natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nor were they required to provide informa‐ tion about their strategies for covering any shortfall in operating expenditure and guaranteeing the continued provision of incubation services. 
Samuti ei pidanud nad esitama teavet oma strateegia kohta võimaliku puudujäägi katmiseks tegevuskuludes ja inkubatsiooniteenuste katkematu osutamise tagamiseks. sesse taristusse tehtavate investeeringute kaasrahastamiseks.
Project assessment and selection 62 In the case of business incubators, this outputs‐oriented approach can first be detected at the project selection stage. 
Projektide hindamine ja valik 62 Ettevõtlusinkubaatorite puhul võib kirjeldatud väljundipõhist lähenemisviisi täheldada esmajoones projektide valikuetapis.
In particular, the project assess‐ ment and selection process did not pay enough attention to some key ele‐ ments of incubation activity, which is part of the operational phase (phase II) of a project. (d) Expected project impact. 
Projektide hindamisel ja valimisel ei pööratud piisavat tähelepanu mõningatele põhielementidele inkubatsioonitegevuses, mis on osa projekti tegevusetapist (II etapp). d) Projekti eeldatav mõju.
The assessment procedure did not evaluate expected benefits for the regional economy. 
Hindamisel ei võetud arvesse, millised kasutegurid on projektil piirkonna majanduse seisukohast.
The lack of standardised assessment criteria also made it impossible to assess the efficiency of planned projects in terms of the cost per job created or per new SME. 
Standardsete hindamiskriteeriumide puudumisel ei olnud võimalik hinnata ka kavandatud projektide tõhusust väljendatuna maksumuses ühe loodud töökoha või uue VKE kohta.
Observations 26 Project objectives and indicators 63 Some of the project objectives defined in the application were quantified using indicators, with defined targets to be achieved. 
Tähelepanekud 26 Projektieesmärgid ja -näitajad 63 Mõningad taotlustes kindlaksmääratud projektieesmärgid kvantifitseeriti näitajate abil, seades neile täpsed sihtarvud.
Output indicators had been applied appropriately: examples included the number of square metres of office space built, or the number of printers installed. 
Väljundinäitajaid rakendati asjakohaselt: neid väljendati näiteks ehitatud bürooruumide pindalana ruutmeetrites või paigaldatud printe-rite arvuna.
64 However, none of the visited manag‐ ing authorities had used a system of indicators based on good practice guidelines issued by an experienced national or international grouping of business incubators. 
64 Ükski külastatud rakendusasutustest ei olnud aga kasutanud näitajate süsteemi, mis põhineks kogenud riikliku või rahvusvahelise ettevõtlusinkubaatorite rühma välja antud heade tavade juhistel.
65 It is particularly important to define indicators precisely in setting objec‐ tives for incubation operations (phase II). 
65 Eriti tähtis on näitajad täpselt kindlaks määrata inkubatsioonitegevuse (II etapp) eesmärkide seadmisel.
In general, indicators were largely defined by applicants themselves. 
Üldjuhul määrasid näitajad kindlaks taotlejad ise.
66 The lack of structure in the use of indicators to establish specific project objectives and to monitor the op‐ erational activity also had an impact on the overall efficiency of public spending. 
66 Struktuuri puudumine täpsete projektieesmärkide kindlaksmääramise ja igapäevategevuse järelevalve näitajate kasutamisel avaldas mõju ka riikliku rahastamise üldisele tõhususele.
Specifically, when signing grant agreements, managing authori‐ ties were unable to ensure that the value of the ERDF grant or the level of co‐financing was proportionate to the results which the applicant ex‐ pected to achieve, or to the impact on local entrepreneurship. 
Toetuslepinguid sõlmides polnud rakendusasutustel võimalik kindlaks teha, kas ERFi toetuse väärtus või kaasrahastamise määr on proportsionaalne taotleja oodatavate tulemuste või mõjuga kohalikule ettevõtlusele.
Project monitoring and follow-up 67 The physical establishment of incuba‐ tors had generally been monitored properly. 
Projektide seire ja järelkontroll 67 Inkubaatorite füüsilise rajamise üle tehti üldjuhul nõuetekohast seiret.
Member State authorities had carried out on‐the‐spot visits and reviews of financial documentation. 
Liikmesriikide ametiasutused olid teinud kohapealseid kontrolle ja üle vaadanud finantsdokumendid.
One main reason for this was that they had not taken steps to ensure that management systems at incubator level would fulfil their basic performance monitoring role. 
