natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such improvements are often made faster if there is a financial cost associated with not acting swiftly. 
Sellised täiustused tehakse sageli kiiremini, kui viivitamisega kaasneb rahaline kulu.
We therefore assessed the impact of the preventive measures at Member State and Commission level. 
Kontrollikoda hindas seetõttu ennetusmeetmete mõju liikmesriigi ja komisjoni tasandil.
49 Payments interrupted or suspended for a significant share of programmes for between three and nine months 91. 
Märkimisväärse osa puhul kavadest lükati maksed edasi või peatati kolmeks kuni üheksaks kuuks 91.
Until the end of 2015 the Commission interrupted the payment deadline for the amount corresponding to 10 % of all payments made for ERDF/CF and ESF34. 
Kuni 2015. aasta lõpuni lükkas komisjon maksetähtaja edasi summade puhul, mis vastavad 10 %-le kõigist ERFi/ÜFi ja ESFi maksetest34.
Suspension decisions were issued for 15 % of all programmes. 
Peatamise otsused tehti 15 % puhul kõigist kavadest.
Moreover, payments to programmes or part of the programmes for the 2007‐2013 period were stopped due to interruptions and/or suspensions for more than eight months on average. 
Lisaks lõpetati perioodil 2007–2013 maksed kavadele või kavade osadele maksetähtaja edasilükkamise ja/või maksete peatamise tõttu keskmiselt rohkem kui kaheksaks kuuks.
There were only five Member States (Croatia, Cyprus, Denmark, Finland and Ireland) where no OPs were interrupted or suspended. 
Üksnes viie liikmesriigi puhul (Horvaatia, Küpros, Taani, Soome ja Iirimaa) ei lükatud ühegi rakenduskava maksetähtaegu edasi ega peatatud makseid.
For the vast majority of Member States the average period when payments to at least one of their programmes were withheld by the Commission due to interruptions and/or suspensions was between three and nine months. 
Enamiku liikmesriikide puhul pidas komisjon maksete edasilükkamise ja/või peatamise tõttu vähemalt seoses ühe kavaga makseid kinni keskmiselt kolm kuni üheksa kuud.
In Italy and Spain, however, the average length was almost one year (see Table 3). 
Itaalias ja Hispaanias oli keskmine kestus aga peaaegu üks aasta (vt tabel 3).
Table 3 – Ageing table by Member State of average length of payment blockage to OPs in the 2007‐2013 programme period Note: The table shows the payment blockage per OP averaged for each Member State. 
Tabel 3. Ajaliselt kasvav tabel liikmesriikide kaupa rakenduskavade maksete blokeerimise keskmise kestuse kohta programmitöö perioodil 2007–2013 Märkus: tabelis on esitatud maksete blokeerimise keskmine kestus rakenduskava kohta igas liikmesriigis.
Nor does it mean that all OPs for a given Member State were blocked, or that all blockages happened at the same time. 
See ei tähenda, et vastava liikmesriigi kõik rakenduskavad blokeeriti või et kõik blokeerimised toimusid samaaegselt.
Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel.
Preventive measures also incentivise Member States to improve their systems 93. 
Ennetusmeetmed ergutavad liikmesriike oma süsteeme täiustama 93.
Assuming an even payment rhythm and taking all expenditure in all 28 Member States together, for the 2007‐2013 programme period the Commission paid on average 110 million euros each day from the ERDF, CF and ESF35. 
Eeldades ühtlast maksete rütmi ja võttes arvesse kõiki kulusid kõigis 28 liikmesriigis, maksis komisjon programmitöö perioodil 2007–2013 ERFist, ÜFist ja ESFist iga päev välja keskmiselt 110 miljonit eurot35.
This illustrates the potential monetary impact of delaying payments from the EU budget to the Member States, and in particular those countries receiving the bulk of the Cohesion spending. 
See näitab ELi eelarvest liikmesriikidele ja eelkõige nendele riikidele, kellele eraldatakse suurem osa ühtekuuluvusvaldkonna vahenditest, tehtavate maksete viibimise võimalikku rahalist mõju.
When a payment deadline for a payment claim is interrupted or the interim payments or parts of them are suspended, Member States are not reimbursed by the Commission even if they submit payment claims. 
Kui maksetaotluse maksetähtaeg lükatakse edasi või kui vahemaksed peatatakse täielikult või osaliselt, ei hüvita komisjon liikmesriikide kulusid isegi juhul, kui nad esitavad maksetaotlused.
