natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21 the international standard for domestic use is 120–150 m3 per household and year, which corresponds to 132–164 litres per inhabitant and day. 
21 Kodutarbimise rahvusvaheline standard on 120–150 m3 kodumajapidamise kohta aastas, mis vastab 132–164 liitrile elaniku kohta päevas.
32 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
32 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
60. the regulations governing the structural funds and the cohesion fund lay down the rules for setting community financial assistance. the EU grant cannot exceed specific ceilings22. within the limits of these ceilings, the level of community assistance in revenue-generating projects is determined on the basis of the financing gap method: the grant cannot exceed the difference between the discounted costs of the investment and the discounted net revenues of the project. this aims at ensuring that the project receives the resources needed to be implemented without unjustified over-financing. 
Struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi reguleerivates määrustes on sätestatud ühenduse finantstoetuse määramise eeskirjad. ELi toetus ei tohi ületada teatavaid piirmäärasid22. Nende piirmäärade raames määratakse tulu tootvatele projektidele antava ühenduse toetuse tase rahastamise puudujäägi meetodiga: toetus ei tohi ületada diskonteeritud investeerimiskulude ja projekti diskonteeritud puhastulude vahelist erinevust.
22 article7ofregulation(Ec) no 1164/94 and article 29 of regulation (Ec) no 1260/1999. 
22 määruse(Eü)nr1164/94 artikkel 7 ja määruse (Eü) nr 1260/1999 artikkel 29.
33 box 8 ExamPlEs of loW ratE of usE of InfrastructurE duE to lack of coordInatIon bEtWEEn authorItIEs one regional authority promoted the renovation of the water main for a supply system delivering bulk water to several municipalities and co-financed by the Erdf. at the same time, the main municipality involved built a desalination plant, which was also co-financed by the Erdf. the water main was only used at a rate of 58 % in the first year of operation. a decision was taken to discontinue the desalination plant in May 2010, only four years after commissioning. 
Samal ajal ehitas suurim veevõrguga hõlmatud omavalitsusüksus veemagestamistehast, mida samuti kaasrahastati ERFist. veetrassi kasutati selle esimesel toimimisaastal ainult 58% ulatuses. veemagestamistehase tegevus otsustati peatada 2010. aasta mais ehk ainult neli aastat pärast selle kasutuselevõttu. ühes teises liikmesriigis toetas üks riigiettevõte uue keskse veevarustussüsteemi rajamist, mida kaasrahastati ühtekuuluvusfondist.
61. for all cf projects and Erdf major projects examined, the grant applications presented to the commission by Member states (see paragraph 8) included a financial cost-benefit analysis (cba). all the applications requested assistance on the basis of the financing gap rate resulting from the cba23. the EU contribution varied from 40 % to 85 % of the total eligible costs of the project. 
61. Kõigi läbivaadatud ühtekuuluvusfondi projektide ja ERFi suurprojektide puhul sisaldasid liikmesriikide poolt komisjonile esitatud toetusetaotlused (vt punkt 8) tasuvusanalüüsi.
62. for the other Erdf projects examined (not submitted for individual grant approvals to the commission), only greece and portugal requested that a cba be provided by the project promoters as part of the documentation accompanying the applications. however, the co-financing rate was determined irrespective of the cbas. 
ELi toetus moodustas 40–85% projektide abikõlblikest kogukuludest. 62. Teiste läbivaadatud ERFi projektide puhul (mille kohta ei esitatud komisjonile toetuse saamiseks üksiktaotlusi) nõudsid ainult Kreeka ja Portugal projektide elluviijatelt tasuvusanalüüsi esitamist koos teiste taotluse lisadokumentidega.
In most cases the projects were awarded the maximum co-financing rate granted to the operational programme measure in which they were included. the grant rate for these projects varied from 40 % to 80 % of the total eligible costs. 63. during the audit, the court found significant weaknesses in the financial analyses provided in support to Member states’ grant applications24. (a) In four of the 11 cbas provided to the commission, contrary to the rules of the financing gap method, depreciation had been included in the calculation of operational expenditure. as a result, in two cases, the grant rate was set at around twice the level it should have been, and in the two other cases, at about 50 % above that level. (b) In most of the cases where projects form part of a wider water supply system, no overview of the overall system was provided although this was necessary for the financial evaluation of the part presented for co-financing. 
