natgillin/translations-raw huggingface dataset:
82 83 84 85 See action 4 ('Improving access for cities to EU integration funding') of the 'Action Plan - partnership on Inclusion of Migrants and Refugees' of the Urban Agenda at https://ec.europa.eu/futurium/en/inclusion-migrants-and-refugees/final-action-plan-partnership-inclusion-migrants-and-refugees. 
Vt ELi linnade tegevuskava alla kuuluva rändajate ja pagulaste kaasamise partnerluse 4. meede (linnade juudepääsu parandamine integratsioonile suunatud ELi rahastamisele) https://ec.europa.eu/futurium/en/inclusion-migrants-and-refugees/final-action-plan-partnership-inclusion-migrants-and-refugees.
7 European Migration Network, 'Asylum and Migration, Glossary 3.0', October 2014. 'Geneva Convention' relating to the Status of Refugees done at Geneva on 28 July 1951, as amended by the New York Protocol of 31 January 1967. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Thematic_glossaries. 
Euroopa rändevõrgustik „Varjupaik ja ränne, sõnastik 3.0“, oktoober 2014. „Genfi konventsioon“ – 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Thematic_glossaries.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © European Union, 2018 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
6
EN 2019 Challenges to effective EU cybersecurity policy Briefing Paper March 2019 
ET 2019 ELi küberturvalisuse poliitika tõhusust mõjutavad probleemid Infodokument Märts 2019
About the paper: The objective of this briefing paper, which is not an audit report, is to provide an overview of the EU’s complex cybersecurity policy landscape and identify the main challenges to effective policy delivery. 
Lühidalt dokumendist Käesolev infodokument ei ole auditiaruanne ning selle eesmärk on anda ülevaate ELi keerukast küberturvalisuse poliitikamaastikust ja kirjeldada selle poliitika tõhusa rakendamise ees seisvaid peamisi ülesandeid.
It covers network and information security, cybercrime, cyber defence and disinformation. 
See hõlmab võrgu-ja infoturvalisust, küberkuritegevust, küberkaitset ja väärinfot.
The paper will also inform any future audit work in this area. 
Dokumendis esitatud teavet kasutatakse ka meie võimalike tulevaste auditi tegemisel selles valdkonnas.
We based our analysis on a documentary review of publicly available information in official documents, position papers and third party studies. 
Meie analüüs põhineb avalikult kättesaadaval teabel (ametlikud dokumendid, kirjalikud seisukohavõtud ja kolmandate isikute koostatud aruanded).
Our field work was carried out between April and September 2018, and developments up to December 2018 are taken into account. 
Kohapealne töö tehti ajavahemikus aprillist septembrini 2018 ning infodokumendi koostamisel võeti arvesse kuni detsembrini 2018 toimunud sündmusi.
We complemented our work by a survey of the Member States’ national audit offices, and through interviews with key stakeholders from EU institutions and representatives from the private sector. 
Lisaks viidi läbi küsitlus liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste seas ning vesteldi ELi institutsioonide oluliste sidusrühmade ja erasektori esindajatega.
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: i) the policy framework; ii) funding and spending; iii) building cyber-resilience; iv) responding effectively to cyber incidents. 
Jagasime leitud probleemid nelja suurde rühma: i) poliitikaraamistik; ii) rahastamine ja kulutused; iii) kübervastupidavusvõime suurendamine; iv) tõhus reageerimine küberintsidentidele.
Achieving a greater level of cybersecurity in the EU remains an imperative test. 
Kõige olulisem ülesanne on endiselt ELis parema küberturvalisuse saavutamine.
We therefore end each chapter with a series of ideas for further reflection by policy-makers, legislators and practitioners. 
Seetõttu esitame iga peatüki lõpus mitu ideed, mis on mõeldud poliitikakujundajate, seadusandjate ja praktikute edasiste arutelude jaoks.
We would like to acknowledge the constructive feedback received from the services of the Commission, the European External Action Service, the Council of the European Union, ENISA, Europol, the European Cybersecurity Organisation, and national audit offices of the Member States. 
