natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The visits that it made to the new Member States in 2005 with a view to clearing the accounts gave rise to no specific comments about milk quotas. 
Auditikäi-gud, mida komisjon tegi uutesse liikmesriikidesse 2005. aastal seoses raamatupidamisarvestuse kontrollimisega, ei andnud põhjust teha konkreetseid märkusi piimakvootide kohta.
Replenishment of the national reserve: options that differ from one Member State to another 44. 
Riigireservi täiendamine: valikud riigiti erinevad 44.
The milk quota scheme provides for the establishment of a national reserve, distinguishing between deliveries and direct sales. 
Piimakvootide korraga nähakse ette riigireservi loomine tarnetele ja otseturustusele eraldi.
The Member States are therefore allowed to recover some or all of the quantities that are not used when a producer does not market at least 70 % of its individual reference quantity over a 12-month period (25). 
Liikmesriikidel on seetõttu lubatud tagastada kvootide kasutamata osa kas osaliselt või täielikult, kui tootja ei turusta vähemalt 70 % oma individuaalsest baaskogusest 12kuulise ajavahemiku jooksul (25).
The new Member States have adopted different practices. 
Uutes liikmesriikides on võetud kasutusele erinev praktika.
Producers that under-used their quota during the first quota year were not penalised in Latvia, Lithuania, Hungary and the Czech Republic because the year was based on 11 rather than 12 months. 
Tootjatele, kes ei kasutanud neile määratud kvoote täielikult ära esimese kvoodiaasta jooksul, ei määratud karistust Lätis, Leedus, Ungaris ja Tšehhi Vabariigis, kuna kvoodiaasta koosnes 12 kuu asemel 11 kuust.
The Estonian authorities did not take this factor into account and reduced quotas. 
Eesti ametiasutused ei arvestanud nimetatud asjaolu ja vähendasid kvoote.
During the first quota year (2004-2005), the Slovakian authorities applied a penalty system that had been in force prior to accession (26) and was stricter than the one laid down in EU legislation. 
Slovakkia ametiasutused rakendasid esimese kvoodiaasta jooksul (2004–2005) karistussüsteemi, mis oli kehtinud enne ühinemist (26) ja mis oli ühenduse õigusaktides ettenähtud süsteemist rangem.
In cases of force majeure or in duly substantiated situations, the arrangements for withdrawing quantities belonging to partly or wholly inactive producers do not apply (27). 
Vääramatu jõu või nõuetekohaselt põhjendatud olukordade puhul ei kohaldata sätteid, mis on seotud nende koguste ta-gasivõtmisega, mis kuuluvad osaliselt või täielikult tegevusetutele tootjatele (27).
In Poland, withdrawal decisions were made in 2005 and 2006 in respect of producers that were completely inactive or that had used less than 70 % of their reference quantity. 
Poolas tehti 2005. ja 2006. aastal otsus tagasivõtmise kohta nende tootjate puhul, kes olid tegevusetud või olid ära kasutanud oma kvoodist vähem kui 70 %.
Approximately 3 900 producers, i.e. 1 %, were completely inactive in 2004-2005. 
Umbes 3 900 tootjat ehk üks sajast olid ajavahemikul 2004–2005 tegevusetud.
However, they kept their full quota for 2005-2006 after lodging an appeal with the paying agency. 
Pärast makseasutusele kaebuse esitamist säilitasid nad siiski oma kvoodid kvoodiaastaks 2005–2006.
Appeals are assessed and a decision taken by the regional directors of the paying agency (ARR), even though national provisions have not been adopted to guarantee uniform treatment of such appeals. 
Makseasutuse (ARR) piirkondlikud direktorid hindavad kaebusi ja võtavad vastu otsuse, kuigi puuduvad siseriiklikud sätted tagamaks selliste kaebuste ühtse käsitlemise.
The use of the national reserve: varying procedures 47. 
Riigireservi kasutamine: erinevad menetlused 47.
The purpose of the national reserve is to allocate quotas to new producers or additional quantities to existing producers on the basis of objective criteria set by the national authorities. 
