natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V. The Court did not find conclusive evidence to demonstrate that the audited schemes are in general a more effective tool than decoupled aid, allied with other EU and nationally funded measures, to maintain production and thus sustain economic activity in regions with few economic alternatives and generate environmental benefits. 
V. Kontrollikoda ei leidnud vaieldamatuid tõendid selle kohta, et auditeeritud kavad oleksid toetusvahendina kokkuvõttes mõjusamad kui tootmiskohustusest lahti seotud toetused, mis aitavad ELi ja teiste riigi rahastatud meetmete abil tootmist säilitada ja seeläbi säilitada ka majandustegevust piirkondades, kus on vähe muid majanduslikke alternatiive, ning luua keskkonnakasu.
Additionally, there are weaknesses in the monitoring of key performance indicators and in assessing the ultimate social and environmental impacts of the schemes by the Commission and Member States, as well as a lack of coordination with other measures having similar objectives. 
Lisaks esines puudusi komisjoni-ja liikmesriikidepoolses kavade peamiste tulemusnäitajate järelevalves ja keskkonna-ja sotsiaalsete mõjude hindamises ning kooskõlastus teiste sarnaste eesmärkidega meetmetega oli puudulik.
SUMMARY VII. 
KOKKUVÕTE VII.
If the Commission’s proposal to continue voluntary coupled support beyond 2013 is accepted by the Council and the European Parliament, the Court recommends that the Commission should: (a) add a targeting requirement for coupled direct aid schemes for these sectors; (b) in coordination with Member States, clarify the most relevant types of farming activities to maintain production and thus address the ensuing social, economic and environmental aspects; (c) specifythemonitoringrequirementsandarrange-ments expected from Member States and implement a permanent monitoring framework that would indicate all direct aids paid to support the animal sectors in the Member States; (d) in coordination with Member States, undertake a comprehensive evaluation of the impact of the different support schemes affecting the sectors with a view to enhancing farm competitiveness. Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements 
Kui nõukogu ja Euroopa Parlament kiidavad heaks komisjoni ettepaneku jätkata vabatahtlikku tootmisega seotud toetust ka pärast 2013. aastat, soovitab kontrollikoda komisjonil: a) lisada nendes sektorites tootmiskohustusega seotud toetuskavadele nõue abi konkreetseks suunamiseks; b) liikmesriikidega kooskõlastatult selgitada välja tootmise säilitamiseks kõige asjakohasemad põllumajandustegevused ning tegeleda neist tulenevate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste aspektidega; c) täpsustada liikmesriikidelt eeldatavaid järelevalvenõudeid ja -menetlusi ning kohaldada püsivat järelevalveraamistikku, mis hõlmaks kõiki liikmesriikides loomapidamisele makstud otsetoetusi; d) koostöös liikmesriikidega teha sektoreid mõjutavate eri toetuskavade terviklik hindamine, eesmärgiga parandada põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet. Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused
9 INTRODUCTION THE BEEF AND VEAL AND SHEEPMEAT/GOATMEAT SECTORS IN THE EU 1. 
9 SISSEJUHATUS VEISE-JA VASIKALIHA-NING LAMBA-JA KITSELIHASEKTORID ELis 1.
The sectors of beef and veal and sheepmeat and goatmeat (hereafter called ‘beef’ and sheepmeat/goatmeat sectors) are very important for EU agriculture. 
Veiseliha-ja vasikaliha-ning lamba-ja kitseliha sektorid (edaspidi veiseliha- ja lamba/kitseliha sektorid) on ELi põllumajandusele väga olulised.
The EU is the third largest producer of beef and veal in the world with nearly 8 million tonnes of slaughtered cattle accounting for almost 12 % of world beef production2. 
EL on maailmas suuruselt kolmas veise-ja vasikaliha tootja, 8 miljonit tonni tapetud veiseid moodustab peaaegu 12% maailma veiselihatoo-dangust2.