Selle üks peamisi põhjuseid oli asjaolu, et nad ei olnud võtnud samme tagamaks, et juhtimissüsteemid täidaksid inkubaatorite tasandil oma peamise tulemusalase järelevalve ülesande.
The lack of adequate results monitoring meant that they had been unable to proper‐ ly follow up the achievement of the anticipated outcomes. 
Piisava tulemusalase järelevalve puudumine tähendas, et ametiasutustel ei olnud võimalik eeldatud tulemuste saavutamist nõuetekohaselt kontrollida.
ERDF co-funded incubators were not required to continue incubation activities for a sufficiently long period of time 69 The Court considers that particular attention needs to be paid to the financial and operational sustainability of co‐financed projects, to the quality of incubation services offered and to the overall expected positive impact on the local, and possibly the wider, economy. 
ERFi kaasrahastatud inkubaatoritel ei olnud kohustust inkubatsioonitegevust piisavalt pika perioodi jooksul jätkata 69 Kontrollikoda leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kaasrahastatud projektide finants-ja tegevusalasele jätkusuutlikkusele, pakutavate inkubatsiooniteenuste kvaliteedile ja positiivsele kogumõjule, mida inkubaator eeldatavalt avaldab nii kohalikule kui võimaluse korral ka laiemale majandusele.
Observations 27 70 In this respect, the minimum length of the sustainability period17 (5 years) was not adapted to the characteristics of the business incubation process; nor did it accurately reflect the life cycle of the assets built and purchased with ERDF support (20–30 years)18. 
Tähelepanekud 27 70 Jätkusuutlikkuse miinimumperioodi17 (viis aastat) ei kohandatud ettevõtlus-inkubatsiooniprotsessi eripäradele; samuti ei kajastanud see õigesti ERFi toetusega ehitatud ja hangitud varade olelusringi (20–30 aastat)18.
This meant that managing authorities had relinquished their control over the assets immediately after the minimum sustainability period stipulated in the Structural Funds regulation19 expired. 
See tähendas, et rakendusasutused olid loobunud kontrollist varade üle kohe pärast struktuurifondide määruses19 sätestatud jätkusuutlikkuse miinimumperioodi lõppu.
An example of how a Member State successfully addressed this problem is given in Box 4. 
Näide sellest, kuidas üks liikmesriik lahendas probleemi edukalt, on toodud 4. selgituses.
71 After the sustainability period had expired, the entity responsible for project delivery was released from its contractual obligations and was able to dispose freely of the assets which it had obtained. 
71 Pärast jätkusuutlikkuse perioodi lõppu vabanes projekti elluviimise eest vastutav üksus lepingulistest kohustustest ning sai omandatud varad vabalt võõrandada.
In the audited projects, 8 out of 27 incubators had partially or entirely stopped their incubation activity after the 5‐year sustainability period expired. 
Auditeeritud projektide puhul olid 27 inkubaatorist 8 pärast viieaastase jätkusuutlikkusperioodi lõppu inkubatsioonitegevuse osaliselt või täielikult lõpetanud.
72 In situations like this, the actual ben‐ efit from public funding was trans‐ ferred to facility owners (e.g. private companies, local authorities, chambers of commerce and universities) instead of to local entrepreneurs and start‐ups. 
72 Sellistes olukordades saavad riiklikust rahastamisest tegelikku kasu vahendite omanikud (nt eraettevõtted, kohalikud ametiasutused, kommertskojad ja ülikoolid), mitte kohalikud ettevõtjad ja idufirmad.
The Court estimates that the total value of funding affected in this way may amount to around two fifths of total ERDF investment in the audited business incubation projects, i.e. 30 million euro. 
Kontrollikoja hinnangul võib sel viisil mõjutatud rahastamise kogusumma moodustada ligikaudu kaks viiendikku ERFi koguinvesteerin-gutest auditeeritud ettevõtlusprojekti-desse ehk 30 miljonit eurot.
17 The period during which the beneficiary is obliged to respect the commitments provided for in the grant agreement. 
17 Periood, mille jooksul on toetusesaaja kohustatud täitma toetuslepingus sätestatud kohustusi.
18 The life cycle of the assets in question (mainly buildings) was determined on the basis of depreciation rates applied in the respective Member States. 
18 Kõnealuste varade (peamiselt ehitised) olelusring määrati kindlaks vastavates liikmesriikides kohaldatud amortisatsioonimäära alusel.
19 Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (OJ L 161, 26.6.1999, p. 1). 
19 Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999 (EÜT L 161, 26.6. 1999, lk 1), millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta.
