natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 The Court therefore assessed whether: — needs assessments had been car‐ ried out for ESF to determine the overall level and type of support measures proposed to micro‐en‐ trepreneurs and, for financial instruments, whether appropri‐ ate investment strategies and risk management procedures were in place to avoid the funds being over‐ or undersized, and an exit policy and/or winding‐up provi‐ sions had been defined; — a robust risk management system has been put in place for financial instruments funded under the EPMF and in particular, whether the required portfolio‐at‐risk as‐ sessment has been carried out; — the financial instruments financed by the ESF or EPMF succeeded in attracting additional private fund‐ ing by calculating the leverage ratio achieved. 
20 Kontrollikoda hindas järgmist: – kas ESFi puhul oli tehtud vajaduste hindamine, et teha kindlaks, milline on mikroettevõtjatele pakutavate toetusmeetmete üldine tase ja liik; rahastamisvahendite puhul hinnati, kas olid olemas ülekapi-taliseeritust vältivad asjakohased investeerimisstrateegiad ja riskijuhtimise menetlused; lisaks hinnati, kas on määratletud väljumispoliitika ja/või toetuse lõpetamise tingimused; – kas EPMFi raames rahastatud rahastamisvahendite jaoks on olemas töökindel riskijuhtimissüsteem ning kas on tehtud nõutav portfelli riskipositsiooni määra hindamine; – kas ESFi või EPMFi rahastatud rahastamisvahendid suutsid kaasata täiendavat erasektoripoolset rahastamist. Selleks arvutati välja saavutatud finantsvõimenduse määr.
Lack of specific needs assessments and proper risk management systems for ESF support to micro-entrepreneurs Needs of micro-entrepreneurs not specifically addressed by managing authorities at the design stage of the reviewed ESF operational programmes 21 The Court’s audit showed that ESF managing authorities of the examined OPs did not carry out an assessment of the specific needs of micro‐entre‐ preneurs before allocating funds and determining the most appropriate way in which these funds should be used. 
Mikroettevõtjatele eraldatud ESFi toetuse puhul ei tehtud konkreetsete vajaduste hin­ damist ja puudus asjakohane riskijuhtimissüsteem Kontrollitud ESFi rakenduskavade puhul ei võtnud korraldusasutused kavandamisetapis arvesse mikroettevõtjate vajadusi 21 Kontrollikoja audit näitas, et kontrollitud rakenduskavasid haldavad ESFi korraldusasutused ei teinud enne vahendite eraldamist ega vahendite kõige sobivama kasutusviisi valimist mikroettevõtjate vajaduste hindamist.
22 When responding to the Court’s survey, 11 managing authorities in 10 Member States17 responded that their ESF OPs included support measures for micro‐entrepreneurs. 
22 Kontrollikoja küsimustikule vastates teatasid 11 korraldusasutust 10 liikmes-riigist17, et nende ESFi rakenduskavad hõlmasid ka toetusmeetmeid mikroettevõtjatele.
The Court’s analysis showed however that none of these 11 managing authorities had as‐ sessed the specific needs of micro‐en‐ trepreneurs prior to the approval of the OP. 
Kontrollikoja analüüs näitas aga, et ükski 11 korraldusasutusest ei olnud enne rakenduskava heakskiitmist hinnanud mikroettevõtjate konkreetseid vajadusi.
This was also the case for all OPs in the five Member States where the Court had examined specific projects. 
Olukord oli samasugune kõikide rakenduskavade puhul viies liikmesriigis, kus kontrollikoda konkreetseid projekte kontrollis.
The Court notes that there was not a regulatory requirement dur‐ ing the 2007–13 programming period for Member States to conduct needs assessments. 
Kontrollikoda märgib, et liikmesriikidel ei olnud programmitöö perioodi 2007–2013 raames regulatiivset nõuet sellist vajaduste hindamist teha.
17 Bulgaria, Czech Republic, Estonia, France (Mainland, Martinique), Latvia, Lithuania, Portugal (Madeira), Slovenia, Slovakia and Finland. 
17 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Prantsusmaa (mandriosa, Martinique), Läti, Leedu, Portugal (Madeira), Sloveenia, Slovakkia ja Soome.