During this period, Member States need to finance projects through their own budgets or payments to projects are stopped. 
Sellel ajavahemikul peavad liikmesriigid projekte rahastama enda eelarvest, vastasel juhul projektidele tehtavad maksed lõpetatakse.
However, if the Member State needs to finance projects from the national budget, it is still likely to cause cash flow problems due to the reduced volume of funds coming in. 
Kui aga liikmesriik peab rahastama projekte riigieelarvest, põhjustab see siiski tõenäoliselt rahavooga seotud probleeme väiksema sissetulevate vahendite hulga tõttu.
The situation can be aggravated if the volume of projects to be financed is significant and/or if the reasons for interruption or suspension are complex, resulting in lengthy remedial actions. 
Olukord võib olla raskendatud, kui rahastatavate projektide hulk on märkimisväärne ja/või kui maksete edasilükkamise või peatamise põhjused on keerulised ja toovad kaasa pikaajalised parandusmeetmed.
Moreover, towards the end of the programme period the risk increases that the blocked expenditure may actually be lost. 
Lisaks suureneb programmitöö perioodi lõpu poole blokeeritud kulude tegeliku kaotamise oht.
Uncertainty about calls for payments can also lead to difficulties for the Commission in its budgetary management. 
Maksetaotlustega seotud ebakindlus võib ühtlasi komisjonile kaasa tuua probleeme eelarve haldamisel.
On the one hand, the Commission may not be able to use the allocated payment appropriations. 
Ühelt poolt ei pruugi komisjonil olla võimalik kasutada eraldatud maksete assigneeringuid.
On the other hand, if several payment interruptions or suspensions are simultaneously lifted, it might have problems with fulfilling all its payment obligations, i.e. it would face a cash‐flow problem. 
Teiselt poolt võib komisjonil tekkida probleeme kõigi oma maksekohustuste täitmisega, st komisjon seisaks silmitsi rahavoo probleemiga, kui mitu maksete edasilükkamist või peatamist tühistatakse samal ajal.
In addition, the Commission might face difficulties in planning payments and setting up the budget. 
Peale selle võib komisjonil tekkida raskusi maksete kavandamisel ja eelarve koostamisel.
However, this was not the case for any of the cases examined. 
Ühegi auditeeritud juhtumi puhul seda aga ei tehtud.
Gradual lifting of measures by the Commission to ensure that expenditure can be reimbursed as soon as possible 97. 
Komisjon tühistab meetmeid järk-järgult, et tagada kulude võimalikult kiire hüvitamine 97.
Blocking of payments usually affects either the whole programme or a part of it (e.g. a priority or several measures). 
Maksete blokeerimine puudutab tavaliselt kogu kava või selle osa (nt prioriteeti või mitut meedet).
This also may lead to withholding payments of expenditure related to projects which may not be affected by the problems triggering the preventive measures but for which there is lack of assurance on the legality and regularity of the spending pending the Member State reply. 
Sellega võib ühtlasi kaasneda selliste projektide kuludega seotud maksete kinnipidamine, mida ei puuduta probleemid, mille tõttu ennetusmeetmed algatati, kuid mille puhul puudub kindlus ELi kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, kuni liikmesriik pole oma vastust esitanud.
During our file review we found several cases where the Commission, based on the information provided by Member States to ring‐fence problems applied a proportionate approach and gradually lifted its preventive measures so that the reimbursement of expenditure from the EU budget could be resumed as soon as possible for the part of the programme not affected by the shortcomings which initially led to the interruption or 52 suspension (Box 3). 
Dokumentide läbivaatamise käigus leidis kontrollikoda mitu juhtumit, mille puhul komisjon probleemide eraldamist käsitleva liikmesriikide esitatud teabe põhjal kohaldas proportsionaalset lähenemisviisi ja tühistas ennetusmeetmed järk-järgult, et kulude hüvitamist ELi eelarvest saaks jätkata võimalikult kiiresti kava selle osa puhul, mis ei ole mõjutatud puudustest, mille tõttu maksed algselt katkestati või peatati (3. selgitus).
During the 2014‐2020 programme period, the Commission is required to follow this proportionate approach36. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 peab komisjon järgima asjaomast proportsionaalset lähenemisviisi36.