One third of the beef produced in the EU3 is a direct product of specialist beef producers maintaining ‘suckler cows’ that produce and feed calves. 
Kolmandik ELis toodetud veiselihast3 on saadud seeläbi, et veiselihatootjad peavad ammlehmasid, kes poegivad ja toidavad vasi-kaid.
Suckler cow herds are generally fed under an extensive grazing system and their offspring once weaned are either sold directly for slaughter or to other specialists who fatten bovine animals under a more intensive production system before slaughter. 
Ammlehmade karju toidetakse ekstensiivse karjakasvatuse süsteemi alusel ning nende vasikad müüakse kohe pärast võõrutamist otse tapamajale või muudele ettevõtetele, kes enne tapale viimist nuumavad veiseid intensiivsema tootmissüsteemi abil.
According to the most recent data, the suckler cow herd in the EU has stabilised at around 12,4 million animals between 2000 and 20104. 
Viimaste andmete kohaselt on ammlehmade karja suurus ajavahemikul 2000–2010 ELis stabilisee-runud ja moodustab ligikaudu 12,4 miljonit4 looma.
Production in the sheepmeat/goatmeat sector, which had been stable at a little over 1 million tonnes in recent years, fell to 804 000 tonnes in 2009. 
Lamba/kitseliha sektori toodang, mis viimastel aastatel oli stabiilselt veidi rohkem kui miljon tonni, langes 2009. aastal 804 000 tonnini.
The size of the herd in the EU amounts to around 81 million sheep, down from 91 million in 2008, and 13 million goats. 
Karja suurus ELis on ligikaudu 81 miljonit lammast (91 miljonit 2009. aastal); kitsi on ligikaudu 13 miljonit.
EU DIRECT AIDS TO THE BEEF AND SHEEPMEAT/ GOATMEAT SECTORS 3. 
ELi OTSETOETUSED VEISELIHA-JA LAMBA-/KITSELIHA SEKTORITELE 3.
Farmers in the beef and sheepmeat/goatmeat sectors have historically been supported by different EU direct aids. 
Veiseliha-ning lamba-/kitselihasektorite põllumajandusettevõtjaid on pikka aega ELi erinevate otsetoetuste abil toetatud.
The primary aim of providing support to these sectors has been to maintain production, ‘especially in areas where there is no alternative’ and ‘where such production is important for the local economy’5. 
Nende sektorite toetamise peamine eesmärk on olnud tootmise säilitamine, „eelkõige piirkondades, kus puuduvad muud võimalused” ning „kus toodang on kohalikule majandusele oluline”5.
In order to be eligible for EU direct aids, farmers had to have premium rights (individual quotas) which constitute the quantitative limits for each Member State and were distributed to farmers upon application. 
Selleks, et saada õigus ELi otsetoetustele, pidid põllumajandusettevõtjatel olema lisatasuõigused (individuaalsed kvoodid), mis moodustavad iga liikmesriigi koguselisi piiranguid ja mis eraldati põllumajandusettevõtjatele taotluste alusel.
Direct aids for farmers in these sectors include, inter alia, a basic premium and an additional/supplementary premium6 for suckler cows and ewe and goat. 
Otsetoetused nende sektorite põllumajandustootjatele hõlmavad muu hulgas ka põhi-ja lisatoetusi6 ammlehmade ning uttede ja kitsede eest.
These are headage-based7 premiums, which are designed to maintain numbers of productive animals that will deliver offspring (calves or lambs) that in turn provide supply to the processing industry (specialised fatteners or slaughterhouses). 
Need on loomadega seotud7 toetused, mis on kavandatud tulundusloo-made arvu säilitamiseks, kes toovad järglasi (vasikaid või tallesid), kes on omakorda tooraineks töötlevale tööstusele (spetsialiseerunud nuumajad või tapamajad).
2 Agriculture in the European Union — Statistical and economic information 2010, European Commission Agriculture and Rural Development DG. 3 For the EU as a whole, some two-thirds of the beef produced is derived directly or indirectly from dairy herds, a sector not covered in this audit. 
