natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this way, sustainability becomes an integral part of its performance management framework (Figure 6)50. 
Nii muutub jätkusuutlikkus organisatsiooni tulemusjuhtimise raamistiku lahutamatuks osaks (joonis 6)50.
The different steps inform each other, and the use of information is important throughout the process. 
Eri etapid mõjutavad üksteist ja teabe kasutamine on tähtis kogu protsessis.
Figure 6 – Key steps to incorporate sustainability into performance frameworks 19 Assurance Report& Communication Source: ECA. Risk Assessment Continuous use of information Measurement, Monitoring& Review Strategy Policies & Objectives 30 According to the OECD and the EU’s Joint Research Centre, due to the many synergies and complementarities – but also potential trade-offs – between SDGs51, there is a need for a systematic approach to ensure policy coherence and to identify, understand and manage interactions among highly interconnected SDGs. 
Riskihindamine Teabe järjepidev kasutamine Mõõtmine, seire ja läbivaatamine Strateegia Poliitika ja eesmärgid 30 Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ja ELi Teadusuuringute Ühiskeskus leiavad, et kuna kestliku arengu eesmärkide vahel on palju koostoimet ja vastastikust täiendavust, kuid ka võimalikku vastastikust neutraliseerimist51, on vaja süsteemset käsitlusviisi, et tagada poliitikavaldkondade sidusus ning teha kindlaks omavahel tihedalt seotud kestliku arengu eesmärkide seosed, neid mõista ja hallata.
We looked at whether the EU and the Commission in particular have strategies to provide goals and targets against which to report. 
Kontrollikoda uuris, kas ELil ja täpsemalt komisjonil on olemas strateegiad, et valida eesmärgid ja alleesmärgid, mille alusel aruandlust koostada.
31 After the adoption of the 2030 Agenda in 2015, the Commission published a communication stating that the SDGs were already addressed in EU action and in its overall strategy (Europe 2020 strategy and 10 priorities of the Juncker Commission)52. 
31 Pärast kestliku arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmist 2015. aastal avaldas komisjon teatise, milles sedastas, et kestliku arengu eesmärkide täitmisega juba tegeletakse ELi meetmete ja üldstrateegia kaudu (strateegia „Euroopa 2020” ja Junckeri komisjoni kümme prioriteeti)52.
The Commission therefore did not consider it necessary to make any changes to the strategic framework. 
Seepärast ei pidanud komisjon vajalikuks muuta strateegilist raamistikku.
As a result, existing targets, with the exception of some related to energy and climate53, are set and monitored up to 2020 rather than to 203054. 
Selle tulemusel on olemasolevad eesmärgid, välja arvatud mõned energia-ja kliimaeesmärgid53, püstitatud ja jälgitavad 2020. aastani, mitte 2030. aastani54.
32 According to the Commission, one reason for this approach was that when the 2030 Agenda came out in 2015, the EU’s multiannual financial framework (MFF) for 2014-2020 was already under way (Figure 7). 
32 Komisjoni sõnul oli lähenemisviisi üks põhjuseid see, et kestliku arengu tegevuskava 2030 avaldamise ajaks 2015. aastal kehtis juba ELi mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (joonis 7).
Figure 7 – Timelines of the key EU strategies and the 2030 Agenda Source: ECA. 
Joonis 7. Tähtsaimate ELi strateegiate ja kestliku arengu tegevuskava 2030 kehtivusaeg Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
33 In several of our previous reports, we have recognised the political difficulties of these circumstances, commenting on the overlapping and unsynchronised strategic frameworks and mandate periods55. 
33 Kontrollikoda on mitmes varasemas aruandes möönnud selliste asjaolude poliitilist keerukust ja teinud märkusi kattuvate ja kooskõlastamata strateegiliste raamistike ning volituste kehtivusaegade kohta55.
However, when the 2021-2027 MFF was being prepared in 2018, there was still no overall EU strategy beyond 2020. 
Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 valmistamise ajal 2018. aastal aga ei olnud veel 2020. aasta järgset ELi üldstrateegiat.