The Commission faced difficulties in monitoring the Member States’ implementation of financial corrections and assessing the long‐term effects of the Commission’s corrective measures Information provided by the Member States on their implementation of financial corrections for the 2007‐2013 period did not allow for robust monitoring The Commission should ensure that the financial corrections imposed have been implemented by the Member States in full in all cases 99. 
Komisjonil oli raskusi järelevalve tegemisel selle üle, kuidas liikmesriigid finantskorrektsioone rakendavad, ning komisjoni parandusmeetmete pikaajalise mõju hindamisel Liikmesriikide esitatud teave perioodi 2007–2013 finantskorrektsioonide rakendamise kohta ei võimaldanud tõhusat järelevalvet Komisjon peaks tagama, et liikmesriigid on rakendanud kehtestatud finantskorrektsioone kõigil juhtudel täielikult 99.
For the 2007‐2013 period, the Commission relies on certificates or letters sent by certifying authorities to ascertain that the agreed amount of financial correction has been deducted by the Member State from its payment claim so that the subsequent interim payment can be authorised. 
Perioodil 2007–2013 tugineb komisjon sertifitseerimisasutuste saadetud tõenditele või kirjadele, et kindlaks teha, kas liikmesriik on maksetaotlusest maha arvanud finantskorrektsiooni kokkulepitud summa, et järgmise vahemakse saaks heaks kiita.
The format and the content of these documents are not governed by any rules or guidelines, they contain information that the given certifying authority considers relevant. 
Asjaomaste dokumentide vorm ja sisu ei ole eeskirjade või suunistega reguleeritud, vaid need sisaldavad teavet, mida vastav sertifitseerimisasutus oluliseks peab.
In some of the cases examined, the information received by the Commission was insufficient for it to check the execution of financial corrections. 
Mõne uuritud juhtumi puhul ei saanud komisjon piisavat teavet, et finantskorrektsioonide täitmist kontrollida.
So far, the Commission has also not systematically asked them to do so. 
Seni ei ole komisjon ka palunud neil seda süstemaatiliselt teha.
Thus, the Commission did not have an independent confirmation of how financial corrections were implemented on the ground. 
Seega puudub komisjonil sõltumatu kinnitus selle kohta, kuidas finantskorrektsioone liikmesriigis kohaldati.
This was particularly the case in the early years of the programme period. 
Eelkõige oli see nii programmitöö perioodi varasemate aastate puhul.
Shortcomings in the Member States’ reporting on withdrawals and recoveries during the 2007‐2013 period identified by the Commission 101. 
Komisjoni tuvastatud puudused liikmesriikide aruandluses tagasivõtmiste ja tagasinõudmiste kohta perioodil 2007–2013 101.
In the 2007‐2013 programme period, Member States were required to send a statement to the Commission each year identifying the amounts withdrawn, recovered, to be recovered and irrecoverable37. 
Programmitöö perioodil 2007–2013 olid liikmesriigid kohustatud saatma komisjonile igal aastal aruande summade kohta, mis on tagasi võetud, tagasi nõutud või tagasi nõutavad või mida ei ole võimalik tagasi nõuda37.
In 2010, the European Parliament and the Council asked the Commission to provide information on the Member States’ corrective capacity for the 2007‐2013 programme period38. 
2010. aastal palusid Euroopa Parlament ja nõukogu esitada komisjonil teavet liikmesriikide korrigeerimisvõime kohta programmitöö perioodil 2007–201338.
Between 2011 and 2015 the Commission conducted 47 audits on recoveries covering 19 Member States and 113 OPs selected on the basis of risk. 
Aastatel 2011–2015 tegi komisjon tagasinõudmiste kohta 47 auditit, mis hõlmasid 19 liikmesriiki ja 113 riskipõhiselt valitud rakenduskava.
For 72 of these 113 OPs the Commission detected important shortcomings. 
Neist 113 rakenduskavast 72 puhul avastas komisjon olulisi puudusi.
Our analysis of all reports related to these audits showed that the shortcomings were in particular related to (a) the management of irregularities by the national authorities (60 %). 
Kontrollikoja analüüs, mis käsitles kõiki nende audititega seotud aruandeid, näitas, et puudused esinesid eelkõige järgmistes valdkondades: a) liikmesriikide ametiasutuste poolne õigusnormide rikkumiste haldamine (60 %).