Observations 15 23 Box 2 provides an example out‐ side of the audited sample where a robust needs assessment was carried out to establish the need for targeted support measures for micro‐entrepreneurs. 
Tähelepanekud 15 23 2. selgituses on esitatud näide valimisse mittekuulnud rakenduskavast, mille puhul tehti põhjalik vajaduste hindamine, et teha kindlaks vajadus mikroettevõtjatele suunatud toetusmeetmete järele.
Example of a study establishing the need for a specific support measure targeted at micro-entrepreneurs In the German Land of Brandenburg a study was carried out in 2006 to determine the specific needs of business start‐ups18, and in particular on the adequacy of the financial services provided by banks to micro‐entrepreneurs. 
Näide uuringust, millega tehti kindlaks vajadus mikroettevõtjatele suunatud konkreetse toetusmeetme järele Saksamaal Brandenburgi liidumaal tehti 2006. aastal uuring, et teha kindlaks, mida vajavad füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustajad18, ning eriti see, kui asjakohased on pankade poolt mikroettevõtjatele pakutavad finantsteenused.
This study was based on a qualitative and quantitative assessment of the supply and demand for microfinance in this region. 
Uuring põhines selle piirkonna mikrorahastamise pakkumise ja nõudluse kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel hindamisel.
It identified that (i) for traditional banks, the delivery of financial services for micro‐entrepreneurs was not at‐ tractive, especially for small loans of up to 10 000 euros, and (ii) existing financial support initiatives (e.g. loans subsidised by the state) did not offer suitable alternatives to micro‐entrepreneurs. 
Uuringust selgus, et i) traditsiooniliste pankade jaoks ei olnud finantsteenuste osutamine mikroettevõtjatele piisavalt atraktiivne, eriti kui tegemist oli väikelaenudega summas kuni 10 000 eurot, ning ii) olemasolevad rahalise toetuse algatused (nagu riigi subsideeritud laenud) ei pakkunud mikroettevõtjatele sobivaid alternatiive.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, previously GTZ GmbH), Microfinance in Europe — Regional Case Studies from France, Germany and Greece, pp. 13–15 (a report co‐financed by the ESF). 
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, varem GTZ) GmbH, „Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, Germany and Greece“, lk 13–15 (ESFi kaasrahastatud aruanne).
No investment strategies in place for three out of six ESF financial instruments examined 24 In general, ESF financial instruments receive a contribution from the OP to their endowment when their legal structure is set up. 
Kuuest auditeeritud ESFi rahastamisvahendist puudus investeerimisstrateegia kolme puhul 24 Üldiselt makstakse ESFi rahastamisvahenditele rakenduskavast eraldatud toetus välja pärast nende õigusliku struktuuri loomist.
They subsequently use this money to support projects that fall within the scope of the OP (i.e. providing loans and guarantees to final recipients). 
Seejärel kasutatakse neid vahendeid rakenduskava raamesse jäävate projektide toetamiseks (näiteks andes laene ja tagatisi lõplikele toetusesaajatele).
In line with the regula‐ tory requirements for ESF financial instruments, an investment strategy must therefore be developed for each fund. 
ESFi rahastamisvahenditega seotud regulatiivsete nõuete kohaselt tuleb seega iga fondi jaoks luua oma investeerimisstrateegia.
For ESF financial instruments, the investment strategy19 also includes an analysis of the potential target popula‐ tion to avoid an over‐ or undersized endowment of the fund. 
ESFi rahastamisvahendite puhul hõlmab investeerimisstrateegia19 ka potentsiaalse sihtrühma analüüsi, et vältida fondi üle-või alakapitaliseerimist.
19 Article 43 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
19 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikkel 43.
Observations 16 25 In three out of the six audited ESF financial instruments, in Poland and Italy (Calabria), the Court found that no investment strategy had been devel‐ oped (see Table 2). 
2. selgitus Tähelepanekud 16 25 Kontrollikoda leidis, et kuuest Poolas ja Itaalias (Calabria) auditeeritud ESFi rahastamisvahendist kolme puhul ei koostatud investeerimisstrateegiat (vt tabel 2).