We have previously highlighted that the proposals for the 2021-2027 MFF were published without being underpinned by a common EU strategy or set of targets56. 
Kontrollikoda on varem toonitanud, et 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ettepanekud avaldati, ilma et need põhinenuks ELi ühisstrateegial või ühistel eesmärkidel56.
34 The Commission informed us that, in its opinion, the political objectives agreed in the 2016 Bratislava Declaration and the 2017 Rome Declaration57 were sufficient to design the MFF for 2021-2027. 
34 Komisjon teatas kontrollikojale, et tema arvates on 2016. aasta Bratislava deklaratsioonis ja 2017. aasta Rooma deklaratsioonis57 kokku lepitud poliitilised eesmärgid piisavad 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kavandamiseks.
Some MFF proposals refer explicitly to contributing to SDGs among the objectives of the instrument (e.g. Horizon Europe). 
Mõnes mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus viidatakse sõnaselgelt, et vahendi (näiteks programm „Euroopa horisont“) eesmärkide hulka kuulub panustamine kestliku arengu eesmärkide täitmisse.
35 The European Parliament58, the European Council59 and the Council of the EU60 have repeatedly called for implementing a strategy for the 2030 Agenda. 
35 Euroopa Parlament58, Euroopa Ülemkogu59 ja ELi Nõukogu60 on korduvalt nõudnud kestliku arengu tegevuskava 2030 strateegia rakendamist.
In 2017, both the European Parliament and the Council called on the Commission to come forward with an overarching SDG implementation strategy61. 
Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu kutsusid 2017. aastal komisjoni üles esitama kestliku arengu eesmärkide rakendamise üldstrateegia61.
According to the Council, such a strategy should have been in place by mid-2018 to guide all EU policies and programmes, including both interim and long-term targets, and set out Europe’s vision for a sustainable Europe beyond the 2030 Agenda. 
programme, sealhulgas vahe-ja pikaajalisi eesmärke, ning luua jätkusuutliku Euroopa visioon, mida järgida ka pärast kestliku arengu tegevuskava lõppu.
In 2018, the European Council considered that the Commission’s Reflection Paper should pave the way for a comprehensive implementation strategy in 201962. 
Euroopa Ülemkogu arvas 2018. aastal, et komisjoni aruteludokument peaks olema esimene samm tervikliku rakendamisstrateegia vastuvõtmiseni 2019. aastal62.
36 The Commission published a “reflection paper” on sustainable development in January 201963, which had originally been planned for earlier. 
36 Komisjon avaldas 2019. aasta jaanuaris kestliku arengu kohta aruteludokumendi63, mis algul kavatseti esitada varem.
The paper includes three future scenarios as inspiration for the next Commission’s work to support moving towards a Sustainable Europe by 2030: (1) An overarching EU SDG strategy to guide all the actions of the EU and its Member States; (2) Continued mainstreaming of the SDGs in all relevant EU policies by the Commission, but not enforcing Member States’ action; (3) Prioritising external action while consolidating current sustainability ambition at EU level. 
Dokumendis esitatakse kolm tulevikustsenaariumit, mis võiksid toetada komisjoni järgmisel ametiajal Euroopa kestliku arengu saavutamist 2030. aastaks: 1) ELi kestliku arengu eesmärkide üldstrateegia, millest EL ja liikmesriigid oma tegevuses juhinduvad; 2) komisjon integreerib kestliku arengu eesmärgid ka edaspidi kõikidesse ELi asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, kuid ei kohusta liikmesriike tegutsema; 3) välistegevuse seadmine esikohale ja samas praeguste kestlikkuse valdkonna püüdluste konsolideerimine ELi tasandil.
37 The reflection paper compiles relevant analysis and data. 
37 Aruteludokumenti on koondatud asjakohane analüüs ja teave.
It also provides a description of selected Commission policy initiatives related to the SDGs and presents policy areas important for sustainable development. 
Selles kirjeldatakse valikuliselt komisjoni poliitikaalgatusi, mis on seotud kestliku arengu eesmärkidega, ja esitatakse kestlikku arengut puudutavad tähtsad poliitikavaldkonnad.