In several Member States the time periods between the detection of an irregularity and its registration in the management information system, and/or the registration of an irregularity and the decision to withdraw or recover the related amounts were considered too long; (b) the completeness and correctness of the Article 20 reports submitted by the Member States (40 %). 
Mitme liikmesriigi puhul peeti õigusnormide rikkumise ja selle haldusteabesüsteemis registreerimise ja/või õigusnormide rikkumise registreerimise ja seotud summade tagasivõtmise või tagasinõudmise otsuste vahelist aega liiga pikaks; b) liikmesriikide esitatud artikli 20 kohaste aruannete terviklikkus ja korrektsus (40 %).
European Parliament decision on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2009, Section III – Commission (P7_TA(2011)0194), paragraphs 19 and 24. 
38 Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon (P7_TA(2011)0194), punktid 19 ja 24.
We note that the Directorates‐General for Regional and Urban Policy and for Employment, Social Affairs and Inclusion apply similar methodologies to account for unreliable data on financial corrections reported by the Member States. 
Kontrollikoda märgib, et regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat kasutavad sarnast metoodikat, et liikmesriikide teatatud finantskorrektsioone puudutava teabe ebausaldusväärsuse kohta aru anda.
Overall, for 2015, the Commission estimates that around 9 % of the amounts reported for ERDF/CF and 4 % reported for ESF are unreliable. 
Komisjoni hinnangul on 2015. aasta puhul ligi 9 % ERFi/ÜFi kohta esitatud summadest ja 4 % ESFi kohta esitatud summadest ebausaldusväärsed.
Overall, the Commission audits indicated that significant improvements need to be made by Member States to improve their reporting on the amounts withdrawn, recovered, to be recovered and irrecoverable during the 2007‐2013 period. 
Üldiselt näitasid komisjoni auditid, et liikmesriigid peavad tegema märkimisväärseid täiustusi, et tõhustada aruandlust summade kohta, mis on perioodil 2007–2013 tagasi võetud, tagasi nõutud või tagasi nõutavad või mida ei ole võimalik tagasi nõuda.
Our own work also indicates that Member State reporting on financial corrections is not sufficiently reliable39. 
Kontrollikoja töö näitab samuti, et liikmesriikide aruandlus finantskorrektsioonide kohta ei ole piisavalt usaldusväärne39.
This risk will however be mitigated in the 2014‐2020 programme period (see paragraphs 124 to 126). 
Programmitöö perioodil 2014–2020 on see risk siiski väiksem (vt punktid 124–126).
Mixed evidence on the long‐term impact of preventive measures and financial corrections on the error level of a programme during the 2007‐2013 period 106. 
Erinevad tõendid ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide pikaajalise mõju kohta kava veamäärale perioodil 2007–2013 106.
The error rates reported by audit authorities in the Member States for each OP (or group of OPs) and validated each year by the Commission can be considered as an indicator of the effectiveness of the Member States’ management and control systems to prevent and detect errors. 
Veamäärasid, mida liikmesriikide auditeerimisasutused iga rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kohta esitavad ja mille komisjon igal aastal kinnitab, võib pidada liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemide tõhususe näitajaks vigade ennetamise ja avastamise seisukohast.
If these systems work effectively, the level of irregular expenditure should be below materiality. 
Kui asjaomased süsteemid toimivad tõhusalt, peaks õigusnormide vastaselt tehtud kulude määr jääma allapoole olulisuse piirmäära.
annual activity reports and are a key element in the Commission’s assessment of the management and control systems. 
Kinnitatud veamäärad esitatakse peadirektoraadi aasta tegevusaruandes ning tegemist on juhtimis-ja kontrollisüsteeme käsitleva komisjoni hinnangu aluseks oleva põhielemendiga.
If the Commission’s preventive measures and financial corrections are effective, the validated error rates of an OP (or group of OPs) should in general decrease in the long term subsequent to the Commission’s action. 
Kui komisjoni ennetusmeetmed ja finantskorrektsioonid on tõhusad, peaksid rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kinnitatud veamäärad tänu komisjoni meetmetele pikemas perspektiivis üldiselt langema.
For the 20 OPs selected, we therefore examined the relationship between the evolution of validated error rates and the Commission’s preventive measures and confirmed financial corrections (see Table 4). 
Valitud 20 rakenduskava puhul uuris kontrollikoda seetõttu kinnitatud veamäärade muutumise ning komisjoni ennetusmeetmete ja kinnitatud finantskorrektsioonide vahelist seost (vt tabel 4).