Good practice — Sustainability period In Poland, the problem of a short sustainability period had been resolved in the 2007–13 programming period in one of the measures included in the horizontal operational programme. 
Hea tava – jätkusuutlikkuse periood Poolas lahendati jätkusuutlikkusperioodi lühiduse probleem programmitöö perioodil 2007–2013 ühe horisontaalse rakenduskava meetmega.
The sustainability period laid down in the grant agreement had been extended to 20 years, and project operators were obliged to transfer all public financing received for the construction of the facility to the hosted SMEs over this period in the form of business support. Box 4 
Toetuslepingus sätestatud jätkusuutlikkusperioodi pikendati 20 aastale ja projektide elluviijatel oli kohustus anda inkubeeritud VKEdele üle kõik riiklikud vahendid, mis neile oli selle perioodi jooksul rajatise ehitamiseks ettevõtlustoetuse vormis eraldatud. 4. selgitus
Observations 28 Limitations in the dissemination of knowledge by the European Commission hampered the promotion of good practices 73 The Court’s assessment of the Commis‐ sion’s contribution focused on those activities which, in principle, should contribute to the development and im‐ plementation of incubator projects. 
Tähelepanekud 28 Teadmiste piiratud levitamine Euroopa Komisjoni poolt takistas heade tavade edendamist 73 Kontrollikoda keskendus komisjoni panuse hindamisel neile tegevustele, mis peaksid kaasa aitama inkubatsiooniprojektide arendamisele ja elluviimisele.
In particular, the Court assessed whether a body of expertise concerning incuba‐ tion activity had been accumulated by the Commission, and whether good practice guidelines based on this expertise had been made available at European level. 
Eelkõige hindas kontrollikoda, kas komisjon oli kokku kogunud inkubatsioonitegevust puudutavad ekspertteadmised ja kas neil teadmistel põhinevad hea tava juhendid olid Euroopa tasemel kättesaadavaks tehtud.
Commission initiatives 74 In the course of this audit the Court screened a number of the Commis‐ sion’s initiatives. 
Komisjoni algatused 74 Auditi tegemise käigus vaatas kontrollikoda üle rea komisjoni algatusi.
It concentrated on ini‐ tiatives which had been in place since the beginning of 2000, and whose main focus was on incubators. 
Keskenduti algatustele, mida oli rakendatud alates 2000. aasta algusest ja mille keskmes olid inkubaatorid.
These initiatives had the potential to make a contribution to the accumulation of relevant knowledge within the Com‐ mission, and also to the dissemination of this knowledge and relevant good practices among interested stakehold‐ ers or responsible authorities. 
Algatused aitasid potentsiaalselt koondada komisjonis asjaomaseid teadmisi ning levitada neid teadmisi ja asjakohaseid häid tavasid huvitatud sidusrühmade või vastutavate ametiasutuste hulgas.
75 Two important initiatives should be mentioned in connection with the management of knowledge: (a) In 2002, the Commission published a benchmarking study provid‐ ing valuable information about the state of European incubators. 
75 Seoses teadmiste haldamisega tuleks mainida kaht olulist algatust: a) 2002. aastal avaldas komisjon võrdlusuuringu, mis andis väärtuslikku teavet Euroopa inkubaatorite olukorra kohta.
The study recommended that the benchmarking exercise should be repeated; however, this was never done. (b) In parallel to the benchmarking ex‐ ercise, the Commission set up a da‐ tabase of incubators20. 
Uuringus soovitati võrdlusanalüüsi korrata; seda pole aga tehtud. b) Võrdlusuuringuga paralleelselt koostas komisjon inkubaatorite andmebaasi20.
The data was updated on a yearly basis until 2006, when the system ceased to be developed and updated. 
Andmeid uuendati igal aastal kuni 2006. aastani, mil andmebaasi enam ei arendatud ega ajakohastatud.
Knowledge dissemination 76 Concerning the dissemination of incubator‐related expertise, apart from the benchmarking report men‐ tioned above, a ‘Smart guide to innovation‐based incubators’ was published by the Commission in 2010. 
Teadmiste levitamine 76 Inkubaatoritealaste erialateadmiste levitamise vallas on komisjon lisaks eelmainitud võrdlusuuringule avaldanud 2010. aastal juhendi innovatsioonil põhinevate inkubaatorite kohta.
The document, which was produced on the basis of the experience of EBN members, describes the main factors and processes which exert the greatest influence on the success of business incubation, and how this can best be measured. 