Auditi käigus leidis kontrollikoda liikmesriikide toetusetaotlusi põhjendavates finantsanalüüsides olulisi puudusi24: a) 11-st komisjonile esitatud tasuvusanalüüsist neljas arvestati tegevuskulude arvutamisel amortisatsioonikulusid, mis on vastuolus rahastamise puudujäägi meetodiga. Selle tulemusel oli toetusmäär kahel juhul ligikaudu kaks korda kõrgem, kui ta oleks pidanud olema, ja kahel juhul ca 50% kõrgem; b) enamikul juhtudel, kus projektid moodustavad osa suuremast veevarustussüsteemist, ei esitatud üldsüsteemi ülevaadet, ehkki see oli vajalik projektiosa finantshinda-miseks, millele taotleti kaasrahastamist.
Moreover, the operating costs and revenues used in the analyses were derived as a pro-rata of the wider water supply systems to which the co-financed projects belonged; only in one case were the assumptions based on the actual data of the water supply system. (c) some figures provided in the cbas were unrealistic; for example, constant volumes and prices were used in almost all cases. furthermore, the commission did not assess the soundness of the cbas’ estimates of the operating costs. 
Lisaks on analüüsides kasutatud tegevuskulude ja tulude summad arvutatud pro rata suuremate veevarustussüsteemide näitajate põhjal, kuhu kaasrahastatavad projektid kuuluvad. Ainult ühel juhul põhinesid arvutused veevarustussüsteemi tegelikel andmetel; c) mõningad tasuvusanalüüsides esitatud arvnäitajad olid ebarealistlikud; näiteks kasutati peaaegu kõigil juhtudel püsimahte ja püsihindu.
23 Except in two projects submitted before 1999 for which the financing gap method was not applicable. 
23 välja arvatud kahe projekti puhul, mille taotlused esitati enne 1999. aastat ja mille suhtes rahastamise puudujäägi meetodit ei kohaldatud.
24 this situation has already been highlighted in a previous report of the court; see in particular paragraphs 21 to 34 of special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
24 Olukorraleonjubatähelepanu juhitud kontrollikoja varasemas aruandes; täpsemalt vaata eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrollija järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006, punktid 21–34.
34 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
34 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
35 ... and doEs not takE suffIcIEnt account of thE abIlIty of thE ProjEcts to GEnEratE rEVEnuE 64. 
35 ... ja seLLes ei Võeta PiisaVaLt arVesse ProjeKtide suutLiKKust Luua tuLu 64. veevarustussektoris on tuludeks eri kasutajate poolt makstavad veemaksed ja muud tasud.
In the water supply sector, the revenues are tariffs and other charges paid by the various types of user. these revenues have an impact on the rate of community assistance as they contribute towards reducing the financing gap of a project. to assess whether a grant rate is set at a level which avoids over-financing and ensures the efficient use of EU resources, the ability of a project to generate revenues must be taken into account. 
Tulud mõjutavad ühenduse toetuse määra, kuna aitavad vähendada projekti rahastamise puudujääki. hindamaks, kas toetusmäär on kehtestatud tasemel, mis väldib ülerahastamist ja tagab ELi ressursside tõhusa kasutamise, tuleb arvesse võtta projekti suutlikkust luua tulu.
In 2000, the commission decided that the rate of assistance should be adjusted to encourage the introduction of charging systems covering the costs of operating, maintaining and replacing infrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25. 
2000. aastal otsustas komisjon toetusmäära korrigeerida, et soodustada maksustamissüsteemide kasutuselevõttu, millega kaetakse infrastruktuuride tegevus-, hooldus-ja väljavaheta-miskulud, samuti reostustõrje kulud25.
66. the court’s review of the sampled projects found that, in most cases, the rate granted was merely the rate applied for. 
66. valimisse kuulunud projektide analüüsimine kontrollikoja poolt näitas, et enamikul juhtudel oli eraldatud toetussumma sama mis taotletud toetussumma.
Except in one case (see Box 9), no attention was paid to the charging systems, which allowed for very low recovery rates. 
Kui üks juhtum välja arvata (vt 9. selgitus), ei pööratud tähelepanu maksustamissüseemidele, mis tähendas, et kulud kaeti väga väikeses ulatuses.
In most of the cases tariffs only covered the operating costs and not the total investment cost borne by the national public and EU funding. 
Enamasti kattis vee hind ainult tegevuskulud, mitte riigi ja ELi rahastatud investeerimiskulusid.