Riigireservi eesmärk on riiklike ametiasutuste vastuvõetud objektiivsete kriteeriumide alusel määrata kvoodid uutele tootjatele või täiendavad kogused juba tegutsevatele tootjate.
The allocation criteria applied in some new Member States have deliberately excluded certain applicants. 
Mõnes uues liikmesriigis kohaldatud määramise kriteeriumid on tahtlikult välistanud mõned taotlejad.
Some Member States also used the national reserve to convert available quantities intended for direct sale into delivery quotas on a massive scale (Box 4). 
Mõni liikmesriik on kasutanud riigireservi ka suures ulatuses otseturustuseks kasutada olevate koguste ümberarvestamiseks tarnekvootideks (vt 4. selgitus).
(25) Article 15(2) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(25) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõige 2.
(26) Ordinance of the Ministry of Agriculture of the Slovak Republic of 25 November 2002 No 2953/2002-100, Annex 2, paragraph III. 
(26) Slovakkia Vabariigi põllumajandusministeeriumi 25. novembri 2002. aasta määrus nr 2953/2002–100 lisa 2 punkt III.
Under this system, the paying agency cut the ‘delivery’ quotas of milk producers that had used less than 90 % of their quota in 2003-2004. 
Nimetatud süsteemi kohaselt kärpis makseasutus nende piimatootjate tarnekvoote, kes kasutasid oma kvootidest ära alla 90 % ajavahemikul 2003–2004.
In addition, the utilisation percentage was calculated using the overall quota (deliveries + direct sales), even though it should have been calculated separately for each quota. 
Lisaks arvutati kasutuse protsent kogukvoodi alusel (tarned + otseturustus), isegi kui seda oleks pidanud iga kvoodi arvutama eraldi.
(27) Article 15(3) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(27) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõige 3.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/17 Box 4 — Allocation of quantities from the national reserve In Poland, national legislation did not allow new producers to receive quotas from the national reserve. 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/17 4. selgitus – Kvootide määramine riigireservist Riiklike õigusaktide kohaselt ei lubatud uutel tootjatel Poolas saada kvoote riigireservist.
However, the quotas allocated to existing producers were not limited to the quantities requested by producers. 
Seevastu olemasolevatele tootjatele eraldatud kvoote ei piiratud tootjate taotletud kvootidega.
In Lithuania, producers with fewer than five cows were not allowed to receive reference quantities from the national reserve in 2004-2005. 
Leedu tootjatel, kellel oli vähem kui viis lehma, ei lubatud saada kvoote riigireservist kvoodiaastal 2004–2005.
In Estonia and Hungary, during the first two quota years, direct sales quotas were systematically granted from the national reserve to producers that made no direct sales and had no intention of doing so. 
Eestis ja Ungaris määrati pidevalt kahel esimesel kvoodiaastal riigireservist otseturustuskvoote tootjatele, kes ei teinud ega kavatsenud tegeleda otseturustusega.
This practice is explained by the respective allocation criteria applied in Estonia (utilisation rate of the overall quota) and Hungary (inadequate delivery quota). 
Nimetatud praktikat kinnitavad kohaldatud määramiskriteeriumid Eestis (kogukvoo-di täitmismäär) ja Ungaris (ebapiisavad tarnekvoodid).
Hungary and Slovakia continued to allocate additional delivery quotas for 2004-2005 even though the national reserve for deliveries had become negative. 
Ungari ja Slovakkia jätkasid täiendavate turustuskvootide määramist kvoodiaastaks 2004–2005, sellal kui tarnete riigi-reservis oli juba puudujääk.
The massive conversion of unused ‘direct sales’ reference quantities 48. 
Suure hulga kasutamata ümberarvestamine otseturustuse baaskoguste 48.
The first two milk marketing years in the new Member States were marked by a shortage of reference quantities in the national reserve for deliveries, while sizeable quantities were left unused in the national reserve for direct sales. 
Kahel esimesel piimakvoodiaastal märgiti uutes liikmesriikides riigireservi tarnekvootide puhul kvootide puudust, sellal kui jäid kasutamata olulised riigireservi otseturustuse kvoodid.