2 Agriculture in the European Union - Statistical and economic information 2010, Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat 3 ELi kogu veiselihatoodangust pärineb ligikaudu kaks kolmandikku otseselt või kaudselt piimakarjalt; seda sektorit käesoleva auditi käigus ei käsitletud.
4 Source: Eurostat. 
4 Allikas: Eurostat.
5 See e.g. preamble of Council Regulation (EC) No 1254/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in beef and veal (OJ L 160, 26.6.1999, p. 21), recital 12 stating that ‘[...] it is opportune to allow Member States to establish a link between sensitive zones or localities and the production of suckler cows so as to ensure the maintenance of such production especially in areas where there is no other alternative’. 
5 Vt näiteks veise-ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitlevat nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1254/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21) preambuli põhjendust 12, milles sätestatakse et:„(. . .) tuleks lubada liikmesriikidel sisse seada side tundlike alade või paikkondade ning ammlehmakasvatuse vahel, et tagada ammlehmakasvatuse säilimine eelkõige aladel, kus puuduvad muud võimalused.”
For sheepmeat/goatmeat, the preamble of Council Regulation (EC) No 2529/2001 of 19 December 2001 on the common organisation of the market in sheepmeat and goatmeat (OJ L 341, 22.12.2001, p. 3), recital 11 stated that ‘A link should be established between sensitive zones or localities and the production of sheep and goats so as to ensure the maintenance of such production, especially in areas where such production is important for the local economy’. 
Lamba-ja kitselihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu 21. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2529/2001 (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 3) preambuli põhjenduses 11 sätestatakse aga:„Tuleks luua seos tundlike alade või paikkondade ning lamba-ja kitsekasvatuse vahel, et tagada lamba-ja kitsekasvatuse jätkumine eelkõige aladel, kus see on oluline kohaliku majanduse jaoks.”
6 Regulation (EC) No 1254/1999 established premium rates for the beef sector. 
6 Määrus (EÜ) nr 1254/1999 sätestas veiselihasektoris kohaldatavad lisatasude määrad.
Regulation (EC) No 2529/2001 established direct aids for the sheepmeat/ goatmeat sector. 
Määrus (EÜ) nr 2529/2001 sätestas lamba-/ kitselihasektoris kohaldatavad otsetoetused.
7 Based on the number of animals. 
7 Põhineb loomade arvul.
Eight Member States decided to use the option to maintain direct aids under partial implementation of SPS for suckler cow and/or ewe and goat (see Table 1). 
Kaheksa liikmesriiki otsustas kasutada võimalust säilitada otsetoetused ammlehmadele ja/või uttedele ja kitsedele osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel (vt tabel 1).
The suckler cow premiums were allowed to remain 100 % coupled, meaning that they could continue to be paid as before the reform. 
Ammlehmade eest makstavad lisatasud võisid jääda 100-protsendiliselt tootmiskohustusega seotuks, mis tähendab, et neid maksti endiselt samamoodi nagu enne reformi.
For the ewe and goat premiums, 50 % coupling meant that only half of the annual financial envelopes that were available under the 2001 system were allowed to continue as coupled payments11 (other than for outermost regions12, where there is 100 % coupling). 
Uttede ja kitsede eest makstavate lisatasude puhul tähendas 50-protsendiline seotus seda, et ainult poole 2001. aasta süsteemi alusel eraldatud iga-aastasest toetussummadest tohtis eraldada seotud maksetena11 (välja arvatud äärealad12, kus toetused on sajaprotsendiliselt tootmiskohustusega seotud).
TABLE 1 MEMBER STATES MAINTAINING THE SUCKLER COW AND EWE AND GOAT PREMIUMS COUPLED13 8 Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations: (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) No 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 (OJ L 270, 21.10.2003, p. 1). 