This is a step in the right direction. However, it presents developments in the EU rather than effects of EU policy and/or the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs. 
See dokument on samm õiges suunas, kuid selles esitatakse ELis tekkinud suundumused, mitte ei kirjeldata ELi poliitika mõju ega/või ELi eelarveeraldisi kestliku arengu eesmärkide täitmiseks.
38 The reflection paper highlights some areas where, according to the Commission, it should do more. 
38 Aruteludokumendis tuuakse esile teatavad valdkonnad, kus komisjon peaks tema enda sõnul rohkem tegutsema.
However, it did not include a gap analysis identifying how the SDGs fit into existing priorities; nor did it assess what more needs to be done in terms of EU policy and legislation64. 
Samas ei hõlmanud see puuduste analüüsi, mis näitaks, kuidas kestliku arengu eesmärgid sobituvad olemasolevatesse prioriteetidesse; samuti ei hinnatud, mida tuleb veel teha ELi poliitika ja õigusaktide valdkonnas64.
The Council had called for such a gap analysis in 2017 and the Parliament, after the publication of the reflection paper in 2019, echoed this request65. 
Nõukogu nõudis sellist puuduste analüüsi 2017. aastal ja Euroopa Parlament kordas nõuet 2019. aastal, pärast aruteludokumendi avaldamist65.
Mainstreaming 39 Mainstreaming sustainability issues into main budget processes, business objectives or policies is another pre-requisite for sustainability reporting. 
Integreerimine 39 Jätkusuutlikkuse aruandluse eeltingimus on ka jätkusuutlikkusalaste küsimuste integreerimine peamistesse eelarvemenetlustesse, ärieesmärkidesse või poliitikasse.
40 In 2016, the Commission stated that it “will mainstream the SDGs into EU policies and initiatives, with sustainable development as an essential guiding principle for all its policies”66. 
40 Komisjon teatas 2016. aastal, et „kaasab säästva arengu eesmärgid ELi poliitikasse ja algatustesse, kusjuures kõigi tema poliitikavaldkondade oluline juhtpõhimõte on 20
To inform on whether and how such mainstreaming has taken place, the Commission has started to provide some information. 
säästev areng“66. Komisjon on andnud mõningast teavet selle kohta, kas ja kuidas selline integreerimine aset leiab.
Since 2017, programme statements have included general descriptions (without assigning financial values) of how the programme in question contributes to the SDGs. 
Alates 2017. aastast esitatakse programmide tegevusaruannetes üldkirjeldus (ilma rahaliste väärtusteta) selle kohta, kuidas aruandes käsitletav programm aitab täita kestliku arengu eesmärke.
In 2018, the Commission produced a diagram mapping selected spending programmes against SDGs and highlighted the most recent initiatives. 
Komisjon koostas 2018. aastal diagrammi, milles esitati valitud kuluprogrammide panus kestliku arengu eesmärkidesse ja tõsteti esile viimased algatused.
The Commission estimates that nearly every programme contributes to one or more of the SDGs67. 
Komisjoni hinnangul aitab pea iga programm täita üht või mitut kestliku arengu eesmärki67.
However, the Commission 21 stresses that this information is for “communication purposes” (and not reporting purposes). 
Samas ta rõhutab, et diagramm on mõeldud vaid teavitamiseks (mitte aruandluseks).
There is, apart from in the EU’s external actions area, no systematic analysis or reporting framework how individual programmes or parts of the budget contribute to the implementation of the SDGs. 
Kui jätta kõrvale ELi välistegevuse valdkond, puudub süstemaatiline analüüsi-või aruandlusraamistik selle kohta, kuidas programmid või eelarveosad aitavad täita kestliku arengu eesmärke.
41 The European Think Tanks Group found the Commission’s mapping of sustainability issues to be useful for the purposes of communication, but that it did not help the Commission to make sustainability a priority for EU funding across its policy areas68. 
41 Euroopa mõttekodade ühendus (European Think Tanks Group, ETTG) pidas komisjoni diagrammi jätkusuutlikkusalaste küsimuste kohta kasulikuks teavitusvahendiks, kuid leidis, et see ei aita komisjonil muuta jätkusuutlikkust ELi rahastamise prioriteediks kõigis poliitikavaldkondades68.