The twofold problem of overestimating the new Member States’ requirements in terms of direct sales quotas and the under-declaration of direct sales was mentioned above (see paragraphs 20 et seq.). 
Eespool (vt punkt 20 jne) on märgitud kahte probleemi seoses uute liikmesriikide otseturustuskvootide taotluste ülehindamise ja otseturustuse osalise deklareerimata jätmisega.
In order to increase the quantities available for delivery, the new Member States were allowed to authorise the conversion of ‘direct sales’ reference quantities into ‘deliveries’ reference quantities and vice versa, at the duly justified request of the producer (28). 
Selleks et suurendada kasutada olevaid tarnekvoote, lubati uutel liikmesriikidel teha tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel otseturustuse baaskoguste ümberarvestamist tarnete baaskogusteks ja vastupidi (28).
In all of the new Member States these provisions were intensively applied. 
Kõigis uutes liikmesriikides kohaldati rangelt nimetatud sätteid.
The transformation of direct sales quotas into delivery quotas was particularly extensive in the Czech Republic and the Baltic States (Illustration 3). 
Otseturustuskvootide ümber-muutmine tarnekvootideks oli eriti ulatuslik Tšehhi Vabariigis ja Balti riikides (joonis 3).
Illustration 3 Conversion of direct sales quotas into delivery quotas (28) Article 6(2) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
Joonis 3 Otseturustuskvootide ümberarvestus tarnekvootideks (28) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 6 lõige 2.
C 185/18 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 The fat content of deliveries: an important parameter that is sometimes ignored 50. 
C 185/18 ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 Tarnete rasvasisalduse määr: tähtis parameeter, mida mõnikord eiratakse 50.
Milk quotas limit the quantities of milk that are marketed but also, where deliveries are concerned, the production of fat. 
Piimakvootidega piiratakse turustatud piima koguseid, kuid tarnete puhul ka rasva tootmist.
Each delivery quota is therefore allocated a representative fat content or individual reference fat content based on historic yield data for the producer. 
Igale tarnekvoodile omistatakse seetõttu ka tootja varasemate andmete alusel baasrasvasisaldus või individuaalne baasrasvasisaldus.
The quantities delivered are adjusted up or down for each producer, based on the difference between the actual fat content and the individual reference fat content. 
Iga tootja puhul kohandatakse tarnekvoote suuremaks või vähemaks, tuginedes tegeliku rasvasisalduse ja individuaalse baasrasvasisalduse määra erinevusele.
The latter is therefore an important parameter in the definitive statement of quantities delivered. 
Viimasena nimetatud on seetõttu tähtis parameeter tarnitud koguste lõpliku aruande koostamisel.
In Estonia, Lithuania, Hungary and Slovakia, some producers made deliveries during the 2004-2005 marketing year without a quota or a reference fat content. 
Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tarnisid kvoodiaastal 2004–2005 tootjad, kellele ei määratud kvoote ega baasras-vasisaldust.
In Poland, the system does not detect producers that have received an unrealistic reference fat content, i.e. beyond the 30-50 g/kg range. 
Poolas ei avastata süsteemi kaudu tootjaid, kellele oli määratud ebareaalne baasrasvasisaldus, st erinevalt määrast 30–50 g/kg.
For 2004-2005, the Court identified some producers with abnormally low or abnormally high reference quantities. 
Kvoodiaastal 2004–2005 tuvastas kontrollikoda tootjad, kellele oli määratud ebanormaalselt madalad või suured baaskogused.
When ‘direct sales’ quantities are converted into ‘deliveries’ quantities, the reference fat content associated with the converted quota is 38 g/kg (29). 
Kui otseturustuskogused arvestatakse ümber tarnekogus-teks, on ümberarvestatud kvootide puhul baasrasvasisalduseks 38 g/kg (29).
The reference content for deliveries may remain the same only if the producer provides supporting documentation deemed satisfactory by the relevant authority. 
Tarnete puhul võib baasrasvasisaldus jääda samaks ainult juhul, kui tootja esitab tõendavad dokumendid, mida asjakohane ametiasutus loeb rahuldavaks.