LIIKMESRIIGID, KUS AMMLEHMADE, UTTEDE JA KITSEDE EEST MAKSTAVAD LISATASUD JÄID TOOTMISKOHUSTUSEGA SEOTUKS13 8 Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).
9 10 The single payment scheme came into operation on 1 January 2005. 
10 Ühtne otsemaksete kava võeti kasutusele 1. jaanuaril 2005.
Member States could choose to apply the SPS following a transitional period (which ended on 31 December 2005 or 31 December 2006), where this was justified on the grounds of special agricultural conditions. 
Liikmesriigid võisid valida, kas kohaldada ühtset otsemaksete kava pärast üleminekuperioodi (mis lõppes 31. detsembril 2005 või 31. detsembril 2006), kui see oli põhjendatud teatud põllumajandustingimustega.
The legal basis for exercising the partial implementation of SPS option was provided for in Articles 64 to 68 of Regulation (EC) No 1782/2003. 
Ühtse otsemaksete kava osalise rakendamise õiguslik alus sätestati määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 64–68.
11 The rest of the average amounts paid to farmers during a reference period (generally 2000–02) were integrated into the calculation of the SPS according to the option of calculation of entitlements chosen by each Member State. 
11 Ülejäänud osa põllumajandusettevõtjatele võrdlusperioodil (enamasti 2000–2002) makstavatest keskmistest summadest integreeriti ühtse otsemaksete kava kalkulatsiooni vastavalt iga liikmesriigi valitud toetusõiguste kalkuleerimise meetodile.
12 Regions which are part of the Member State, are situated outside Europe and are fully part of the EU. 
12 Piirkonnad,misonosa liikmesriigist, asuvad väljaspool Euroopat ning kuuluvad täielikult Euroopa Liitu.
There are nine such regions — six French, two Portuguese and one Spanish. 
Selliseid piirkondi on üheksa – kuus kuulub Prantsusmaale, kaks Portugalile ja üks Hispaaniale.
13 Spain, France and Slovenia decoupled the sheep and goat premium in calendar year 2010 while Denmark decoupled in calendar year 2012. 
13 Hispaania, Prantsusmaa ja Sloveenia sidusid lammaste ja kitsede eest makstavad lisatasud tootmiskohustusest lahti kalendriaastal 2010, Taani tegi seda kalendriaastal 2012.
10 Including amongst others the beef and sheepmeat/ goatmeat sectors. Member State Sector Premium amount Austria, Belgium Suckler cow premium ο 200 euro per suckler cow; up to 50 euro additional premium. ο 10,50 euro per ewe; 3,50 euro supplementary premium; and 8,40 euro per goat1. Denmark, Finland, Slovenia Ewe and goat premium France, Portugal, Spain Suckler cow premium and ewe and goat premium 1 Except in cases where the number of beneficiaries became significantly lower after decoupling thereby allowing an increase in the aid rates per farmer. 
10 TABEL 1 Liikmesriik Sektor Lisatasu suurus Austria, Belgia Ammlehmade lisatasu ο 200 eurot ammlehma kohta, kuni 50 eurot lisatoetust ο 10,50 eurot ute kohta, 3,50 eurot lisatoetust, 8,40 kitse kohta1 Taani, Soome, Sloveenia Uttede ja kitsede lisatasu Prantsusmaa, Portugal, Hispaania Ammlehmade lisatasu ja uttede ja kitsede lisatasu 1 Välja arvatud juhud, mil toetusesaajate arv pärast lahtisidumist vähenes märkimisväärselt, võimaldades seeläbi toetusmäärasid põllumajandusettevõtja kohta suurendada.
In 2008, in the context of the mid-term review of the CAP, known as the ‘Health Check’, the Commission proposed14 the continuation of targeted selective decoupling using the arguments set out in Box 1. 
Komisjon soovitas14 2008. aastal tehtud ÜPP vahehindamise (mida nimetatakse ka „tervisekontrolliks”) kontekstis jätkata suunatud valikulist tootmiskohustusest lahtisidumist. Komisjoni põhjendused on toodud 1. selgituses.