Soovime tänada komisjoni talitusi, Euroopa välisteenistust, Euroopa Liidu Nõukogu, ENISAt, Europoli, Euroopa küberturvalisuse organisatsiooni ja liikmesriikide kõrgemaid kontrolliasutusi konstruktiivse tagasiside eest.
Contents Executive summary Introduction What is cybersecurity? 
Sisukord Kokkuvõte Sissejuhatus Mis on küberturvalisus?
How serious is the problem? 
Kui tõsise probleemiga on tegu?
The EU’s action on cybersecurity Policy Legislation Constructing a policy and legislative framework Challenge 1: meaningful evaluation and accountability Challenge 2: addressing gaps in EU law and its uneven transposition Funding and spending Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment Scaling up impact Challenge 4: a clear overview of EU budget spending Identifiable cybersecurity spending Other cybersecurity spending Looking ahead Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies Building a cyber-resilient society Challenge 6: strengthening governance and standards Information security governance Threat and risk assessments Incentives Paragraph I-XIII 01-24 02-06 07-10 11-24 13-18 19-24 25-39 26-32 33-39 40-64 41-46 41-44 45-46 47-60 50-56 57-58 59-60 61-64 65-100 66-81 66-75 76-78 79-81 2 
ELi tegevus küberturvalisuse valdkonnas Poliitika Õigusaktid Poliitika-ja õigusraamistiku rajamine 1. ülesanne: sisuline hindamis-ja järelevalvekord 2. ülesanne: täita lüngad ELi õiguses ja tagada õigusaktide rakendamine Rahastamine ja kulutused 3. ülesanne: tagada eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud Investeeringute suurendamine Mõju suurendamine 4. ülesanne: selge ülevaade ELi eelarve kulutustest Teadaolevad kulutused küberturvalisusele Muud kulutused küberturbele Tulevikuväljavaated 5. ülesanne: ELi asutuste piisavad ressursid Küberohtudega toime tuleva ühiskonna ehitamine 6. ülesanne: juhtimise ja standardite tugevdamine Infoturbe juhtimine Ohu-ja riskihinnangud Stiimulid Punkt I–XIII 01–24 02–06 07–10 11–24 13–18 19–24 25–39 26–32 33–39 40–64 41–46 41–44 45–46 47–60 50–56 57–58 59–60 61–64 65–100 66–81 66–75 76–78 79–81 2
Challenge 7: raising skills and awareness Training, skills and capacity development Awareness Challenge 8: better information exchange and coordination Coordination among EU institutions and with Member States Cooperation and information exchange with the private sector Responding effectively to cyber incidents Challenge 9: effective detection and response Detection and notification Coordinated response Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure Enhancing autonomy Concluding remarks Annex I — A complex, multi-layered landscape with many actors Annex II — EU spending on cybersecurity since 2014 Annex III — EU Member State audit office reports Acronyms and abbreviations Glossary ECA team 82-90 84-87 88-90 91-100 92-96 97-100 101-117 102-111 102-105 106-111 112-117 112-115 116-117 118-121 3 
7. ülesanne: oskuste ja teadlikkuse parandamine Koolitus, oskused ja suutlikkuse arendamine Teadlikkus 8. ülesanne: parem teabevahetus ja koordineerimine ELi institutsioonide ja liikmesriikide vaheline koordineerimine Koostöö ja teabevahetus erasektoriga Tõhus reageerimine küberintsidentidele 9. ülesanne: tõhus avastamine ja reageerimine Avastamine ja teavitamine Koordineeritud reageerimine 10. ülesanne: elutähtis taristu ja ühiskonna toimimiseks vajalike funktsioonide kaitsmine Taristu kaitsmine Autonoomia suurendamine Lõppmärkused I lisa Paljude osalejatega keeruline ja mitmekihiline keskkond II lisa ELi kulutused küberturvalisusele alates 2014. aastast III lisa ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste aruanded Akronüümid ja lühendid Mõisted Infodokumendi koostajad 82–90 84–87 88–90 91–100 92–96 97–100 101–117 102–111 102–105 106–111 112–117 112–115 116–117 118–121 3
Executive summary I Technology is opening up a whole new world of opportunities, with new products and services becoming integral parts of our daily lives. 
