natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was done on the basis of the Commission’s progress reporting for 2014 and our examination of seven ERDF financial instruments in seven Member States (9). (c) We assessed other elements of internal controls and annual activity reports: (i) the Commission’s supervisory activities of audit authorities in 16 Member States (10); (ii) the annual activity reports (AARs) included reports of Directorate-General for Regional and Urban Policy and of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion. 6.10. 
Selleks uuriti komisjoni 2014. aasta eduaruandeid ning seitset ERFi rahastamisvahendit seitsmes liikmesriigis (9); c) kontrollikoda hindas sisekontrollisüsteemide ja aasta tegevusaruannete muid osi: i) komisjoni järelevalve 16 liikmesriigi auditeerimisasutuste üle (10); ii) aasta tegevusaruanded hõlmasid regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aruandeid.
We checked, for a second year, whether and to what extent a performance measurement system was in place to assess whether the completed examined projects have achieved their output and result objectives as set out in the projects’ approval documents. 
6.10. määral oli loodud tulemuslikkuse hindamise süsteem, et hinnata, kas uuritud valminud projektid olid oma väljundi-ja tulemuseesmärgid saavutanud vastavalt projekti heakskiitmise dokumentidele.
We also verified if these objectives were in line with the OP objectives. 
Samuti kontrollis kontrollikoda, kas projektide eesmärgid olid kooskõlas rakenduskavadele seatud eesmärkidega.
This was done for the 149 of the 223 examined projects which were completed at the time of the audit. 
Seda kontrolliti 223st läbivaadatud projektist 149 puhul, mis olid auditi tegemise ajaks lõpule viidud.
The results of this exercise are presented in the section on the assessment of projects’ performance. 
Sellega seotud tulemused on esitatud projektide tulemuslikkust käsitlevas osas.
(7) Of these transactions, 120 concerned ERDF projects, 52 CF projects, 44 ESF projects and seven ERDF financial instruments; all relate to the 2007-2013 programming period except for four ESF projects that relate to the 2000-2006 programming period (see Annex 6.1). 
Kontrollikoda kontrollis teist aastat järjest, kas ja mil (7) 120 tehingut puudutasid ERFi projekte, 52 ÜFi projekte, 44 ESFi projekte ja 7 ERFi rahastamisvahendeid; kõik tehingud (välja arvatud 4 programmitöö perioodi 2000–2006 ESFi projekti) on programmitöö perioodist 2007–2013 (vt lisa 6.1).
The sample was drawn from all payments, with the exception of advances which amounted to 1,3 billion euro in 2015. 
Valim moodustati kõikidest maksetest, välja arvatud 2015. aastal tehtud ettemaksed summas 1,3 miljardit eurot.
(8) Bulgaria, Czech Republic, Germany, Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Hungary, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovenia and United Kingdom (see Annex 1.3). 
(8) Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Ühendkuningriik (vt lisa 1.3).
(9) Bulgaria, Greece, Spain, Italy, Hungary, Poland and United Kingdom. 
(9) Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Ungari, Poola ja Ühendkuningriik.
(10) Belgium, Bulgaria, Croatia, Cyprus, Czech Republic, Germany, Estonia, Spain, France, Italy, Hungary, Poland, Portugal, Romania, Slovakia and United Kingdom. 
(10) Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia ja Ühendkuningriik.
Annex 6.1 contains a summary of the results of transaction testing. 
Tehingute kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud lisas 6.1.
Of the 223 transactions examined, 72 (32 %) were affected by error. 
223st kontrollitud tehingust oli vigadest mõjutatud 72 (32%).
On the basis of the 33 errors we have quantified, the estimated level of error is 5,2 % (11). 
33 kvantifitseeritud vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 5,2 % (11).
THE COMMISSION’S REPLIES 6.11. 
KOMISJONI VASTUSED 6.11.
The Commission further notes that given the multiannual character of the management and control systems under Cohesion policy, errors made in 2015 may also be corrected up to and at closure, as illustrated in section 2.4.3 of the respective 2015 AARs of DG Regional and Urban Policy and DG Employment, Social Affairs and Inclusion. 
Komisjon märgib veel, et arvestades ühtekuuluvuspoliitika haldus-ja kontrollisüsteemi mitmeaastast olemust, võib 2015. aastal tehtud vigu parandada ka kuni kava lõpetamiseni ja lõpetamise ajal, nagu on näidatud regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruande jaotises 2.4.3.
The Commission notes that the estimated level of error for 2015 is in line with the error rates presented by the Court for the five last years. 
