 THE EVALUATIONS MODULE HAS NEVER BEEN USED A Commission working paper from 2004 suggested that the Evaluations module of CRIS had been planned to provide a complete overview of mid-term and final evaluations managed by delegations and operational units. 
17 1. SELGITUS HINDAMISTE MOODULIT EI OLNUD KUNAGI KASUTATUD Ühe komisjoni 2004. aasta töödokumendi kohaselt oli CRISi hindamiste moodul kavandatud selleks, et see annaks täieliku ülevaate delegatsioonide ja põhitegevusüksuste hallatud vahe-ja lõpphindamistest.
However, this module has never been used and it did not contain any records. 
Moodulit ei ole aga kunagi kasutatud ja see ei sisaldanud ühtegi kirjet.
The Commission had no documentation available to explain this situation. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
Komisjon ei esitanud mingeid dokumente sellise olukorra selgitamiseks. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
18 NEED FOR AN UP-TO-DATE DEFINITION OF CRIS’S ROLE 30. 
18 CRISi ROLLI MÄÄRATLUS VAJAB AJAKOHASTAMIST 30.
Good practice calls for all information system development projects to produce documents explaining why a system is built, what it proposes to do and how it plans to do so13. 
Hea tava kohaselt peab iga süsteemiarendusprojekti puhul koostama dokumendid, mis selgitavad, milleks süsteem luuakse, mida see hakkab tegema ja kuidas see tegevus hakkab toimuma13.
The Court checked whether such documents existed for the development of CRIS as a whole. 
Kontrollikoda uuris, kas niisugused dokumendid on olemas CRISi kui terviku arendamiseks.
The Court found documents showing that, when the Commission decided in 2000 to develop CRIS, its objective was to be able to ‘provide instant financial information about projects and programmes’ for external actions and, ‘in particular, to provide a proper picture of the distribution of commitments and payments on countries and sectors in the various geographical regions’. 
Kontrollikoda leidis dokumente, mille kohaselt oli komisjoni eesmärk CRISi arendamise otsuse tegemisel, et rakendus oleks võimeline pakkuma välistegevuse valdkonnas „kohest finantsteavet projektide ja programmide kohta” ning „eelkõige andma hea ülevaate kulukohustuste ja maksete jaotumisest erinevate geograafiliste piirkondade, maade ja sektorite kaupa”.
From 2002 to 2004, the first CRIS modules were thus mostly dedicated to some financial management aspects of external actions, such as decisions, contracts and invoices. 
Aastatel 2002–2004 andsid CRISi esimesed moodulid seega enamasti teavet välistegevuse finantsjuhtimise teatud aspektide kohta (nt otsused, lepingud ja arved).
However, since then, the system’s functions have been continually extended, especially by covering more operational aspects of external actions. 
Edaspidi on süsteemi funktsionaalsust aga pidevalt laiendatud ning eelkõige on lisandunud rohkem välistegevuse sisulist poolt hõlmavaid funktsioone.
New modules have been progressively added and existing ones have been adapted (see Figure 2). 
Pidevalt on lisatud uusi mooduleid ja kohandatud juba olemasolevaid (vt joonis 2).
Other information systems have also been taken over, extending CRIS’s coverage of the external action domain14. 
Samuti on üle võetud teisi infosüsteeme, mis on omakorda laiendanud CRISi katvust välistegevuse valdkonnas14.
Another major change, in 2008, was the take-over of OLAS (see paragraph 27). 
Teine oluline muutus oli OLASe ülevõtmine aastal 2008 (vt punkt 27).
Since 2002, there were also major developments in the Commission’s accounting system. 
Alates aastast 2002 on ka komisjoni arvestussüsteemis toimunud olulisi muutusi.
In particular, since the introduction of accrual accounting in 2005 and the replacement of the previous accounting system, Sincom2, by ABAC, it provides many new functions, such as contract registration. 
Eelkõige alates tekkepõhisele arvestusele üleminekust aastal 2005 ning endise süsteemi Sincom 2 asendamisest ABAC süsteemiga sisaldab CRIS palju uusi funktsioone (nt lepingute registreerimine).
Despite these major changes both in CRIS and in ABAC, the Court did not find any document providing an up-to-date statement of CRIS’s intended role in the Commission’s overall information system, its objectives or the precise scope of operations it supports. 
Hoolimata nii CRISis kui ka ABACis tehtud olulistest muudatustest ei leidnud kontrollikoda üheski dokumendis ajakohastatud määratlust CRISi rollist komisjoni üldises infosüsteemis ega ka selle eesmärkide ja toetavate tegevuste ulatuse täpset kirjeldust.