Juhendis, mis põhineb Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuste võrgustiku liikmete kogemustel, kirjeldatakse ettevõtlusinkubatsiooni edukusele kõige rohkem mõju avaldavaid tegureid ja protsesse ning parimaid meetodeid edukuse mõõtmiseks.
However, the guide did not provide any performance data or information about the effective‐ ness of this kind of business support. 
Dokumendis ei esitata aga mingeid tulemusandmeid ega teavet sellist tüüpi ettevõtlustoetuse mõjususe kohta.
The guide was published too late to allow the audited incubators to take it into consideration at the time of their establishment. 
Juhend avaldati liiga hilja selleks, et auditeeritud inkubaatorite loomise ajal oleks saanud sellest juhinduda.
Only a few incubators were even aware of its existence. 
Ainult mõned inkubaatorid olid selle olemasolust üldse teadlikud.
Observations 29 77 The initiatives described above dem‐ onstrate that in the last decade the Commission did indeed make some effort to gather data about business incubation. 
Tähelepanekud 29 77 Eelkirjeldatud algatused näitavad, et viimasel kümnel aastal on komisjon teinud jõupingutusi ettevõtlusinkubatsiooni puudutavate andmete kogumiseks.
However, the experience and knowledge gathered was lost due to the lack of continuity in the Commission’s initiatives. 
Kogutud teadmised ja kogemused läksid aga kaotsi, kuna komisjoni algatused ei olnud järjepidevad.
The Commis‐ sion had not carried out any further systematic studies about business incubators, and therefore did not have adequate up‐to‐date knowledge to share. 
Komisjon ei ole ettevõtlusinkubaatorite kohta rohkem süstemaatilisi uuringuid läbi viinud, seetõttu puudub tal ajakohane teave, mida jagada.
Such knowledge would have been particularly useful to Member States which were intensively develop‐ ing their business incubation network (i.e. Member States which joined the EU in and after 2004). 
Kõnealune teave oleks olnud eriti kasulik nende liikmesriikide jaoks, kes ehitasid sel ajal intensiivselt oma ettevõtlusinkubatsiooni võrgustikku üles (st ELiga 2004. aastal ja pärast seda liitunud riigid).
78 The Commission does not have an adequate knowledge base which could allow it to assess the effectiveness of business incubators, or to provide advanced support to any business incubator — in particular, to those co‐funded by the ERDF. 
78 Komisjonil puudub asjakohane tead-musbaas, mille alusel hinnata ettevõtlusinkubaatorite mõjusust või anda (eriti ERFi kaasrahastatavatele) ettevõtlusinkubaatoritele täiendavat toetust.
The fact that the number of incubators is grow‐ ing makes it especially important for the Commission to provide support to incubator operators, managing authorities and Member States alike, in particular by providing examples of good practice, successful incubation programmes or benchmarking data which managing authorities can use during the assessment of proposals for the establishment of future incubators. 
Kuna inkubaatorite arv järjest suureneb, on komisjoni jaoks eriti oluline anda toetust nii inkubaatorite käitajatele, rakendusasutustele kui ka liikmesriikidele, eelkõige jagades heade tavade ja edukate inkubatsiooniprogrammide näiteid või võrdlusandmeid, mida rakendusasutused saavad kasutada uute inkubaatorite loomise ettepanekute hindamisel.
Conclusions and 30 recommendations 79 The ERDF has made a significant financial contribution towards the creation of business incubator infra‐ structure, particularly in Member States in which this type of business support was relatively rare. 
Järeldused ja soovitused 79 ERF on ettevõtlusinkubaatorite taristu loomist toetanud olulise rahalise panusega, eriti liikmesriikides, kus seda tüüpi ettevõtlustoetust esines suhteliselt harva.
However, the Court considers that the provision of incubation services — and, con‐ sequently, the wider impact on local businesses — was rather limited, due to financial constraints and the low level of incubation activities. 
Kontrollikoda leiab aga, et inkubatsiooniteenuste osutamine – ja selle laiem mõju kohalikele ettevõtetele – oli üsna piiratud, mis tulenes rahalistest piirangutest ja inkubatsioonitegevuse madalast tasemest.
This was mainly explained by a lack of exper‐ tise concerning incubation practices, and by shortcomings in management systems. 
Seda võib peamiselt seletada ebapiisavate teadmistega inkubatsioonitegevuse kohta, samuti juhtimissüsteemide puudustega.
In general, audited ERDF co-financed incubator facilities had been established properly, but the business support offered to clients was only moderately successful 80 The performance of the audited incubators was lower than that of the benchmarked incubators. 