Existence of investment strategy, risk management systems and exit policies/winding up provisions in the ESF financial instruments audited ESF financial instruments audited (Member State) Investment strategy Risk management systems (PAR analysis) Exit policy/winding up provisions Financial instrument A (Germany) Financial instrument B (Italy) Financial instrument C (Italy) Financial instrument D (Italy) Financial instrument E (Poland) Financial instrument F (Poland) yes no yes no no no no no no yes no no yes yes yes no no yes Source: ECA analysis (2014). 
Investeerimisstrateegia, riskijuhtimissüsteemide ja väljumispoliitika / toetuse lõpetamise tingimuste olemasolu auditeeritud ESF rahastamisvahendite puhul Auditeeritud ESFi rahastamisvahendid Investeerimisstrateegia Riskijuhtimissüsteemid (PAR analüüs) Väljumispoliitika / toetuse lõpetamise tingimused Rahastamisvahend A (Saksamaa) Rahastamisvahend B (Itaalia) Rahastamisvahend C (Itaalia) Rahastamisvahend D (Itaalia) Rahastamisvahend E (Poola) Rahastamisvahend F (Poola) jah ei jah ei ei ei ei ei ei jah ei ei jah jah jah ei ei jah Allikas: Euroopa Kontrollikoja analüüs (2014).
Inadequate risk management systems for five of the six ESF financial instruments examined 26 In addition to an upfront assessment of needs, fund managers should also put in place appropriate risk manage‐ ment procedures. 
Kuuest auditeeritud ESFi rahastamisvahendist viie puhul olid riskijuhtimissüsteemid puudulikud 26 Lisaks vajaduste eelnevale hindamisele peaksid vahendite haldajad kehtestama ka asjakohased riskijuhti-mismenetlused.
This includes in particular the analysis of the finan‐ cial instrument’s portfolio‐at‐risk to assess whether the funds’ endow‐ ment is adequate, and in particular to establish whether potential losses from loans and guarantees can be covered. 
See hõlmab eelkõige rahastamisvahendi portfelli riskipositsiooni määra analüüsi, et teha kindlaks, kas fondi rahastamine on asjakohane, ning kas laenude ja tagatistega seotud potentsiaalne kahju suudetakse katta.
Carrying out such an analysis is respecting the principles of sound fi‐ nancial management, according to the Commission’s guidance20 to Member States for the 2007–13 programming period. 
Komisjoni liikmesriikidele programmitöö perioodiks 2007–2013 koostatud suuniste20 kohaselt vastab sellise analüüsi tegemine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.
20 Guidance Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF_10‐0014‐04‐EN, 21 February 2011, Article 4.1.6. 
20 Guidance Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF_10-0014-04-EN, 21. veebruar 2011, artikkel 4.1.6.
Observations 17 27 The Court found that a portfolio‐at‐risk analysis had been undertaken only for one ESF financial instrument out of the six examined by the Court (see Table 2) and in the case of Italy, the Court considers that the three audited ESF financial instruments are significantly oversized (see Box 3). 
Tähelepanekud 17 27 Kontrollikoda leidis, et portfelli riskipositsiooni määra analüüsiti kuuest kontrollikoja läbivaadatud vahendist vaid ühe ESFi rahastamisvahendi puhul (vt tabel 2).
28 According to the regulation, unused endowments of financial instruments are to be returned to the EU budget at closure21. 
28 Määruse kohaselt tuleb rahastamisvahendite kasutamata jäänud eraldised rakenduskava sulgemisel ELi eelarvesse tagastada21.
21 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
21 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 43 lõige 2.
Example of oversized ESF financial instruments By the end of 2013, disbursement to micro‐entrepreneurs was 9.5 % of the total endowment for the loan fund in Campania (set up in in December 2009), while it was 0 % and 26.7 % for the two guarantee funds in Calabria (set up in September and November 2012). 
Näide ülakapitaliseeritud ESFi rahastamisvahenditest 2013. aasta lõpuks moodustasid mikroettevõtjatele välja makstud summad 9,5% Campania laenufondist (mis loodi detsembris 2009), samas kui Calabria kahe tagatisfondi puhul (mis loodi septembris ja novembris 2012) moodustasid antud tagatised 0% ja 26,7% fondide kapitalist.
To respect the rule on eligibility of expenditure, the support should be paid by 31 December 201522. 