25 see‘guidetocohesionfund, 2000–06’, version 1, february 2000 — annex c. box 9 a casE WhErE thE cost rEcoVEry PrIncIPlE Was takEn Into account In one grant application the Member state had explained that it had set up a system to recover a significant part of the costs from the users. recognising the effort made, the commission decided to co-finance at a rate of 75 %, even though the financing gap resulting from the financial analysis had been fixed at 52 %. the financial surplus was due to be used for improving other water infrastructure. the commission’s decision was aimed at encouraging good practices, but this was not consistent with the financing gap method for setting the EU financial assistance. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
25 vtühtekuuluvusfondi juhend 2000–2006, versioon 1, veebruar 2000, lisa C. 9. seLgitus juhtuM, Kus KuLude KatMise PõhiMõtet arVesse Võeti ühes toetusetaotluses selgitas liikmesriik, et oli kasutusele võtnud süsteemi suure osa kulude katmiseks kasutajate poolt. Selle tunnustamiseks otsustas komisjon projekti kaasrahastada 75% ulatuses, ehkki finantsanalüüsi tulemusel fikseeritud rahastamise puudujääk oli 52%.
67. the court’s review of the tariffs for water services also found that: (a) Member states tend to maximise EU financial assistance by keeping tariff levels low. 
67. Samuti leidis kontrollikoda veeteenuste hindu analüüsides, et: a) liikmesriigid taotlevad üldjuhul võimalikult suurt ELi toetust, hoides vee hinna madalal. ühel juhul ei olnud vee hinda alates 1990. aastaist muudetud.
In one case the tariffs had not been updated since the 1990s. there are cases where water tariffs were set by national authorities only after determining the maximum expected amount of EU financial assistance. 
Esines juhtumeid, kus riigi ametiasutused määrasid vee hinna alles pärast oodatava ELi finantstoetuse summa kindlaksmääramist.
Under these circumstances, the cbas submitted to the commission justify ex post the amount of the grant expected, instead of determining it as a result of the analysis made; (b) in relative terms, the tariffs set in the areas served by the projects audited account for less than 1 % of the household disposable income. the commission never questioned the potential to recover costs from users as presented in the applications, nor proposed any specific benchmark to assess the appropriateness of the water prices put forward. 
Sellistel tingimustel põhjendatakse komisjonile esitatavates tasuvusanalüüsides oodatavat toetussummat tagantjärele, selle asemel et määrata see kindlaks analüüsi tulemusel; b) suhtarvudes moodustab vee hind auditeeritud projektidega hõlmatud piirkondades alla 1% kodumajapidamiste kasutada olevast sissetulekust. Komisjon ei seadnud kordagi kahtluse alla kasutajapoolse kulude katmise tõenäosust, nagu seda taotlustes kirjeldati, ega määratlenud võrdlusnäitajaid esitatud hinna põhjendatuse hindamiseks.
Moreover, there appears to be no correlation between the amount of the household income used to pay for water services and the co-financing rate. higher co-financing rates are observed both in areas where the users’ water expenditure is lower in relation to their income, and in areas where this ratio is higher, without any particular justification being given (see Graph 1 and Annex III). 
Lisaks ei olnud kodumajapidamiste sissetulekust veeteenuste eest makstav summa ja kaasrahastamismäär omavahel vastavuses. Kõrgemat kaasrahastamismäära võib täheldada nii neis piirkondades, kus kasutajate veekulud vastavad väikesele osale nende sissetulekust, kui neis piirkondades, kus kulude osakaal oli suurem, ilma et seda oleks põhjendatud (vt 1. graafik ja III lisa).
36 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
36 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
37 GraPh 1 — — 0,70 0,60 85 75 85 80 85 77 75 80 80 85 80 80 90 75 80 0,50 0,40 0,30 0,20 0,10 0,00 65 65 75 6565 70 70 60 50 40 30 20 10 0 ratIo of housEhold WatEr ExPEndIturE to dIsPosablE IncomE and co-fInancInG ratE 65 40 45 45 42 Water expenditure as % of household income Co-financing rate (%) 50 50 50 Note: Water expenditure was calculated on the basis of a household water consumption of 120 m3 per year for all the municipalities in the area served by a project. 