The European Parliament has also called for the Commission to improve “mainstreaming of sustainable development in all funding mechanisms and budgetary lines” and “enhance accountability for delivering collective results through the MFF”69. 
Ka Euroopa Parlament on nõudnud, et komisjon tagaks „kestliku arengu suurema integreerimise kõikidesse rahastamismehhanismidesse ja eelarveridadesse“ ning suurendaks „aruandekohustust ühiste tulemuste saavutamise eest mitmeaastase finantsraamistiku kaudu“69.
42 Mainstreaming cross-cutting issues (such as climate change or gender equality) across the budget is not easy. 
42 Valdkonnaüleseid küsimusi (nagu kliimamuutused või sooline võrdõiguslikkus) ei ole lihtne eelarvesse integreerida.
Our 2016 report on climate mainstreaming70 highlighted that mainstreaming even just one SDG goal (climate mitigation and adaptation) into the EU budget poses several challenges. 
Kontrollikoda rõhutas kliimameetmete integreerimist käsitlevas 2016. aasta aruandes70, et isegi ühe kestliku arengu eesmärgi (kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine) integreerimisega ELi eelarvesse tekib mitu probleemi.
We pointed out the need for a comprehensive reporting framework, with indicators monitoring actual spending on climate action and related results. 
Kontrollikoda juhtis tähelepanu vajadusele luua terviklik aruandlusraamistik, mis hõlmab näitajaid kliimameetmete tegelike kulude ja nende tulemuste jälgimiseks.
These indicators could be relevant for measuring progress towards the SDG on climate action. 
Need näitajad võivad olla vajalikud, et hinnata kliimameetmeid puudutavate kestliku arengu eesmärkide täitmiseks tehtud edusamme.
43 As well as using SDGs in the mapping of budgets, SDGs can be used to improve indicators, budget evaluation or track spending (Figure 8). 
43 Lisaks eelarve võrdlemisele kestliku arengu eesmärkide täitmisega võib kestliku arengu eesmärke kasutada ka näitajate täiustamiseks, eelarve hindamiseks või kulude jälgimiseks (joonis 8).
Certain Member States have started to incorporate the 2030 Agenda into their budgetary processes. 
Osa liikmesriike on alustanud kestliku arengu tegevuskava 2030 kaasamisega eelarvemenetlustesse.
At present, mapping budgets against the SDGs is more common than using SDGs as a performance-management tool for resource allocation and negotiation. 22 
Praegu on levinum tava võrrelda eelarve panust kestliku arengu eesmärkide täitmisse kui kasutada kestliku arengu eesmärke tulemusjuhtimise vahendina ressursside eraldamises ja läbirääkimistes. 21
Figure 8 – How SDGs can be used in the budgetary process Source: ECA based on Elisabeth Hege, Laura Brimont, Integrating SDGs into national budgetary processes, Institut du développement durable et des relations internationales, Study, N°05/18 July 2018. 23 Preparing the budget • use SDGs as decision making tool for resource allocation • redesign budget classification systems Implementing and following-up the budget • improve budget performance evaluation • Introduce SDG focus in spending reviews • design a budget reporting dashboard for citizens • track spending for specific cross-cutting SDGs like gender, climate or nutrition In the budget proposal • improve descriptive information linking the budget to the SDGs • map expenditure categories against the SDGs • publish a set of indicators to inform political debate on the budget 
Joonis 8. Kestliku arengu eesmärkide võimalik kasutamine eelarvemenetluses 22 Eelarve koostamine • kasutada kestliku arengu eesmärke vahendite jaotamisel otsustusvahendina • kujundada ümber eelarve klassifitseerimis-süsteemid Eelarve täitmine ja kontroll • täiendada eelarve täitmise hindamist • keskenduda kestliku arengu eesmärkidele kuluülevaadetes • välja töötada eelarve aruandluse tulemustabel kodanikele • jälgida kulusid konkreetsete valdkonnaüleste kestliku arengu eesmärkide täitmisel, nagu sooline võrdõiguslikkus, kliima või toitumine Eelarveprojektis • täiustada kirjeldavat teavet, mis seob eelarve kestliku arengu eesmärkidega • panna paika seotud kulukategooriad ja kestliku arengu eesmärgid • avaldada eelarvepoliitilises arutelus kasutatavad näitajad Allikas: Euroopa Kontrollikoda, lähtudes Elisabeth Hege ja Laura Brimonti uuringust „Integrating SDGs into national budgetary processes“ (Kestliku arengu eesmärkide integreerimine riikide eelarvemenetlustesse), Institut du développement durable et des relations internationales, nr 5/18. juuli 2018.