The Czech, Lithuanian and Slovakian authorities do not take account of this constraint; they systematically refrain from changing the reference content of producers that have carried out a conversion. 
Tšehhi, Leedu ja Slovakkia ametiasutused ei võtnud nimetatud piirangut arvesse, hoidudes pidevalt muutmast nende tootjate baasrasvasisaldust, kes olid teinud ümberarvestuse.
CONTROLS 53. 
KONTROLLID 53.
EU legislation requires a number of controls to be implemented (30). 
Ühenduse õigusaktides nõutakse teatava arvu kontrollide läbiviimist (30).
The Member States are required to check the accuracy of declarations by producers and purchasers and to ensure, where appropriate, that the burden of the levy actually falls on the producers responsible for the overrun of the national reference quantities. 
Liikmesriigid on kohustatud kontrollima tootjate ja kokkuostjate deklaratsioonide täpsust ja tagama vajaduse korral, et tegelik maks määratakse tootjatele, kes on kaasa aidanud riiklike baaskoguste ületamisele.
The audit showed that considerable improvements could be made in the way the controls were planned and implemented. 
Audit näitas, et kontrollide planeerimist ja teostamist saaks oluliselt parandada.
Late and inadequate planning of controls by the Member States 55. 
Liikmesriikide kontrollide kavandamine: hiline ja ebapiisav planeerimine 55.
The relevant national authorities must draw up a control plan for each 12-month period on the basis of risk analysis. 
Pädevad riiklikud ametiasutused peavad riskianalüüsi põhjal välja töötama kontrolliprogrammi iga 12-kuulise ajavahemiku kohta.
(30) Articles 18 to 22 of Regulation (EC) No 595/2004. be carried out during and after the quota year, and no later than 18 months after the end of the marketing year concerned. 
Kontrollid (ettevõttes piima transportimise ajal ja kokkuostja juures) tuleb teostada kvoodiaasta jooksul ja pärast seda, kuid mitte hiljem kui 18 kuud pärast asjaomase kvoodiaasta lõppu.
In some Member States, such as Latvia, Lithuania and Poland, the control plans were published late. 
Mõnes liikmesriigis, nagu Lätis, Leedus ja Poolas, avaldati kontrolliplaan liiga hilja.
The control plan must also include the list of purchasers and producers chosen, which was not the case in Slovakia and Hungary, for the 2004-2005 quota year. 
Lisaks peab kontrolliplaan sisaldama valitud kokkuostjate ja tootjate loetelu, mida ei tehtud Slovakkias ja Ungaris kvoodiaastal 2004–2005.
The risk analysis for the controls covering the 2004-2005 marketing year was rudimentary in Hungary and Slovakia. 
Riskianalüüs kvoodiaasta 2004–2005 kontrollide kohta oli ülevaatlik Ungaris ja Slovakkias.
In the Czech Republic and Latvia, the risk analysis became available only in March 2005, i.e. at the end of the marketing year. 
Tšehhi Vabariigis ja Lätis sai riskianalüüs kättesaadavaks alles märtsis 2005 ehk kvoodiaasta lõpus.
In Poland, the checks performed during 2005-2006 were not based on risk analysis; this was performed after the marketing year had ended. 
Poolas ei põhinenud kvoodiaastal 2005–2006 läbiviidud kontrollid riskianalüüsil. Seda tehti pärast kvoodiaasta lõppu.
It should be borne in mind that approximately 17 % of the new Member States’ milk production comes from producers without a quota, the majority of whom are small producers with herds of no more than four cows. 
Tuleb pidada meeles, et ligikaudu 17 % uute liikmesriikide piimatoodangust tuleb kvoote mitteomavatelt tootjatelt, kellest enamus on väiketootjad, kelle kari ei ole suurem kui neli lehma.
Statistical cross-checks show, however, that a proportion of these producers without a quota market milk, essentially in the form of direct sales. 
Ristkontrollide statistika näitab, et teatav osa kvoodita tootjatest siiski turustavad piima peamiselt otseturustuse teel.
As a rule, risk analysis in the new Member States does not take account of producers without a quota. 
Uute liikmesriikide riskianalüüsis ei võeta üldreeglina arvesse kvoote mitteomavaid tootjaid.