Üldiselt vastas ERFi kaasrahastatud auditeeritud inkubaatorite loomine nõuetele, kuid klientidele pakutud ettevõtlustoetuse tulemuslikkus oli piiratud 80 Auditeeritud inkubaatorite tulemused olid nõrgemad kui võrdlusaluste inkubaatorite omad.
Although the ERDF had been effective in deliv‐ ering incubator infrastructure, it had been less successful in ensuring that they provided effective and efficient support to their clients. 
Ehkki ERF oli inkubatsioonitaristu loomisel olnud efektiivne, oli ta vähem edukas selle tagamisel, et inkubaatorid annaksid oma klientidele mõjusat ja tõhusat toetust.
ERDF‐support‐ ed incubators were operating in mod‐ ern and properly adapted co‐financed facilities, they were more costly to run and required more staff to produce a new start‐up than the benchmarked incubators. 
ERFi kaasrahastatud inkubaatorid töötasid tänapäevastes, vajadustele kohandatud ruumides, neid oli kulukam hallata ja nende puhul läks uue idufirma loomiseks vaja rohkem tööjõudu kui võrdlusalustes inkubaatorites.
Audited ERDF incubators had not made sufficient use of good practices 81 There are several possible reasons why the audited incubators were less effective and efficient. 
30 Auditeeritud ERFi inkubaatorid ei olnud piisavalt järginud häid tavasid 81 On mitu võimalikku põhjust, miks auditeeritud inkubaatorid olid vähem mõjusad ja tõhusad.
Most of the incubators had commenced oper‐ ations relatively recently, and this lack of experience undoubtedly hampered their efficiency. 
Enamik inkubaatoreid olid tegevust alustanud suhteliselt hiljuti ja kogemuste vähesus mõjutas kahtlemata nende tõhusust.
The clearest signs of this were weaknesses and gaps in in‐ cubation programmes and inadequate business models, in particular with regard to financial sustainability. 
Selgeimad märgid sellest olid puudused ja lüngad inkubatsiooniprogrammides ning (eelkõige rahalise jätkusuutlikkuse mõttes) puudulikud ärimudelid.
This constraint focused the attention of the incubators’ management teams on generating income rather than provid‐ ing quality services for high‐growth potential start‐ups. 
Selle piirangu tõttu keskendusid inkubaatorite haldajad tulu loomisele, mitte kvaliteetsete teenuste osutamisele suure kasvupotentsiaaliga idufirmadele.
This income‐ oriented approach led incubator man‐ agers to relax the eligibility criteria for newcomers. 
Tuludele suunatud lähenemisviisi tõttu lihtsustasid inkubaatorite juhid uute ettevõtete vastuvõtmiskriteeriume.
As a result, costly incuba‐ tor support was offered to low‐growth ventures. 
Selle tagajärjel said kulukat inkubatsioonitoetust väikese kasvupotentsiaaliga ettevõtted.
This further increased inef‐ ficiency in the use of public resources invested in business incubators. 
See suurendas veelgi ettevõtlusinkubaatoritesse investeeritud riiklike vahendite ebatõhusat kasutamist.
82 Incubators were unable to offer comprehensive, individually tailored assistance to their clients. 
82 Inkubaatorid ei suutnud pakkuda klientidele igakülgset, spetsiaalselt neile suunatud toetust.
The range of services offered was limited. 
Pakutavate teenuste valik oli piiratud.
Most audited incubators did not offer sup‐ port to prospective entrepreneurs at the pre‐incubation stage, or to non‐ resident clients. 
Suurem osa auditeeritud inkubaatoreist ei pakkunud toetust potentsiaalsetele ettevõtjatele eelinkubatsiooni etapis ega mitteresidentidest klientidele.
The incubation pro‐ grammes were of a basic nature and did not take into account the specific individual needs or business develop‐ ment objectives of their clients. 
Inkubatsiooniprogrammid olid standardsed ning nendes ei arvestatud klientide spetsiifilisi vajadusi ega äritegevuse arendamise eesmärke.
As there was no close cooperation with them, the incubators lacked detailed knowledge of their level of develop‐ ment. 
Inkubaatorid ei teinud omavahel tihedat koostööd, mistõttu puudus neil üksikasjalik teave oma arengutaseme kohta.
This had an additional adverse effect on the quality of business sup‐ port offered. 
Ka see avaldas pakutud ettevõtlustoetuse kvaliteedile negatiivset mõju.