Komisjon märgib, et 2015. aasta hinnanguline veamäär on kooskõlas kontrollikoja poolt viimase viie aasta jooksul esitatud veamääradega.
This confirms that the level of error for the 2007-2013 programming period remains stable and significantly below the rates reported for the 2000-2006 period. 
See kinnitab, et programmitöö perioodi 2007–2013 puhul püsib veamäär stabiilsena ja jääb perioodi 2000–2006 kohta teatatud veamäärast tunduvalt madalamaks.
This development derives from an improved regulatory framework including simplification, strengthened management and control systems and the Commission’s strict policy to interrupt/suspend payments as soon as deficiencies are identified, as reported in the 2015 AARs. 
Kirjeldatud areng tuleneb õigusraamistiku parandamisest, mis hõlmab lihtsustamist ning juhtimis-ja kontrollisüsteemide tugevdamist, ning komisjoni rangest põhimõttest katkestada või peatada maksed niipea, kui puudujäägid on avastatud, nagu teatati 2015. aasta tegevusaruandes.
The Commission will continue to focus its actions on the most risky programmes/Member States and implement corrective measures when needed through a strict policy of interruptions and suspensions of payments up to closure, and to apply strict procedures at closure to exclude any remaining material risk of irregular expenditure. 
Komisjon jätkab meetmete keskendamist suurima riskiga programmidele/liikmesriikidele ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamist range maksete katkestamise ja peatamise poliitika kaudu kuni kava lõpetamiseni ning kohaldab lõpetamisel jätkuvalt rangeid menetlusi, et välistada allesjäänud olulised eeskirju eiravate kulude riskid.
The Commission also notes that the error frequency considerably decreased compared to previous years. 
Samuti märgib komisjon, et varasemate aastatega võrreldes vähenes oluliselt vigade esinemissagedus.
C 375/168 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES For the 2014-2020 period the Commission’s corrective capacity is further strengthened by providing for net financial corrections and therefore reducing the possibility for Member States to reuse funds, for significant deficiencies detected by the Commission. 
ET C 375/168 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KOMISJONI VASTUSED Perioodil 2014–2020 tugevdab komisjoni korrektsioonivõimet veelgi netofinantskorrektsioonide ettenägemine, mis vähendab liikmesriikide võimalust komisjoni avastatud oluliste puudujääkide korral rahalisi vahendeid taaskasutada.
This will be an important incentive for Member States to detect and correct serious irregularities before certifying annual accounts to the Commission. 
See annab liikmesriikidele märkimisväärse motivatsiooni avastada rasked eeskirjade eiramised ja parandada need enne komisjonile esitatava raamatupidamise aastaaruande kinnitamist.
The Commission notes the Court’s willingness to take into consideration financial corrections applied in its calculation of the estimated level of errors. 
Komisjon võtab teatavaks kontrollikoja valmisoleku võtta hinnangulise veamäära arvutamisel arvesse rakendatud finantskorrektsioone.
Such corrections stem from the Members States’ own corrective capacity in some cases — an important pillar of the assurance process — or derive from the Commission’s supervisory actions that may include imposition of flat-rate financial corrections to programmes where it considered that there are remaining serious deficiencies and risks. 
Mõnel juhul tulenevad sellised korrektsioonid liikmesriikide enda korrigeerimissuutlikkusest – mis on kindlustandva protsessi oluline osa – või komisjoni järelevalvemeetmetest, mille hulka võivad kuuluda programmide kindlamääralised finantskorrektsioonid, kui komisjoni arvates on jäänud alles olulisi puudujääke ja riske.
The Commission refers to its replies under paragraph 1.38. 
Komisjon viitab punktis 1.38 antud vastustele.
EN 6.12. 
6.12.
Chapter 1 contains an assessment of the accuracy of the figures for financial corrections presented in the financial statements discussion and analysis of the consolidated EU accounts (see paragraphs 1.37 to 1.43). 
1. peatükis hinnatakse ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes sisalduvas finantsaruandeid käsitlevas arutelu-ja analüüsidokumendis esitatud finantskorrektsioonide täpsust ja usaldusväärsust (vt punktid 1.37–1.43).
Chapter 1 of the 2012 annual report explained also how financial corrections are taken into account when calculating the estimated level of error (12). 
2012. aasta aastaaruande 1. peatükis selgitati ka finantskorrektsioonide arvessevõtmist hinnangulise veamäära arvutamisel (12).
Figure 6.2 — ‘Economic, social and territorial cohesion’ — Breakdown of the estimated level of error Source: European Court of Auditors. 