Reporting on sustainability in EU institutions and agencies 44 The EU has committed itself to the SDGs and sustainability, so the implementation of the SDGs and sustainability are an integral part of the performance of the EU and its institutions. 
Jätkusuutlikkuse aruandlus ELi institutsioonides ja asutustes 44 EL on võtnud kohustuse täita kestliku arengu ja jätkusuutlikkuse eesmärgid, mis tähendab, et kestliku arengu ja jätkusuutlikkuse eesmärkide täitmine on ELi ja selle institutsioonide tegevuse lahutamatu osa.
Hence, one would expect sustainability reporting to be an integral part of its performance reporting. 
Sellest võib eeldada, et jätkusuutlikkuse aruandlus on ELi tulemusaruandluse lahutamatu osa.
At present, there is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports. 
Praegu ei ole komisjonil ega teistel ELi institutsioonidel jätkusuutlikkuse aruannete esitamise otsest õiguslikku kohustust.
45 In this section, we analyse how the Commission and other EU institutions and agencies report on sustainability issues. 
45 Selles jaos analüüsitakse, kuidas komisjon ja teised ELi institutsioonid ja asutused annavad aru jätkusuutlikkusega seotud küsimustest.
We identify whether EU institutions and agencies provide information on sustainability within their performance-reporting framework, either in a stand-alone sustainability report or in any other form. 
Kontrollikoda teeb kindlaks, kas ELi institutsioonid ja asutused esitavad tulemusaruandluse raamistikus jätkusuutlikkusalast teavet ning kas nad teevad seda eraldiseisvas jätkusuutlikkuse aruandes või muul kujul.
46 In the following we focus on: (i) sustainability reporting as part of the Commission’s reporting framework; (ii) reports by Eurostat; and (iii) sustainability reporting prepared by one EU institution and EU agency and other relevant activities. 
46 Alljärgnevalt keskendutakse i) jätkusuutlikkuse aruandlusele kui komisjoni aruandlusraamistiku osale; ii) Eurostati aruannetele ning iii) ühe ELi institutsiooni ja ühe ELi asutuse koostatud jätkusuutlikkuse aruandlusele ning sellega seotud tegevusele.
Performance reporting by the Commission 47 Performance reporting is a systematic gathering of data and presentation of information on the implementation of public policies, including both spending instruments (such as grants) and non-spending instruments (such as regulation). 
Komisjoni tulemusaruandlus 47 Tulemusaruandlus on andmete süstemaatiline kogumine ja teabe esitamine avaliku poliitika elluviimise kohta, mis hõlmab nii rahastamisvahendeid (nagu toetused) kui ka muid vahendeid (näiteks õigusaktid).
Its aim is to assess the policies’ effectiveness and efficiency by comparing the results achieved with the objectives set and the costs incurred (both financial and non-financial costs, including those imposed on stakeholders). 
Eesmärk on hinnata poliitika tõhusust ja tulemuslikkust, võrreldes saavutatud tulemusi püstitatud eesmärkide ja tekkinud kuludega (nii rahalised kui ka muud kulud, sealhulgas sidusrühmadele tekkinud kulud).
As with any performance report, sustainability reports serve two basic purposes: (1) they are an accountability tool, and (2) they are a management tool. 