Hence, upon entry into effect of the 2009 legislation15 following the ‘Health Check’, further decoupling of the direct aids to the meat producing sectors was introduced16. 
Seetõttu hakati pärast 2009. aasta õigusaktide15 jõustumist lihatootmise otsetoetusi (peale ÜPP „tervisekontrolli”) tootmiskohustusest täiendavalt lahti siduma16.
However, there was no change for the suckler cow and ewe and goat premiums, as Member States that in 2003 had opted for the partial implementation of SPS as regards these sectors were again allowed to continue with this option, with the emphasis on the allocation of funds on a regional needs basis17. 
Ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad lisatasud aga ei muutunud, kuna liikmesriikidel, mis 2003. aastal olid nende sektorite puhul valinud ühtse otsemaksete kava osalise rakendamise, lubati taas kord samal viisil jätkata, pannes rõhku vahendite eraldamisele piirkondlike vajaduste alusel17.
Furthermore, the possibility of providing support to the two sectors was widened via two measures linked to particular types of farming and agricultural activities (see Box 2). 
Lisaks laiendati võimalust nende kahe sektori toetamiseks kahe meetme kaudu, mis olid seotud teatud tüüpi põllumajandustegevusega (vt 2. selgitus).
17 Recital 34 of the preamble of Regulation (EC) No 73/2009: ‘[...] as regards the suckler cow and sheepmeat and goatmeat sector, maintaining a minimum level of agricultural production may still be necessary for the agricultural economies in certain regions and, in particular, where farmers cannot have recourse to other economic alternatives [...]’. 
17 Määruse (EÜ) nr 73/2009 preambuli põhjendus 34 sätestab: „[. . .] ammlehmade, lamba-ja kitselihasektori osas võib teatavate piirkondade põllumajandusvaldkondades tootmise miinimumtaseme säilitamine olla jätkuvalt vajalik, iseäranis juhul, kui põllumajandustootjatel ei ole võimalust muude majanduslike alternatiivide kasutamiseks [. . .]”.
14 COM(2008) 306 final of 20 May 2008. 
14 KOM(2008) 306 (lõplik), 20. mai 2008.
15 Council Regulation (EC) No 73/2009 of 19 January 2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, amending Regulations (EC) No 1290/2005, (EC) No 247/2006, (EC) No 378/2007 and repealing Regulation (EC) No 1782/2003 (JO L 30, 31.1.2009, p. 
15 Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).
16), which entered into force as of January 2009. 
Määrus jõustus jaanuaris 2009.
16 In the beef sector, the slaughter premium and the special premium for male animals were to be decoupled by 1 January 2012 at the latest. 
16 Veiselihasektoris tuli loomade tapmise eest makstav lisatasu ja isasveiste eest makstav täiendav erilisatasu hiljemalt 2012. aasta 1. jaanuariks tootmisest lahti siduda.
11 BOX 1 ARGUMENTS PRESENTED BY THE COMMISSION FOR CONTINUING PARTIAL IMPLEMENTATION OF SPS IN THE AUDITED SECTORS ‘[...] the extent of recent reforms and the integration of more sectors into the SPS render the partially coupled support less relevant and often preventing farmers to achieve further competitiveness and market orientation. 
SELGITUS KOMISJONI PÕHJENDUSED ÜHTSE OTSEMAKSETE KAVA OSALISE RAKENDAMISE JÄTKAMISEKS AUDITEERITUD SEKTORITES „[. . .] äsjaste reformide ulatus ning enamate sektorite integreerimine ühtsesse otsemaksete kavasse vähendavad tootmiskohustusega osaliselt seotud toetuste olulisust ning takistavad sageli põllumajandusettevõtjatel konkurentsivõime ja turule suunatuse parandamist.
Moreover, in the cases of non profitable sectors farmers are worse off than farmers in a full decoupling situation receiving lower payments18. 