Kulutuste rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohaselt tuleb toetus maksta välja 31. detsembriks 201522.
It is un‐ likely that the remaining funds will reach the micro‐entrepreneurs by the end of 2015. 
Ei ole kuigi tõenäoline, et ülejäänud vahendid jõuavad mikroettevõtjateni enne 2015. aasta lõppu.
22 The end of the eligibility period as defined in Regulation 1083/2006 is currently under discussion. 
22 Määruses (EÜ) nr 1083/2006 kehtestatud rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpp on praegu arutamisel.
Weaknesses in relation to exit policy and winding up provisions for ESF financial instruments 29 The Court also assessed whether man‐ aging authorities had put in place exit policy and/or winding up provisions in accordance with the applicable rules23 for ESF financial instruments. 
ESFi rahastamisvahendite väljumispoliitika ja toetuse lõpetamise tingimustega seotud puudused 29 Kontrollikoda hindas ka seda, kas korraldusasutustel oli olemas ESFi rahastamisvahenditele kohaldatavatele eeskirjadele23 vastav väljumispoliitika ja/või toetuse lõpetamise tingimused.
The pur‐ pose of these policies and provisions is to ensure a sound and orderly liquida‐ tion of the fund at the time of closure. 
Poliitika ja tingimuste eesmärk on tagada vahendite usaldusväärne ja korrektne likvideerimine fondide sulgemisel.
30 The Court found that no exit policy and/or winding up provisions were in place for three out of the six ESF financial instruments examined (two in Campania and one Calabria). 
30 Kontrollikoda leidis, et kuuest ESFi rahastamisvahendist kolme puhul (kaks Campanias ja üks Calabrias) puudusid väljumispoliitika ja toetuse lõpetamise tingimused.
23 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
23 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 43 lõige 2. 3. selgitus
Box 3 Observations 18 Generally satisfactory EPMF set-up arrangements 31 The set‐up of EPMF financial instru‐ ments differs from those under ESF. 
Tähelepanekud 18 EPMFi loomise kord on üldi­ selt rahuldav 31 EMPFi rahastamisvahendite ülesehitus erineb ESFi alla kuuluvate rahastamisvahendite omast.
EPMF financial intermediaries (such as banks) have to apply to the EIF to ob‐ tain funding for their financial instru‐ ments. 
EPMFi finantsvahendajad (pangad) peavad esitama EIFile taotluse oma rahastamisvahenditele rahastamise eraldamiseks.
If financial intermediaries face no demand for loans or guarantees, they simply do not call upon the EIF funding. 
Kui finantsvahendajad laene ei väljasta või tagatisi ei anna, ei kasuta nad lihtsalt neile eraldatud EIFi rahastamist ära.
Therefore a specific regional needs assessment is not necessary. 
Seega ei ole konkreetne piirkondlik vajaduste hindamine vajalik.
32 Moreover, in accordance with EPMF rules, each financial intermediary is subject to a standard due diligence process performed by the EIF. 
32 Lisaks peab iga finantsvahendaja EPMFi eeskirjade kohaselt läbima EIFi tehtava standardse hoolsuskontrolli.
This cov‐ ers an assessment of risk management systems, including the portfolio‐at‐risk procedures. 
Kontroll hõlmab riskijuhtimissüsteemide hindamist, sh portfelli riskipositsiooni puudutavaid menetlusi.
The portfolio and the re‐ spective default rate are subsequently monitored by the financial intermedi‐ ary and periodically reported to the EIF. 
Finantsvahendaja teeb portfelli ja vastava makseviivituse määra üle järelevalvet ning annab sellest EIFile perioodiliselt aru.
Specific rules on these monitoring and reporting arrangements form an integral part of the contract between the EIF and the financial intermediary. 
Järelevalve-ja aruandluskorda käsitlevad konkreetsed eeskirjad on oluline osa EIFi ja finantsvahendaja vahelisest lepingust.
33 The Court found that the required portfolio‐at‐risk analyses had been carried out for all seven EPMF financial instruments examined. 
33 Kontrollikoda leidis, et nõutavad portfelli riskipositsiooni määra analüüsid olid tehtud kõigi seitsme kontrollitud EMPFi rahastamisvahendi puhul.