Selgitus 6.2. „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ – eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
(12) See the 2012 annual report, paragraphs 1.19 to 1.37. 
(12) Vt 2012. aasta aastaaruande punktid 1.19–1.37.
The main sources of error for ‘Economic, social and territorial cohesion’ are the inclusion of ineligible expenditure in the beneficiaries’ cost declarations and the selection of the wholly ineligible projects followed by infringements of EU and national public procurement rules and state aid rules. 
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas on peamiseks vigade allikaks toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud ning täielikult toetuskõlbmatute projektide valimine, millele järgneb ELi ja liikmesriikide riigihanke-ning riigiabieeskirjade eiramine.
Over the last four years, we did not detect any quantifiable error related to the use of simplified cost options (SCOs) (13). 
Viimasel neljal aastal ei ole kontrollikoda leidnud ühtegi lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisest tulenevat viga (13).
For all funds during the 2014-2020 programming period, Member States are obliged to use SCOs for small projects under 50000 euro and can decide to apply SCOs more widely (14). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 6.15. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 peavad liikmesriigid kõikide fondidega seoses kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi väikeste, alla 50000 euro suuruste projektide puhul ja võivad otsustada lihtsustatud kuluvõimaluste laiema kasutuse kasuks (14).
C 375/169 Ineligible expenditure 6.16. 
KOMISJONI VASTUSED Rahastamiskõlbmatud kulud 6.16.
The Commission considers that the Court’s assessment confirms that simplified cost options are less prone to errors and therefore has actively worked with programme authorities since the introduction of the simplified cost options (SCOs) to progressively extend their use. 
Komisjoni arvates kinnitab kontrollikoja hinnang seda, et lihtsustatud kuluvõimaluste puhul on vigade tõenäosus väiksem, ning seetõttu on komisjon teinud alates lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõtust programmis osalevate asutustega aktiivselt koostööd nende kasutamise järkjärguliseks laiendamiseks.
This has already led to positive results. 
See on juba andnud häid tulemusi.
The Commission continues to actively promote the use of SCOs in the 2014-2020 programming period, where they have been significantly strengthened both in the Common Provisions Regulation and in the ESF specific regulation, in order to reduce the administrative burden on the beneficiaries, promote result-orientation and further reduce the risk of error. 
Komisjon jätkab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise aktiivset edendamist programmitöö perioodil 2014–2020, mil neid on nii ühissätete määruses kui ka ESFi erimääruses oluliselt tugevdatud, et vähendada toetusesaajate halduskoormust, edendada tuludele orienteeritust ja vähendada veelgi vigade esinemise riski.
The Commission intends to make proposals in 2016 to expand the use of SCOs for all ESI Funds in the Common Provision Regulation. 
Komisjon kavatseb esitada 2016. aastal ettepanekud lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise laiendamiseks ühissätete määruses käsitletud kõigi Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide puhul.
Besides providing extensive guidance on the implementation of SCOs, DG Employment, Social Affairs and Inclusion is currently conducting a second round of simplification seminars in certain priority Member States which have experienced recurring high error rates in the 2007-2013 programming period and have not yet made sufficient use of SCOs. 
Lisaks põhjalike suuniste andmisele lihtsustatud kuluvõimaluste rakendamise kohta viib tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat praegu läbi teist lihtsustamist käsitlevate seminaride vooru teatavates prioriteetsetes liikmesriikides, millel on programmitöö perioodil 2007–2013 esinenud korduvalt suuri veamäärasid ning mis ei ole lihtsustatud kuluvõimalusi veel piisavalt kasutama hakanud.
(13) See the 2012 annual report, paragraph 6.23, the 2013 annual report, paragraph 6.16, and the 2014 annual report, paragraph 6.29. 
(13) Vt 2012. aasta aastaaruande punkt 6.23, 2013. aasta aastaaruande punkt 6.16 ning 2014. aasta aastaaruande punkt 6.29.
(14) Article 14(4) of Regulation (EU) No 1304/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Social Fund (OJ L 347, 20.12.2013, p. 470). 
(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1304/2013 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470) artikli 14 lõige 4.
Article 68 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) artikkel 68.
EN C 375/170 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES 6.17. 
ET C 375/170 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 6.17.
Ineligible expenditure is the main source of error for 6.17. The Commission will follow up the cases identified by the both ERDF/CF and ESF. 
Nii ERFi/ÜFi kui ESFi peamiseks vigade allikaks on rahastamiskõlbmatud kulud.