Lisaks on mittetasuvate sektorite põllumajandusettevõtjad kehvemas olukorras kui need väiksemaid makseid saavad põllumajandusettevõtjad, kelle puhul kohaldatakse täielikku tootmiskohustusest lahtisidumist18.
Besides, farmers still receiving coupled aid have also to face both coupled and decoupled systems running in parallel, thus adding complexity and administrative costs without any income benefits. 
Lisaks peavad tootmiskohustusega seotud toetust saavad põllumajandusettevõtjad tegelema nii paralleelselt toimivate seotud kui ka lahtiseotud süsteemidega, mis suurendab keerukust ja halduskulusid ning millest ei tulene mingit rahalist kasu.
For the reasons mentioned above, move to full decoupling would be desirable. However, [...] 
Eeltoodud põhjustel oleks soovitatav minna üle täielikule tootmiskohustusest lahtisidumisele.
In some specific cases a minimum level of agricultural production is important to sustain economic activity in regions with few economic alternatives, to ensure an adequate supply of raw materials to processing industries, or to generate environmental benefits.’ 
Siiski (. . .) on mõnel konkreetsel juhul oluline minimaalne põllumajanduslik tootmine, et säilitada majandustegevus väheste majanduslike alternatiividega piirkondades ja seeläbi tagada piisav toormaterjal töötlevale tööstusele või luua keskkonnatulu.
18 This argument was already raised during the discussion in the Council that preceded the 2003 reform. 
18 See küsimus tõstatati juba nõukogus enne 2003. aasta reformi peetud arutelul.
See Council ‘CAP reform: explanatory note DS 222/03’, Luxembourg, 18 June 2003. 
Vt nõukogu dokument CAP Reform Explanatory note DS 222/03’, Luxembourg, 18. juuni 2003.
The current trend in the Member States using the partial implementation option of SPS for these schemes is towards integrating the premiums into the SPS. 
Praegu on liikmesriikides, kus nende toetuskavade puhul kasutatakse ühtse otsemaksete kava osalist rakendamist, suundumus lisatasud ühtsesse otsemaksete kavasse integreerida.
This means that farmers who previously received payments under the audited schemes are now eligible to receive payments under SPS without the need to maintain animals. 
See tähendab, et põllumajandusettevõtjad, kes varem said makseid auditeeritud kavade alusel, on nüüd abikõlblikud saama makseid ühtse otsemaksete kava raames ilma vajaduseta loomi pidada.
The ewe and goat premium has already been, or is planned to be, decoupled in most of these Member States, while France has partially decoupled the suckler cow premium from 2010. 
Uttede ja kitsede kohta makstav lisatasu on juba tootmiskohustusest lahti seotud või on see kavva võetud enamikus nendes liikmesriikides, ning Prantsusmaa on alates 2010. aastast osaliselt lahti sidunud ka ammlehmade eest makstava lisatasu.
As a result, the annual amounts under partial implementation measures fell from over 2 billion euro in 2006 (the year in which all Member States had changed over to the SPS) to a little over 1 billion euro in 2011 (see Table 2). 
Selle tulemusena langes iga-aastane osalise rakendamise raames makstav summa 2 miljardilt eurot 2006. aastal (mil kõik liikmesriigid olid võtnud kasutusele ühtse otsemaksete kava) veidi üle 1 miljardini aastaks 2011 (vt tabel 2). 2013.
THE CAP POST 2013 LEGISLATIVE PROPOSALS 10. 
AASTA JÄRGSE ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA SEADUSANDLIKUD ETTEPANEKUD 10.
The Commission adopted legislative proposals for the CAP post 2013 establishing, amongst others, new rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the CAP19. 
Komisjon võttis vastu 2013. aasta järgset ÜPP-d käsitlevad seadusandlikud ettepanekud, mis sisaldasid muu hulgas ka uusi eeskirju, mida kohaldatakse põllumajandusettevõtjatele seoses ÜPP toetuskavade raames tehtavate otsemaksetega19.