While microfi‐ nance activities are by definition high risk, the Court’s analysis showed that the portfolio‐at‐risk for a loan fund in Romania was low when compared to similar funds. 
Mikrorahastamise meetmed on juba olemuselt kõrge riskiga, kuid kontrollikoja analüüs näitas, et Rumeenia lae-nufondi portfelli riskipositsiooni määr oli teiste sarnaste fondidega võrreldes madal.
The fund which was op‐ erational since March 2012 had 0.3 % default risk for its portfolio and no write‐offs as of 30 September 2013. 
Fondil, mis tegutses alates 2012. aasta märtsist, oli portfelli maksujõue-tuse risk 0,3% ning 30. septembri 2013 seisuga puudusid mahakandmised.
Most ESF financial instruments did not attract private funding 34 One of the advantages of using financial instruments compared to grants is that they potentially attract private funding in addition to the public funding (from EU and national budgets). 
Suurem osa ESFi rahastamis­ vahendeid ei kaasanud era­ sektoripoolset rahastamist 34 Üks rahastamisvahendite kasutamise eeliseid tagastamatute toetustega võrreldes on see, et potentsiaalselt aitavad rahastamisvahendid lisaks avaliku sektori rahastamisele (ELi ja liikmesriikide eelarved) kaasata erasektoripoolset rahastamist.
This is also referred to as leverage effect, which is measured as the ratio of total funding to public funding. 
Seda nimetatakse ka finantsvõimenduseks, mida mõõdetakse kogu rahastamise ja avaliku sektori rahastamise suhtarvuna.
A leverage ratio over 1 means that private funding was attracted. 
Finantsvõimenduse ühest suurem suhtarv tähendab, et kaasati erasektoripoolset rahastamist.
The Court examined whether financial instruments used under ESF or EPMF to support micro‐entrepreneurs suc‐ ceeded in attracting private in addi‐ tion to public funding. 
Kontrollikoda uuris, kas ESFi või EPMFi raames kasutatud rahastamisvahendid mikroettevõtjate toetamiseks suutsid lisaks avaliku sektori vahenditele edukalt kaasata ka erasektoripoolset rahastamist.
35 The Court’s analysis showed that only one of the six audited ESF financial in‐ struments attracted additional private funding with a leverage ratio of 1.2 for a guarantee fund in Italy (Calabria). 
35 Kontrollikoja analüüs näitas, et ainult üks kuuest auditeeritud ESFi rahastamisvahendist suutis kaasata erasektori rahastamist: Itaalia (Calabria) tagatisfondi finantsvõimenduse määr oli 1,2.
For four of the six instruments, there was no leverage at all as the leverage ratio was one or less24. 
Nelja rahastamisvahendi puhul kuuest puudus finantsvõimendus täiesti – finantsvõimenduse määr oli üks või sellest väiksem24.
For the last one, an‐ other guarantee fund in Italy (Calabria), the managing authority was not able to provide information on the leverage ratio. 
Viimase rahastamisvahendi puhul, milleks oli samuti Itaalia (Calabria) tagatisfond, ei suutnud korraldusasutus edastada teavet finantsvõimenduse määra kohta.
24 A leverage ratio below 1.0 is possible when part of the endowment has been used for management fees. 
24 Finantsvõimenduse määr võib jääda alla 1,0, kui osa eraldisest on kasutatud halduskulude katmiseks.
Observations 19 36 Regarding quantitative objectives, the Court observes that setting a target leverage ratio was not a regulatory requirement during the 2007–13 pro‐ gramming period. 
Tähelepanekud 19 36 Kvantitatiivsete eesmärkide osas märgib kontrollikoda, et finantsvõimenduse sihtmäära seadmine ei olnud programmitöö perioodil 2007–2013 nõutav.
It however notes that target leverage ratios above 1.0 were specified at the set‐up of the fund only for the two Italian guarantee funds (1.25 to be attained at the clo‐ sure of the funds in 2015). 
Kontrollikoda täheldab siiski, et ühest suuremad finantsvõimenduse sihtmäärad pandi paika ainult kahe Itaalia tagatisfondi loomisel (eesmärk oli saavutada 1,25 fondi lõpetamise ajaks aastal 2015).
In all other cases, either no information was avail‐ able or the target leverage ratio did not envisage that any private funding would be attracted. 