13 See footnote 12. 
13 Vt 12. joonealune märkus.
14 Since it began, CRIS has successively taken over the functions and data of the following information systems: Griot (the system of the ex-Directorate-General DG IA, in 2002), Désirée (the system of the ex-Directorate-General DG IB, in 2002–03), MIS (the information system of the ex-Directorate General DG VIII, in 2003–04) and OLAS (the information system of the ex-Directorate-General DEV, in 2008). Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
14 Alates oma loomisest on CRIS aja jooksul üle võtnud järgmiste infosüsteemide funktsioonid ja andmed: Griot (endise piirkondliku välissuhete peadirektoraadi DG IA süsteem, 2002), Désirée (endise piirkondliku välissuhete peadirektoraadi DG IA süsteem, 2002–2003), MIS (endise piirkondliku välissuhete peadirektoraadi DG VIII süsteem, 2003–2004) ning OLAS (endise arengu peadirektoraadi süsteem, 2008). Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
19 FIGURE 2 CRIS DEVELOPMENT HISTORY YEAR NEW CRIS MODULES CRIS FRAMEWORK CONTRACTS DEVELOPMENTS IN INTERFACE BETWEEN CRIS AND ABAC COMMITMENTS PAYMENTS 1999-2002 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 DECISIONS CONTRACTS INVOICES DAC FORMS CALLS FOR TENDERS/PROPOSALS PROGRAMMING FINANCIAL FORECASTING (1st version) AUDIT FINANCIAL GUARANTEES REVENUE FORECASTS RECOVERIES INVOICES (Major changes) ROM FINANCIAL FORECASTING CONTRACTS INVOICES RECOVERIES GUARANTEES Source: European Court of Auditors. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
19 JOONIS 2 CRISi ARENGU AJALUGU AASTA CRISi UUED MOODULID CRIS RAAMLEPINGUD CRISi JA ABACi VAHELISE ÜHENDUSLIIDESE ARENG KULUKOHUSTUSED MAKSED 1999-2002 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 OTSUSED LEPINGUD ARVED ARENGUABIKOMITEE VORMID RIIGIHANKED PROJEKTIKONKURSID PROGRAMMITÖÖ TULUPROGNOOSID (1. versioon) AUDIT FINANTSTAGATISED TULUPROGNOOSID TAGASINÕUDED ARVED (olulised muudatused) TULEMUSTELE ORIENTEERITUD JÄRELEVALVE FINANTSPROGNOOSID LEPINGUD ARVED TAGASINÕUDED TAGATISED Allikas: Euroopa Kontrollikoda. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
In particular, CRIS’s role was not adequately defined with regard to ABAC, many functions of which were replicated in CRIS. 
Eelkõige ei olnud määratletud CRISi rolli seoses ABAC süsteemiga, mille mitu funktsiooni oli dubleeritud ka CRISis.
The added value of continuing to encode financial transactions in CRIS instead of encoding them directly in ABAC was not clear (see Box 2). 
Ei olnud selge, millist lisandväärtust pakub praktika kodeerida finantstehinguid endiselt CRISis, selle asemel et teha seda kohe ABACis (vt 2. selgitus).
DATA CODING WEAKNESSES 36. 
PUUDUSED ANDMETE KODEERIMISEL 36.
The efficiency and effectiveness of a system in enabling the easy retrieval and consolidation of data records are thus strongly dependent on the quality and consistency of data codes. 
Süsteemi võime kirjeid tõhusalt ja mõjusalt otsida ning konsolideerida sõltub seega suurel määral andmekoodide kvaliteedist ja järjepidevusest.
The objectives set for CRIS in 2000 were to be able to provide instant and consolidated financial information about projects and programmes for external actions (see paragraph 31). 
2000. aastal seati CRISile eesmärk anda välistegevuse valdkonnas projektide ning programmide kohta jooksvalt finantsteavet (vt punkt 31).
The Court checked whether data codes in CRIS were so defined as to effectively contribute to this objective. 
Kontrollikoda uuris, kas CRISi andmekoodid on defineeritud nii, et seatud eesmärgi saavutamisele mõjusalt kaasa aidata.
20 BOX 2 INEFFICIENT DATA TRANSFER BETWEEN CRIS AND ABAC The interface between CRIS and ABAC does not facilitate data exchange. 
20 2. SELGITUS CRISi JA ABACi VAHELINE EBATÕHUS ANDMEVAHETUS CRISi ja ABACi vaheline liides ei hõlbusta andmevahetust.