As these producers are practically never checked, the national authorities have no reasonable assurance that all producers correctly declare the quantities of milk they market. 
Arvestades, et nimetatud tootjaid ei kontrollita praktiliselt kunagi, siis riiklikel ametiasutustel ei ole piisavat kindlust, et kõik tootjad deklareerivad nõuetekohaselt pii-makogused, mida need turustavad.
The fact is that it is very difficult to check that direct sales made without a quota have been properly declared. 
Tegelikult on väga raske kontrollida, kas kvootideta otseturustust on nõuetekohaselt deklareeritud.
The Court identified producers who delivered milk without a quota or an individual fat reference quantity, principally in Estonia, Lithuania, Hungary and Slovakia (31). 
Kontrollikoda on tuvastanud peamiselt Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tootjad,(31) kes tarnisid kvoodita või individuaalse baasrasvasisalduseta piima.
None of the new Member States visited, except for Lithuania, systematically cross-checked the milk quotas database against the animal identification database. 
Mitte üheski uues külastatud liikmesriigis, välja arvatud Leedus, ei tehtud piimakvootide andmebaasi süstemaatilist ristkontrolli vastavalt loomade identifitseerimise andmebaasile.
This type of cross-check would, however, identify clear risks to the scheme, e.g. holders of quotas who have no dairy cows, owners of dairy cows with no quota, and quotas allocated or quantities declared with no bearing on the size and composition of the herd. 
Selline ristkontroll võimaldaks siiski kindlaks määrata süsteemiga seonduvad selged ohud, näiteks piimalehmi mitteomavad kvoo-diomanikud, kvoote mitteomavad piimalehmade omanikud ja määratud kvoodid või deklareeritud kogused, kui puudub aruanne karja suuruse ja koostise kohta.
Some Member States have informed the Court that cross-checks are being carried out as a result of its audits. 
Mõned liikmesriigid on teavitanud kontrollikoda, et auditite tulemusena teostatakse ristkontrolle.
(31) Producers who market milk without a quota allocation may incur heavy financial penalties if the national reference quantity (deliveries or direct sales) is exceeded. 
(31) Tootjatele, kes turustavad kvoodita piima, võidakse määrata suur rahaline trahv, juhul kui ületatakse riiklik baaskogus (tarned või otse-turustus).
In such an eventuality, the ‘overrun’ corresponds to all quantities marketed by the producer and the levy must be applied to all quantities delivered or sold directly during the quota year. 
Sellisel juhul vastab ületatud kogus tootja poolt turustatud kogustele kokku ja maksu tuleb kohaldada kõigi kvoodiaasta jooksul tarnitud või otseturustuse teel müüdud koguste suhtes.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/19 Late and poorly documented controls 60. 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/19 Kontrollide läbiviimine: hiline ja halvasti dokumenteeritud 60.
In Lithuania, the principle that some of the checks must be carried out during the marketing year (32) was formally observed, as four producers were checked on 31 March 2005. 
Leedus järgiti formaalselt põhimõtet, et osa kontrollidest tuleb läbi viia kvoodiaasta jooksul, (32) formaalselt, kuna nelja tootjat kontrolliti 31. märtsil 2005. aastal.
Almost all of the checks were therefore carried out after the end of the year. 
Peaaegu kõik kontrollid viidi seetõttu läbi aasta lõpus.
In Hungary, no producers were checked during the 2004-2005 quota year, only later in September 2006. 
Ungaris ei kontrollitud kvoodiaasta 2004–2005 jooksul ühtegi tootjat, seda tehti hiljem 2006. aasta septembris.
The Court’s audit brought to light a number of shortcomings in the on-the-spot checks: — in the Czech Republic (2004/2005) and Slovenia (2005/2006), inspection procedures were not precise enough and did not ensure that the checks carried out were uniform in nature. 
Kontrollikoja audit tõi kohapealsetes kontrollides esile rea puudusi: — Tšehhi Vabariigis (kvoodiaasta 2004–2005) ja Sloveenias (kvoodiaasta 2005–2006) ei olnud kontrollimenetlused piisavalt täpsed ja ei garanteeritud, et kontrollid viidi läbi ühtlustatud viisil.