Kokkuvõte I Tehnoloogia avab palju uusi võimalusi ning uued tooted ja teenused muutuvad meie igapäevaelu lahutamatuks osaks.
In turn, the risk of falling victim to cybercrime or a cyberattack is increasing, the societal and economic impact of which continues to mount. 
Samas suureneb oht langeda küberkuritegevuse või küberründe ohvriks, ning selle kuriteoliigi ühiskondlik ja majanduslik mõju üha suureneb.
The EU’s recent drive since 2017 to accelerate efforts to strengthen cybersecurity and its digital autonomy come therefore at a critical time. 
ELi jõupingutused kiirendada küberturvalisuse parandamiseks ja liidu digitaalse autonoomia suurendamiseks võetavaid samme tehakse seega täpselt õigel ajal.
II This briefing paper, which is not an audit report and is based on publicly available information, aims to provide an overview of a complex and uneven policy landscape, and to identify the main challenges to effective policy delivery. 
II Käesoleva infodokumendi, mis ei ole auditiaruanne ning põhineb avalikult kättesaadaval teabel, eesmärk on anda ülevaade sellest komplekssest ja ebaühtlasest poliitikavaldkonnast ja selgitada välja poliitika tõhusa rakendamise ees seisvad peamised ülesanded.
The scope of our paper covers EU cybersecurity policy, as well as cybercrime and cyber defence, and also encompasses efforts to combat disinformation. 
Meie dokumendi ulatus hõlmab nii ELi küberturvalisuse poliitikat, küberkuritegevust ja küberkaitset kui ka väärinfo vastast võitlust.
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: (i) the policy and legislative framework; (ii) funding and spending; (iii) building cyber-resilience; and (iv) responding effectively to cyber incidents. 
Jagasime leitud probleemid nelja suurde rühma i) poliitikaraamistik; ii) rahastamine ja kulutused; iii) kübervastupidavusvõime suurendamine; iv) tõhus reageerimine küberintsidentidele.
Each chapter includes some reflection points on the challenges presented. 
Iga peatükk sisaldab selles esitatud probleeme käsitlevaid ideid.
The policy and legislative framework III Developing action aligned to the EU’s cybersecurity strategy’s broad aims of becoming the world’s safest digital environment is a challenge in the absence of measurable objectives and scarce, reliable data. 
Poliitika-ja õigusraamistik III ELi küberturvalisuse strateegia üldiste eesmärkidega (st olla maailma kõige turvalisem digitaalkeskkond) seotud meetmete väljatöötamine on keeruline ülesanne, kuna puuduvad mõõdetavad eesmärgid ning on vähe usaldusväärseid andmeid.
Outcomes are rarely measured and few policy areas have been evaluated. 
Tulemeid mõõdetakse harva ja hinnatud on vaid väheseid poliitikavaldkondi.
IV The legislative framework remains incomplete. 
IV Õigusraamistik on endiselt puudulik.
Gaps in, and the inconsistent transposition of, EU law can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Lüngad ELi õiguses ja õigusaktide ebajärjekindel ülevõtmine võivad raskendada õigusaktide täieliku potentsiaali ärakasutamist.
Funding and spending V Aligning investment levels with goals is challenging: this requires scaling up not just overall investment in cybersecurity – which in the EU has been low and fragmented– but also scaling up impact, especially in better harnessing the results of research spending and ensuring the effective targeting and funding of start-ups. 
Rahastamine ja kulutused V Raske on tagada, et investeeringute maht vastaks eesmärkidele: see ei eelda üksnes küberturvalisusse tehtavate investeeringute (need on ELis väiksed ja killustatud) suurendamist, vaid ka suuremat mõju, mille aluseks peaks olema eelkõige teadusuuringute tulemuste parem kasutamine ning tõhusam keskendumine idufirmadele ja nende rahastamisele.