37 1. graafiK Murcia Cartagena Arcos de Valdevez Barcelos Cartagena - Mazarrón Agrigento Caltanissetta Porto Sul - Vale Sousa Guimarães Ptolemaida Kozani linn Sevilla Carboneras Thessaloniki Plana Baixa P-Cordoba - La Colada Põhja-Cordoba Pieria Palermo piirkond Palermo linn Ribera Alta Zaragoza Lleida Carcaixent Deskati Jaca Litohoro 0,70 0,60 0,50 0,40 0,30 0,20 0,10 0,00 85 85 80 85 75 77 75 80 80 85 80 80 90 75 80 VeeKuLude suhe KoduMajaPidaMiste Kasutada oLeVa sissetuLeKu ja KaasrahastaMisMääraga 65 75 70 65 65 65 65 70 60 50 40 30 20 10 0 40 45 45 42 Veega seotud kulutused protsendina kodumajapidamise sissetulekust Kaasrahastamismäär 50 50 50 Märkus: veekulude arvutamisel võeti aluseks veetarbimine 120 m3 aastas ühe kodumajapidamise kohta kõigis omavalitsusüksustes, mis kuuluvad projektiga hõlmatud piirkonda.
Water expenditure as % of household income Co-financing rate (%) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Veega seotud kulutused protsendina kodumajapidamise sissetulekust Kaasrahastamismäär Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 68.
In other words, the objective is not necessarily to achieve 100 % cost recovery from users27. 
Teisisõnu, eesmärgiks ei ole tingimata 100-protsendiline kulude katmine kasutajate poolt27.
More explicit rules were established by the commission in 200628, in accordance with council regulation (Ec) no 1083/2006 on the structural funds29. the new guidance specified that ‘tariffs should at least cover operating and maintenance costs, as well as a significant part of the assets’ depreciation’. an adequate tariff structure should be envisaged to maximise the project’s revenues before public subsidies, while taking affordability into account. a commonly accepted affordability ratio for water supply and sanitation is 4 % of household income30. 
2006. aastal kehtestas komisjon täpsemad juhised28, mis on kooskõlas nõukogu määrusega (Eü) nr 1083/2006 struktuurifondide kohta29. Uutes juhistes täpsustatakse, et vee hind peaks katma vähemalt tegevus-ja hoolduskulud ning suure osa varade amortisatsioonist.
70. as regards the new programme period, the four Member states covered by this audit have all set up procedures requiring that proposals for water infrastructures whose total cost is greater than one million euro should provide a financial cba. 
Tuleks määratleda asjakohane vee hind, et maksimaalselt ära kasutada projekti tulud ilma toe-tussummadeta, võttes ühtlasi arvesse hinna vastuvõetavust. üldtunnustatult on vee-ja kanalisatsiooniteenuste vastuvõetav hind selline, mis vastab neljale protsendile kodumajapidamise sissetulekust30. 70.
In three of the regions visited, the new national procedures require that a specific analysis of water tariff levels should be included in the cbas. however, only in portugal have clear rules been established to determine the amount of the grant, based on how the cost recovery principle is applied by the municipalities concerned. the affordability level for water services has been defined in both relative terms (tariffs as a percentage of household income) and absolute terms (maximum price per m3). 
Kolmes külastatud piirkonnas nägi uus riiklik menetlus ette, et tasuvusanalüüs peab sisaldama veehinna taseme täpsemat analüüsi. Ometi on ainult Portugalis kehtestatud selgesõnalised eeskirjad, et määrata toetuse suurus vastavalt sellele, kuidas asjaomastes omavalitsusüksustes kulude katmise põhimõtet kohaldatakse. veeteenuste vastuvõetav hinnatase on määratletud nii suhtarvudes (vee hind protsendina kodumajapidamise sissetulekust) kui absoluutarvudes (kõrgeim hind m3 kohta).
26 article 9.1 of the water framework directive (directive 2000/60/Ec). 
26 vee raamdirektiivi artikli 9 lõige 1 (direktiiv 2000/60/Eü).
27 see ‘common implementation strategy for the water framework directive — guidance document no 1’, 2004. 
27 vt vee raamdirektiivi ühine rakendusstrateegia, juhis nr 1, 2004.
28 European commission, ‘the new programming period 2007–13 — guidance on the methodology for carrying out cost-benefit analyses — working document no4’,8/2006.thisguidancewas prepared according to article 40(e) of regulation (Ec) no 1083/2006. see also ‘guidance note on article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006: revenue generating projects’. 