We found that ineligible costs had been Court and propose actions as it deems necessary. declared in 8 % of the transactions examined (see Figure 6.3). 
Kontrollikoda leidis, et rahastamiskõlbmatuid kulusid oli deklareeritud 8% puhul kontrollitud tehingutest (vt selgitus 6.3).
These cases account for 55 % of all quantifiable errors and make up approximately 2,4 percentage points of the estimated level of error. 
Need juhtumid moodustavad 55 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 2,4 protsendipunkti hinnangulisest veamäärast. KOMISJONI VASTUSED 6.17.
The Commission notes that in some cases national or regional rules applied to Cohesion Policy expenditure are more demanding than those foreseen in the EU or the national legislation for similar nationally funded expenditure. 
Komisjon märgib, et mõnel juhul on ühtekuuluvuspoliitika kulude suhtes kohaldatavad siseriiklikud või piirkondlikud nõuded rangemad kui ELi või siseriiklike õigusaktidega samasuguste riigi rahastatavate kulude kohta kehtestatud nõuded.
These additional requirements can be seen as an instance of unnecessary administrative burden and complexity to Cohesion Policy expenditure imposed by the Member States to themselves and their beneficiaries, as described for example in the reports on gold plating and simplification issued by DG Employment, Social Affairs and Inclusion in 2013. 
Kõnealuseid lisanõudeid võib käsitleda ühtekuuluvuspoliitika kuludega seotud asjatu halduskoormuse ja keerukusena, mille liikmesriigid on ise endale ja oma toetusesaajatele tekitanud, nagu on kirjeldatud näiteks tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2013. aasta aruannetes, mis käsitlevad ülereguleerimist ja lihtsustamist.
The Commission also notes that three errors occurred because national rules were stricter or more complex than necessary (gold-plating). 
Samuti märgib komisjon, et kolm viga tekkis seetõttu, et siseriiklikud nõuded olid vajalikust rangemad või keerukamad (ülereguleerimine).
Figure 6.3 — Example of ineligible costs declared Ineligible costs declared: An ERDF project in United Kingdom provides financial support to SMEs for consulting services to promote and improve their products or services. 
Näide rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimisest Rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimine: ühe ERFi projektiga Ühendkuningriigis antakse VKEdele finantstoetust oma toodete ja teenuste reklaamimiseks ja täiustamiseks.
However, only a part of the funding granted was given as a grant to SMEs and around 13 % was retained by the beneficiary. 
Ettenähtud toetusest anti VKEdele toetusena aga vaid osa ja ca 13 % pidas toetusesaaja kinni.
The amounts retained do not meet the eligibility conditions for co-financing since this expenditure was not incurred, not paid and not recorded as costs in the accounts of the beneficiary. 
Summade kinnipidamine on kaasrahastamise rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega vastuolus, kuna sel juhul kulusid ei tehta, summasid välja ei maksta ega kajastata kuludena toetusesaaja raamatupidamisaruannetes.
As a result, a part of the grant is ineligible for co-financing. 
Selle tagajärjel oli osa toetusest kaasrahastamise saamiseks toetuskõlbmatu.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/171 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES Ineligible projects 6.18. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/171 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Toetuskõlbmatud projektid 6.18.
The Commission will follow up the cases identified by the eligibility conditions set out in the regulations and/or the Court and propose actions as it deems necessary. national eligibility rules were not met. 
Kontrollikoda leidis neli ERFi projekti, mis ei vastanud määrustes ja/või liikmesriigi toetuskõlblikkuse eeskirjades määratletud toetuskõlblikkuse tingimustele.
These projects account for 12% of all quantifiable errors making up approximately 1,5 percentage points of the estimated level of error (see Figure 6.4). 
Need projektid moodustavad 12 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 1,5 protsendipunkti hinnangulisest veamäärast (vt selgitus 6.4). KOMISJONI VASTUSED 6.18.
Figure 6.4 — Example of an ineligible project Ineligible beneficiary: For an ERDF project in the Czech Republic, the call for proposals specified that only SMEs were eligible. 
Näide toetuskõlbmatust projektist Toetuskõlbmatu toetusesaaja: ühe Tšehhi Vabariigi ERFi projekti puhul olid projektikonkursi tingimuste kohaselt toetuskõlblikud üksnes VKEd.
The managing authority provided funding to a beneficiary on this basis, which however had not been confirmed at the time the project was selected. 
Korraldusasutus andis selle alusel toetusesaajale abi, kuigi projekti valiku etapis ei olnud tingimuse täitmist kontrollitud.