VI Having a clear overview of EU spending is essential for the EU and its Member States to know which gaps to close to meet their stated goals. 
VI Selleks et teada, millised lüngad tuleb seatud eesmärkide saavutamiseks sulgeda, on oluline, et EL ja selle liikmesriigid omaksid ELi kulutustest selget ülevaadet.
As there is no dedicated EU budget to fund the cybersecurity strategy, there is not a clear picture of what money goes where. 4 
Kuna küberturvalisuse strateegia rahastamiseks ei ole konkreetset ELi eelarvet ette nähtud, puudub selge ülevaade sellesse investeeritud vahenditest.
Addressing this challenge includes finding ways of attracting and retaining talent. Building cyber-resilience VIII Weaknesses in cybersecurity governance abound in the public and private sectors across the EU as well as at the international level. 
Kübervastupidavusvõime suurendamine VIII Küberturvalisuse juhtimises on kogu ELis ja mujal maailmas nii avalikus kui ka erasektoris arvukalt puudusi.
This impairs the global community’s ability to respond to and limit cyberattacks and undermines a coherent EU-wide approach. 
See kahjustab kogu maailma võimet küberrünnetele reageerida ja nende mõju vähendada, ning õõnestab kogu ELi hõlmavat ühtset küberturvalisuse lähenemisviisi.
The challenge is thus to strengthen cybersecurity governance. 
Seega on oluline tugevdada küberturvalisuse juhtimist.
IX Raising skills and awareness across all sectors and levels of society is essential, given the growing global cybersecurity skills shortfall. 
IX Küberturvalisuse alaste oskuste vähesuse tõttu kogu maailmas on oluline arendada oskusi ja parandada teadlikkust kõigis sektorites ja ühiskonna kõigil tasanditel.
There are currently limited EU-wide standards for training, certification or cyber risk assessments. 
Praegu on ELis vähe kogu liitu hõlmavaid koolitus-, sertifitseerimis-ja küberriskide hindamise standardeid.
Improving information exchange and coordination between the public and private sectors remains a challenge. 
Jätkuvalt on probleemiks avaliku ja erasektori vaheline puudulik teabevahetus ja koordineerimine.
Responding effectively to cyber incidents XI Digital systems have become so complex that preventing all attacks is impossible. 
Tõhus reageerimine küberintsidentidele XI Digitaalsed süsteemid on muutunud nii keeruliseks, et iga rünnet ei ole võimalik vältida.
However, cybersecurity is not yet fully integrated into existing EU-level crisis response coordination mechanisms, potentially limiting the EU’s capacity to respond to large-scale, cross-border cyber incidents. 
Küberturvalisust ei ole aga veel täielikult integreeritud olemasolevatesse ELi tasandi kriisidele reageerimise koordineerimismehhanismidesse, mis võib piirata ELi suutlikkust reageerida ulatuslikele piiriülestele küberintsidentidele.
The potential interference in electoral processes and disinformation campaigns are a critical challenge. 
Oluline probleem on ka võimalik sekkumine valimisprotsessidesse ja väärinfokampaaniad.
XIII The current challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s core values. 5 
XIII Praegu ELi ja kogu maailma ohustavatest küberohtudest tulenevad ülesanded eeldavad jätkuvat tähelepanu ja ELi põhiväärtuste kindlat järgimist. 6
Introduction 01 Technology is opening up a whole new world of opportunities. 
Sissejuhatus 01 Tehnoloogia avab meile tohutult uusi võimalusi.
As new products and services take off, they become integral parts of our daily lives. 
Uued tooted ja teenused muutuvad meie igapäevaelu lahutamatuks osaks.
However, with each new development our technological dependence rises, and so too does the importance of cybersecurity. 
Samas suureneb iga uuendusega ka meie sõltuvus tehnoloogiast ja küberturvalisuse tähtsus.
The more personal data we put online and the more connected we become, the more likely we are to fall victim to a form of cybercrime or cyberattack. 