These two Member States told the Court that markedly improved inspection instructions had been issued for the second quota year; — in Estonia, the compatibility between marketed quantities and production capacity (33) was checked using the holding register. However, the register was not checked for updates as the procedures made no provision for the animals to be physically inspected. 
Nimetatud kaks liikmesriiki on teavitanud kontrollikoda, et teiseks kvoodiaastaks on välja antud oluliste parandustega kontrollijuhised / kontrollimise juhised; — Eestis kontrolliti turustatud koguste ja tootlikkuse vastavust (33) registripidamise abil, kuid ei kontrollitud siiski registri ajakohastamist, kuna menetlustega ei nähtud ette loomade füüsilist kontrolli.
Since 2006, a new IT system has allowed the herd register to be cross-checked against the quota database; — in Poland, the annexes to the reports on the checks carried out at the producers’ in the course of 2005-2006 had not been kept, thus making it impossible to monitor the checks. 
Alates 2006. aastast on uus in-fotehnoloogiasüsteem võimaldanud kvootide andmebaasi põhjal teha piimakarja registri ristkontrollimist. — Poolas ei säilitatud aruannete lisasid tootjate juures kvoodiaastal teostatud kontrollide kohta, mistõttu ei olnud võimalik teostada järelevalvet kontrollide üle.
At one dairy visited by the Court, the actual fat contents established by an accredited laboratory differed from the average and varied to an abnormal extent over time. 
Kontrollikoja ühes külastatud piimatööstusettevõttes erinesid akrediteeritud laboratooriumi poolt kehtestatud tegelikud rasvasisaldused keskmisest ja kõikusid aja jooksul oluliselt.
No additional checks had been required by the inspectors even though national instructions provide for such cases. 
Inspektorid ei olnud taotlenud ühtegi täiendavat kontrolli, olgugi et seda nähakse ette siseriiklike eeskirjadega.
Inspectors’ estimates of production capacity were systematically incorrect as they were based on unrepresentative milk yields that were too low; the number of irregularities noted was therefore excessive (34); — in Slovakia, the relevant authorities were able to provide an overall rate of infringement for 2004-2005 (44 % of checks) but there were no statistics on the types and frequency of anomaly. 
Inspektorite hinnangud tootmisvõimsuse kohta olid pidevalt ekslikud, kuna need põhinesid mitterepresentatiivsele piimasaagile, mis oli liiga ma-dal; märgitud eiramiste arv oli seetõttu liialt suur (34). — Slovakkias suutsid vastutavad ametiasutused esitada kvoodiaasta 2004–2005 kohta üldise rikkumiste määra (44 % kont-rollidest), kuid puudus statistika täheldatud kõrvalekallete liigi ja sageduse kohta.
(32) Article 19(2) of Regulation (EC) No 595/2004. 
(32) Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 19 lõige 2.
(33) Article 21 of Regulation (EC) No 595/2004. 
(33) Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikkel 21.
(34) The inspectors found 755 irregularities for 2005-2006. 
(34) Audiitorid leidsid 755 kõrvalekallet kvoodiaastal 2005–2006.
The Ministry of Agriculture examined 12 cases and no penalty was imposed. 
Põllumajandusministeerium korraldas juurdluse 12 toimiku kohta ja ei kohaldatud ühtegi sanktsiooni.
AN OVERVIEW OF THE FIRST MARKETING YEARS The national reference quantities for ‘deliveries’ have been attained and the national reference quantities for ‘direct sales’ have been under-used 62. 
ESIMESTE KVOODIAASTATE ÜLEVAADE Riiklikud tarnete baaskogused on saavutatud, samas kui ei ole ära kasutatud täies mahus riiklikud otseturustuse baaskogused 62.
The first milk marketing year (2004-2005) in the new Member States (Tables 8 and 9) saw no instance of national reference quantities being exceeded. 
Esimesel kvoodiaastal 2004–2005 ei täheldatud uutes liikmesriikides (tabel 8 ja 9) ühtegi riiklike baaskoguste ületamise juhtumit.