Sarnaselt kõigi muude tulemusaruannetega on jätkusuutlikkuse aruannetel kaks põhieesmärki: 1) toimida aruandlusvahendina ja 2) haldusvahendina. 23
48 The aim of the Commission’s performance reporting framework is to measure its performance using objectives, targets and indicators. 
48 Komisjoni tulemusaruandluse raamistikuga mõõdetakse komisjoni tulemuslikkust eesmärkide, sihtväärtuste ja näitajate abil.
documents (Figure 9). 
Tulemused esitatakse eraldi dokumentides (joonis 9).
We regularly assess several aspects of the performance framework shown below, including whether the information is used by management71. 
Kontrollikoda hindab korrapäraselt allpool näidatud tulemusraamistiku mitut aspekti, sealhulgas seda, kas volinike kolleegium kasutab teavet71.
Figure 9 – The Commission’s performance reporting framework Source: ECA. 
Joonis 9. Komisjoni tulemusaruandluse raamistik 24 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
49 The performance reporting on the EU budget encompasses the following key documents: (1) programme statements, which map the relationship between EU programmes and the SDGs; (2) the programmes’ performance overview, which presents all EU spending programmes in 2014‐2020, refers to the SDGs in the context of several programmes72; (3) the Annual Management and Performance Report for the EU budget, which shows how the EU budget supports the EU’s political priorities. 
49 ELi eelarve täitmise tulemusaruandlus hõlmab järgmisi tähtsamaid dokumente: 1) programmide tegevusaruanded, milles pannakse paika ELi programmide ja kestliku arengu eesmärkide vaheline seos; 2) programmide tulemuslikkuse ülevaade, milles esitatakse kõik ELi kuluprogrammid ajavahemikus 2014–2020 ja käsitletakse kestliku arengu eesmärke mitme programmi arvestuses72; 3) iga‐aastane ELi eelarve haldus‐ ja tulemusaruanne, milles näidatakse, kuidas ELi eelarve toetab ELi poliitilisi prioriteete.
The document also points out that the information in the programme statements does not constitute the official reporting on the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs74; (4) the General report on the activities of the European Union, which presents at an EU level the results achieved with EU action and the EU budget. 
Dokumendis märgitakse veel, et programmide tegevusaruannetes esitatud teave ei ole ametlik aruandlus ELi eelarve panuse kohta kestliku arengu eesmärkide täitmisse74; 4) üldine aruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta, milles esitatakse ELi meetmete ja ELi eelarvega ELi tasandil saavutatud tulemused.
50 In addition to these four reports, each Commission directorate-general, as well as the six agencies directly controlled by the Commission (executive agencies), report annually on their achievements, initiatives and use of resources in their annual activity reports. 
50 Lisaks nendele neljale aruandele annavad kõik komisjoni peadirektoraadid ja komisjonile vahetult alluvad kuus asutust (rakendusametid) igal aastal aru oma saavutustest, algatustest ning vahendite kasutamisest iga-aastases tegevusaruandes.
Directorate-generals responsible for the EU’s external actions provide the most information on SDGs, while we found no mention of them in the reports of the Directorate-General for Energy or the Directorate-General for Mobility and Transport75. 
Kestliku arengu eesmärkide kohta esitavad kõige rohkem teavet ELi välistegevuse eest vastutavad peadirektoraadid, samas kui neid ei mainita üldse energeetika peadirektoraadi ega liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi aruannetes75.
51 Agencies not directly controlled by the Commission (decentralised agencies) also publish annual reports, but the Commission does not issue guidelines on how to compile these reports, nor does it include these agencies’ performance information in its Annual Management and Performance Report. 
51 Aastaaruandeid avaldavad ka asutused, mis ei allu otse komisjonile (detsentraliseeritud ametid), kuid komisjon ei avalda suuniseid nende aruannete koostamise kohta ega kaasa nende asutuste tulemusteavet oma iga-aastasesse haldus-ja tulemusaruandesse.
The agencies have, however, established a voluntary network (the Performance Development Network) which has developed a list of performance indicators. 
See-eest on asutused loonud vabatahtliku võrgustiku (tulemuslikkuse arendamise võrgustik), mille raames on välja töötatud tulemusnäitajate loetelu.