Mida rohkem isikuandmeid me internetti paneme ja mida intensiivsemalt elektrooniliselt suhtleme, seda tõenäolisem on langeda mingit liiki küberkuritegevuse või küberründe ohvriks.
What is cybersecurity? 
Mis on küberturvalisus?
02 There is no standard, universally accepted definition of cybersecurity1. 
02 Küberturvalisuse jaoks puudub standardne üldtunnustatud määratlus1.
Broadly, it is all the safeguards and measures adopted to defend information systems and their users against unauthorised access, attack and damage to ensure the confidentiality, integrity and availability of data. 
Üldiselt hõlmab see kõiki kaitsemeetmeid ja samme, mida võetakse selleks, et kaitsta infosüsteeme ja nende kasutajaid volitamata juurdepääsu, rünnete ja kahju eest, et tagada andmete konfidentsiaalsus, terviklus ja käideldavus.
Incidents may be intended or not and range, for example, from accidental disclosures of information, to attacks on businesses and critical infrastructure, to the theft of personal data, and even interference in democratic processes. 
Intsidendid võivad olla kavandatud või mitte ning need võivad ulatuda näiteks teabe juhuslikust avalikustamisest ettevõtete ja elutähtsa taristu vastu suunatud rünnete, isikuandmete varguse ja isegi demokraatlikesse protsessidesse sekkumiseni.
These can all have wide-ranging harmful effects on individuals, organisations and communities. 
Neil kõigil võib olla inimestele, organisatsioonidele ja kogukondadele ulatuslik kahjulik mõju.
04 As a term used in EU policy circles, cybersecurity is not limited to network and information security. 
04 ELi poliitilistes ringkondades kasutatav termin „küberturvalisus“ ei tähenda üksnes võrgu-ja infoturvet.
It covers any unlawful activity involving the use of digital technologies in cyberspace. 
See hõlmab igasugust ebaseaduslikku tegevust, millega kaasneb digitehnoloogia kasutamine küberruumis.
This can therefore include cybercrimes like launching computer virus attacks and non-cash payment fraud, and it can straddle the divide between systems and content, as with the dissemination of online child sexual abuse material. 
See võib tähendada küberkuritegusid, nagu arvutiviiruste ründed ja mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettused, ning hõlmata nii süsteeme kui ka sisu puudutavat tegevust ning näiteks internetis toimuvat laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali levitamist.
In addition, Europol sees a convergence between cybercrime and terrorism2. 
Lisaks näeb Europol küberkuritegevuse ja terrorismi põimumist2.
05 Different actors – including states, criminal groups and hacktivists – instigate cyber incidents, moved by different motives. 
05 Eri osalejate – sealhulgas riikide, kuritegelike ühenduste ja nn häktivistide – tegevust mõjutavad erinevad motiivid.
The fallout from these incidents is felt at the national, European and even global level. 
Nende juhtumite mõju avaldub riikide, Euroopa ja isegi ülemaailmsel tasandil.
However, the intangible and largely borderless nature of the internet, and the tools and tactics used, often make it difficult to identify an attack’s perpetrator (the so-called “attribution problem”). 6 
Interneti immateriaalne olemus ning kasutatavad vahendid ja taktikad raskendavad aga sageli ründe algataja leidmist (nn süüdlase kindlakstegemise probleem). 7
06 The numerous types of cybersecurity threats can be classified according to what they do to data – disclosure, modification, destruction or denied access – or the core information security principles they violate, as shown in Figure 1 below. 
06 Küberturvalisus koosneb paljudest ohutüüpidest ning neid võib liigitada vastavalt sellele, mida nad andmetega teevad – andmete avalikustamine, muutmine, hävitamine või neile juurdepääsu keelamine – või põhiliste infoturbe põhimõtete alusel, mida nad rikuvad (vt allpool joonis 1).
Some examples of attacks are described in Box 1. 
Mõningaid näiteid rünnakutest kirjeldatakse 1. selgituses.
As the attacks to information systems increase in sophistication, our defence mechanisms become less effective3. 
Infosüsteemide ründamise kasvav keerukus vähendab meie kaitsemehhanismide tõhusust3.