Indeed, ABAC automatically performs completeness and consistency checks on financial transaction data before recording them. Since checks performed by ABAC are not always the same as the ones performed by CRIS, financial transaction data are sometimes blocked when transferred from CRIS to ABAC, i.e. at a late stage in the validation procedure. 
Enne andmete salvestamist kontrollib ABAC automaatselt finantstehingu andmete täielikkust ja järjepidevust: kuna ABACi kontrollid ei ühti alati CRISis tehtavate kontrollidega, blokeeritakse vahetevahel finantstehingu andmed CRISist ABACisse ülekandmisel, st valideerimismenetluse hilises etapis.
The Court found that, because of successive system developments that were not sufficiently formalised (see paragraph 27), several of the more than one hundred code lists were duplicated. 
Kontrollikoda leidis, et järjestikuste küllaldaselt formaliseerimata süstee-miarenduste tõttu (vt punkt 27) olid enam kui sajast koodinimekirjast mitu dubleeritud.
Duplicated data code lists can diverge over time. 
Dubleeritud andmekoodide nimekirjad võivad aja jooksul üksteisest erinema hakata.
They also make data consolidation and reconciliation more complex, time-consuming and prone to errors. 
Samuti muutub nende tõttu keerulisemaks ja aeganõudvamaks andmete konsolideerimine ja võrdlemine ning suureneb vigade tekkimise oht.
However, the project was not completed and the system was left in a hybrid situation, with some data code lists still stored in separate or duplicate tables. 
Projekt jäi aga lõpetamata ning süsteem lõplikult ühtlustamata: osa andmekoodide nimekirjade tabelitest on endiselt salvestatud eraldi või dubleerituna.
The Court also found several code lists containing values that were not mutually exclusive, which prevented the effective consolidation of data. 
Kontrollikoda leidis ka mitu üksteist mittevälistavate väärtustega andmekoodide nimekirja, mis takistasid andmete mõjusat konsolideerimist.
Within this list, some codes indicated countries whilst others indicated groups of countries. 
Selles nimekirjas tähistas osa koode riike, osa aga riikide rühmi.
Similarly, CRIS cannot easily be used to compute the total amount spent on a given policy or financed from a given financial instrument. 
Sarnaselt ei ole CRISi lihtne kasutada mingi kindla poliitika või rahastamisvahendi raames kulutatud kogusumma arvutamiseks.
Indeed, the list of domains used to associate records from many CRIS modules to a given domain mixes geographical zones (Asia, for example), financial instruments (TACIS15, for example) and thematic policies (food security, for example). 
Tõepoolest, CRISi paljusid mooduleid ja klassifikaatoreid omavahel ühendavas klas-sifikaatorite nimekirjas on omavahel segamini geograafilised piirkonnad (nt Aasia), rahastamisvahendid (nt TACIS15) ja poliitikavaldkonnad (nt toiduga kindlustatuse tagamine).
15 Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States. 
15 Tehnilise abi andmise programm Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele.
A list of payments referring to Tanzania would contain the first record but not the second one, although a part of the second payment might have been directed to Tanzania. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
Tansaanias tehtud makseid sisaldavas nimekirjas kajastuks küll esimene makse, kuid mitte teine, ehkki ka osa teisest maksest võis olla tehtud Tansaaniale. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
PERSISTING PROBLEMS WITH USER FRIENDLINESS 42. 
ENDISELT ON PROBLEEME KASUTAJASÕBRALIKKUSEGA 42.
According to the ‘Communication to the Commission on the improvement of information technology governance in the Commission’17, information systems must be user driven and meet users’ needs. 
Dokumendi „Communication to the Commission on the improvement of information technology governance in the Commission” (Teatis komisjonile komisjoni infotehnoloogia juhtimise parandamise kohta)17 kohaselt peavad infosüsteeme juhtima kasutajad ning need peavad vastama kasutajate vajadustele.
Users are thus well placed to give indications about the effectiveness of an information system in responding to their needs. 43. 
Niisiis oodatakse kasutajatelt tagasisidet selle kohta, kui mõjusalt vastab infosüsteem nende vajadustele. 43.
In May 2011, the Court performed a survey of CRIS users in the EU delegations, aiming to assess to what extent this population of CRIS users were affected by certain issues. 
2011. aasta mais viis kontrollikoda ELi delegatsioonides töötavate CRISi kasutajate seas läbi elektroonilise uuringu eesmärgiga hinnata, mil määral mõjutasid teatud küsimused seda kasutajarühma.
Forty-four of the 92 delegations to whom questionnaires were sent replied. 
Küsimustiku saanud 92 delegatsioonist vastasid 44.