28 Euroopa Komisjon, „Uus programmiperiood 2007–2013 – tasuvusanalüüsi koostamise metoodika juhised – töödokument nr 4”, 8/2006. juhised töötati välja vastavalt määruse (Eü) nr 1083/2006 artikli 40 punktile e. vt ka selgitav märkus nõukogu määruse (Eü) nr 1083/2006 artikli 55 kohta: kasumit teenivad projektid.
29 see article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 july 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oj l 210, 31.7.2006, p. 25). 
29 vt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (Eü) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Eü) nr 1260/1999, artikkel 55 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).
30 a review carried out by the Ebrd presents benchmarks ranging from 2,5%intheUsaupto5%forthe world bank. see fankhauser, s. and s. tepic. 
30 Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupanga (EBRD) ülevaates tuuakse ära võrdlusnäitajad, mis varieeruvad USA 2,5%-st kuni maailmapanga 5%-ni. vt Fankhauser, S. ja S. Tepic.
2007: ‘can poor consumers pay for energy and water? an affordability analysis for transition countries’. wp no 92, Ebrd 2005. 
2007: „Can Poor Consumers Pay for Energy and Water?
38 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
38 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
39 conclUsIons and rEcoMMEndatIons 71. whilst structural measures spending has contributed to improving the supply of water for domestic use, better results could have been achieved at a a lower cost to the EU budget. solutIons adoPtEd 72. all the projects examined were designed on the basis of studies of current and future water needs. however, better analyses could have made it possible to build smaller capacity infrastructure and consider alternative solutions that might have produced better effects. (a) Estimates of future water needs did not take into account either downward trends in water consumption or all available resources (see paragraphs 18 to 24). (b) In general, the analyses of possible solutions were limited to supply side measures, paying little attention to the reduction of water losses and the use of more accessible resources (see paragraphs 25 to 28). (c) sometimes, the commission’s review led to conditions (mostly concerning the reduction of water losses) being added to the grant decisions; its intervention could, however, have been more effective; little value was added by the Member states’ managing authorities. for the 2007–13 period, fewer projects will be examined by the commission and more by the managing authorities (see paragraphs 29 to 35). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Täpsem analüüs oleks aga võimaldanud ehitada väiksema võimsusega infrastruktuure ja kasutada alternatiivseid lahendusi, mis oleksid võinud anda paremaid tulemusi: a) vee tulevase nõudluse prognoosimisel ei võetud arvesse vee nõudluse langussuunda ega kõiki juba olemasolevaid ressursse (vt punktid 18–24); b) üldjuhul käsitleti võimalike lahenduste analüüsimisel ainult kõrvalmeetmeid, pöörates vähe tähelepanu veekadude vähendamisele ja muude, kättesaadavamate ressursside kasutamisele (vt punktid 25–28); c) mõnel juhul kehtestati komisjoni kontrolli tulemusel toetuslepingutes lisanõudeid (peamiselt veekadude vähendamise kohta), komisjoni sekkumine oleks aga olnud mõju-sam; liikmesriikide korraldusasutuste tegevus andis vähe lisaväärtust.
40 rEcommEndatIon 1 (a) the member states should: (i) improve their ex-ante analyses and forecasts of future water needs by taking into account recent and accurate data (in particular by taking into consideration the downward trends in per capita consumption) and improve their inventory and review of all available water resources; (ii) pay greater attention to alternatives to the supply side solutions, for example by taking into account the potential for reducing water losses, taking action on the demand side, implementing measures for the protection of water quality. (b) the commission should: (i) in deciding whether to grant financial support to projects, systematically assess whether all necessary measures for efficient water resource management are implemented in the areas concerned. 
40 1. sooVitus a) Liikmesriigid peaksid: i) parandama eelanalüüse ja tulevaste vajaduste prognoosimist, kasutades ajakohastatud ja korrektseid andmeid (võttes eelkõige arvesse langussuunda tarbimises ühe elaniku kohta), ning täiendama nimestikke ja hinnanguid kõigi olemasolevate veeressursside kohta; ii) pöörama suuremat tähelepanu veevarustuse kõrvalmeetmete alternatiivsetele lahendustele, nt veekadude vähendamise võimalustele, nõudlust mõjutavatele meetmetele ja vee kvaliteedi kaitsemeetmetele. b) Komisjon peaks: i) projektidele finantstoetuse eraldamisel järjepidevalt kontrollima, kas asjaomastes piirkondades rakendatakse kõiki vajalikke meetmeid veeressursside tõhusaks haldamiseks.