Figure 1 – Threat types and the security principles they put at risk Availability Confidentiality Integrity 7 Unauthorised access Disclosure Modification of Information Destruction Denial of service Source: ECAmodifiedfromaEuropeanParliamentstudy4.Padlock=securitynotimpacted; Exclamation mark = security at risk 
Joonis 1. Ohutüübid ja turvapõhimõtted, mida nad ohustavad Kasutatavus Konfidentsiaalsus Terviklus 8 Loata juurdepääs Avalikustamine Teabe muutmine Hävitamine Teenusetõkestus Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Parlamendi uuringu4 põhjal.
8 Box1 Types of cyber attacks Every time a new device comes online or connects with other devices, the so-called cybersecurity “attack surface” increases. 
Tabalukk = turvalisus ei ole ohus; hüüumärk = oht turvalisusele 1. selgitus Küberründe liigid Iga kord, kui mõni uus seade internetti või teiste seadmetega ühendatakse, suureneb nn rünnatav pind.
The exponential growth of the Internet of Things, the cloud, big data and the digitisation of industry is accompanied by a growth in the exposure of vulnerabilities, enabling malicious actors to target ever more victims. 
Asjade interneti, pilvandmetöötluse, suurandmete ja tööstuse digiteerimise hüppelise kasvuga kaasneb suurem haavatavus, mis võimaldab pahatahtlikel ründajatel üha rohkem ohvreid sihikule võtta.
The variety of attack types and their growing sophistication make it genuinely difficult to keep pace5. 
Ründeliikide paljususe ja nende üha suureneva keerukuse tõttu on kaitsjatel ründajatega väga raske sammu pidada5.
Malware (malicious software) is designed to harm devices or networks. 
Pahavara on loodud seadmete või võrkude kahjustamiseks.
It can include viruses, trojans, ransomware, worms, adware and spyware. 
See võib hõlmata viiruseid, Trooja hobuseid, lunavara, usse, reklaamvara ja nuhkvara.
Ransomware encrypts data, preventing users from accessing their files until a ransom is paid, typically in cryptocurrency, or an action is carried out. 
Lunavara krüpteerib andmeid, takistades kasutajatel juurdepääsu oma failidele, kuni on makstud lunaraha (tavaliselt krüptorahas) või tehtud mingi muu toiming.
According to Europol, ransomware attacks dominate across the board, and the number of ransomware types has exploded over the past few years. 
Europoli andmetel on lunavararünded kõikjal maailmas kõige levinumad ning lunavara liikide arv on viimastel aastatel plahvatuslikult kasvanud.
Distributed Denial of Service (DDoS) attacks, which make services or resources unavailable by flooding them with more requests than they can handle, are also on the rise, with one-third of organisations facing this type of attack in 20176. 
9 (DDoS) on ründeliik, mis muudab teenused või ressursid kättesaamatuks, esitades neile rohkem päringuid kui need suudavad käsitleda; selle ründeliigi kasutamine on samuti suurenemas – 2017. aastal oli sellega kokku puutunud kolmandik kõigist organisatsioonidest6.
Users can be manipulated into unwittingly performing an action or disclosing confidential information. 
Kasutajaid võidakse manipuleerida tahtmatult midagi tegema või konfidentsiaalset teavet avaldama.
This ruse can be used for data theft or cyberespionage, and is known as social engineering. 
Kirjeldatud kavalat võtet võib kasutada andmevarguseks või küberspionaažiks ning seda tuntakse ka sotsiaalse manipulatsiooni nime all.
There are different ways to achieve this, but a common method is phishing, where emails appearing to come from trusted sources trick users into revealing information or clicking on links that will infect devices with downloaded malware. 
Selle saavutamiseks on erinevaid võimalusi, kuid levinud meetod on andmepüük – e-posti teel esmapilgul usaldusväärsetest allikatest tulevate sõnumitega meelitatakse kasutajaid oma andmeid paljastama või klõpsama linkidele, mis nakatavad seadmed alla allalaaditud pahavaraga.