Other ineligible projects were also found in the Czech Republic, in Italy and Poland. 
Teisi toetuskõlbmatuid projekte leiti ka Tšehhi Vabariigis, Itaalias ja Poolas.
The estimated contract value for these public procurements amounted to approximately 2,9 billion euro (15). 
Nende hankemenetlustega seotud lepingute hinnanguline kogusumma oli ligikaudu 2,9 miljardit eurot (15).
The Action Plan on public procurement set up in 2013 and politically endorsed by the Commission in December 2015 aims at further improving the implementation of public procurement rules in the Member States through additional preventive measures. 
2013. aastal koostatud ja 2015. aastal komisjoni poolt poliitiliselt heaks kiidetud riigihangete tegevuskava eesmärk on parandada täiendavate ennetusmeetmete abil veelgi riigihanke-eeskirjade rakendamist liikmesriikides.
The legal framework for ESI Funds 2014-2020 has also introduced ex ante conditionalities for the effective and efficient use of Union funds, which cover inter alia Member States’ public procurement systems. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta õigusraamistikuga on kehtestatud ka liidu vahendite tulemusliku ja tõhusa kasutamise eeltingimused, mis puudutavad muu hulgas liikmesriikide riigihankesüsteeme.
Suspensions of the interim payments may be decided in case of failure to fulfil an applicable ex ante conditionality by the end of 2016 (Article 19 of Regulation (EU) No 1303/2013). 
Vahemaksed võib otsustada peatada, kui kohaldatav eeltingimus ei ole täidetud 2016. aasta lõpuks (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 19).
The Commission will follow up all errors reported by the Court in accordance with the Commission Decision C(2013)9527 final which sets out ‘guidelines for determining financial corrections to be made by the Commission to expenditure financed by the Union under shared management, for non-compliance with the rules on public procurement’. 
Komisjon võtab kõigi kontrollikoja teatatud vigade suhtes järelmeetmeid kooskõlas komisjoni otsusega C(2013) 9527 (final), millega sätestatakse „suunised selliste finantskorrektsioonide kindlaksmääramiseks, mida tuleb teha ühisjuhtimise raames rahastatavate liidu kulutuste suhtes, kui ei ole järgitud riigihanke-eeskirju“.
The 2014 Directives on public procurement which introduced simplifications will start producing their effect on the ground once transposed (see also Commission reply to paragraph 6.25). 
2014. aasta riigihankedirektiivid, millega kehtestati lihtsustused, hakkavad kohapeal mõju avaldama pärast ülevõtmist (vt ka komisjoni vastust punktile 6.25).
(15) This amount represents the total expenditure for the contracts awarded, part of which has been certified under the examined expenditure declarations. 
(15) Summa hõlmab kõiki sõlmitud lepingute kulusid ning osa neist kontrollitud väljamaksetaotlustest on ka kontrollitõendiga varustatud.
(16) For around 62 % of the 140 public procurement procedures that we examined the contract value was above the threshold which made them subject to EU public procurement rules as transposed into national law (75 of the public procurement procedures examined whose contract value was above the threshold concerned the ERDF/CF and six the ESF). 
(16) Kontrollikoja kontrollitud 140 riigihankemenetlusest ligikaudu 62 % puhul ületas lepingusumma piirmäära, millest alates tuli rakendada siseriiklikku õigusesse ülevõetud ELi hanke-eeskirju (75 piirmäärasid ületanud hankemenetlust puudutasid ERFi/ÜFi ja kuus ESFi).
We identified instances of non-compliance with EU and/or national public procurement rules for 26 of the 140 procedures examined. 
26s kontrollitud menetluses 140st avastas kontrollikoda vigu, mis olid seotud ELi ja/või riiklike hanke-eeskirjade eiramisega.
For four of the cases, a lower number than in previous years, the failures to comply with these rules were so serious that we could determine that the contract should have been awarded to a different bidder or that competition was restricted in such a way that led to an unjustified direct award. 
Neist neljal juhul (vähem kui varasematel aastatel) oli eeskirjade mittetäitmine nii tõsine, et kontrollikoja arvates oleks leping tulnud sõlmida mõne muu pakkujaga või konkurentsi oli piiratud viisil, mis põhjustas lepingute põhjendamatut sõlmimist hankemenetlust kasutamata.
We classified these errors as quantifiable (17) (see Figure 6.5). 
Kontrollikoda liigitas need vead kvantifitseeritavateks (17) (vt selgitus 6.5).