Kõikidel muudel juhtudel ei olnud teave finantsvõimenduse sihtmäära kohta saadaval või ei olnud erasektori rahastamise kaasamisega arvestatud.
EPMF financial instruments attracted some private funding 37 The Court found that all seven EPMF financial instruments implemented at the time of the audit had attracted ad‐ ditional private funding (see Table 3). 
EPMFi rahalised vahen­ did kaasasid mingil mää­ ral ka erasektoripoolselt rahastamist 37 Kontrollikoda leidis, et kõik seitse auditi ajal rakendatud EPMFi rahastamisvahendit olid kaasanud täiendavat erasektoripoolset rahastamist (vt tabel 3).
With regard to guarantees, the target leverage ratios have been exactly matched in one out of seven cases and have not been reached in two cases. 
Tagatiste osas saavutati täpne finantsvõimenduse sihtmäär ühel juhul ning kahel juhul jäi see saavutamata.
For two others, it is unlikely that the initial targets will be reached as the difference between current and target ratio is too significant to be overcome by the mid 2015 target date. 
Kahe ülejäänud juhtumi puhul ei ole algse sihtmäära saavutamine kuigi tõenäoline, sest praeguse määra ja sihtmäära vaheline erinevus on liiga suur, et seda 2015. aasta keskpaigaks tasa teha.
For the two microcredit portfolio cases, there were no targets specified. 
Kahe mikrokrediidi portfelli puhul ei pandud paika sihtmäärasid.
According to the Commission, a final assessment of the achievement of the targeted lev‐ erage ratio for the whole EPMF will be carried out after its closure, not earlier than 2020. 
Komisjon on seisukohal, et kogu EPMFi eesmärgiks seatud finantsvõimenduse sihtmäära lõplik hindamine viiakse läbi pärast rahastu sulgemist, seega mitte enne kui 2020. aastal.
Leverage of EPMF financial instruments examined Entity (Member State) Project description Leverage ratio Target date Private funding (million euro) Target Actual (31.12.2013) Entity 1 (Greece) Microcredit portfolio 7.47 1.33 18.12.2014 0.3 guarantee Entity 2 (Romania) Entity 3 (Romania) Entity 4 (Romania) Microcredit portfolio Microcredit portfolio Microcredit portfolio guarantee Not specified 1.251 Not specified 1.18 8.33 1.38 20.3.2014 2.4 16.5.2013 1.7 29.12.2013 2.4 Entity 5 (Poland) Entity 6 (Poland) Entity 7 (Poland) Microcredit portfolio guarantee Microcredit portfolio guarantee Microcredit portfolio guarantee 9.13 9.13 6.67 1.33 7.58 1.33 30.3.2013 55.2 27.6.2015 0.3 27.6.2015 0.1 1 Actual leverage date is 30.9.2013. 
Kontrollitud EPMFi rahastamisvahendite finantsvõimendus Ettevõte (liikmesriik) Projekti kirjeldus Finantsvõimenduse määr Määratud kuupäev Erasektori rahastamine (miljonites eurodes) Eesmärk Tegelik tulemus (31.12.2013) 1. ettevõte (Kreeka) Mikrokrediidi portfelli 7,47 1,33 18.12.2014 0,3 tagatis 2. ettevõte (Rumeenia) 3. ettevõte (Rumeenia) 4. ettevõte (Rumeenia) Mikrokrediidi portfell Mikrokrediidi portfell Mikrokrediidi portfelli tagatis Täpsustamata 1,251 Täpsustamata 1,18 8,33 1,38 20.3.2014 2,4 16.5.2013 1,7 29.12.2013 2,4 5. ettevõte (Poola) 6. ettevõte (Poola) 7. ettevõte (Poola) Mikrokrediidi portfelli tagatis Mikrokrediidi portfelli tagatis Mikrokrediidi portfelli tagatis 9,13 9,13 6,67 1,33 7,58 1,33 30.3.2013 55,2 27.6.2015 0,3 27.6.2015 0,1 1 Finantsvõimenduse seisuga 30.9.2013.
Source: ECA analysis based on EIF data (2013). 
Allikas: kontrollikoja analüüs EIFi andmete alusel (2013).
Table 3 
Tabel 3