Our analysis showed that preventive measures and financial corrections have a mixed long term impact on the error levels of an OP (or group of OPs). 
Kontrollikoja analüüs näitas, et ennetusmeetmed ja finantskorrektsioonid avaldavad rakenduskava (või rakenduskavade rühma) veamääradele erinevat pikaajalist mõju.
Based on our analysis, we grouped the OPs examined into three categories: (a) for around one third of the programmes, the OPs (or group of OPs) had validated error rates below the Commission’s 2 % materiality level (seven out of 20); (b) for one fifth the error level was significantly lower than before the Commission took action (four out of 20); and (c) for nearly half of the programmes, there was no evidence that the Commission’s actions had resulted in a decrease in the validated error rates (nine out of 20). 
Oma analüüsi põhjal jagas kontrollikoda uuritud rakenduskavad kolme kategooriasse: a) ligikaudu kolmandiku puhul jäid rakenduskavade (või rakenduskavade rühma) kinnitatud veamäärad allapoole komisjoni olulisuse piirmäära, mis on 2 % (20 kavast seitse); b) viiendiku puhul oli veamäär märgatavalt madalam kui enne komisjoni meetmete võtmist (20 kavast neli); c) ligi poolte kavade puhul ei leidunud tõendeid selle kohta, et komisjoni meetmed oleksid kaasa toonud kinnitatud veamäära languse (20 kavast üheksa).
Table 4 ‐ Impact of the Commission’s action on the programmes’ error rates in subsequent years 4 Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Komisjoni meetmete mõju kavade järgnevate aastate veamääradele 4 Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel.
Number of OPs which represent no particular risk as the most recent error rate < 2 % 7 2. 
Rakenduskavade arv, mille puhul oluline risk puudub, kuna viimane veamäär oli < 2 % 7 2.
Error rate shows a clear decreasing trend after preventive measures and/or financial corrections have been initiated 3. 
Veamäär näitab selget langustrendi pärast ennetusmeetmete ja/või finantskorrektsioonide algatamist 3.
Error rate increased/fluctuated despite the preventive measures and/or financial corrections initiated 9 Total 20 
Veamäär tõusis/kõikus vaatamata ennetusmeetmete ja/või finantskorrektsioonide algatamisele 9 Kokku 20
Finally, the measures address particular types of errors (e.g. specific restrictive selection criteria or problems with the method of selecting projects to be co‐financed). 
teatud liiki vigadele (nt teatavad piiravad valikukriteeriumid või probleemid kaasrahastatavate projektide valimise meetodiga).
Therefore, the Commission’s measures in many cases correct/prevent errors related to a part of an OP and are related to certain specific types of errors. 
Komisjoni meetmetega parandatakse/ennetatakse seega paljudel juhtudel vigu, mis on seotud rakenduskava osaga, ning need käsitlevad teatavat konkreetset liiki vigu.
The Commission made efforts to increase the effect of its preventive measures and financial corrections by extending these measures to other programmes where similar weaknesses have been noted. 
Komisjon tegi jõupingutusi oma ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide mõju suurendamiseks, laiendades asjaomaseid meetmeid teistele kavadele, kus on täheldatud sarnaseid puudusi.
This led to an increased impact (see Box 4). 
See tõi kaasa mõju suurenemise (vt 4. selgitus).
The Commission’s reporting on preventive measures and financial corrections made it difficult to get a comprehensive and analytical overview Information on preventive measures and financial corrections is presented in several reports and documents 112. 
Ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone käsitleva komisjoni aruandluse põhjal oli keeruline saada olukorrast igakülgset analüütilist ülevaadet Teave ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta on esitatud mitmes aruandes ja dokumendis 112.
The Commission should report on preventive measures and financial corrections in a comprehensive and coherent way to ensure that relevant information is accessible and easy 57 Box 4 – Commission good practice in increasing the impact of its measures: Hungary In autumn 2012 the Commission carried out an audit on public procurement related to the Hungarian OPs for the Environment and for Public Administration. 
56 4. selgitus. Komisjoni hea tava meetmete mõju suurendamisel: Ungari Komisjon tegi 2012. aasta sügisel riigihankeid käsitleva auditi seoses Ungari keskkonna-ja avaliku halduse alaste rakenduskavadega.
This audit revealed that one of the selection criteria used (compulsory requirement for registration with the Hungarian Chamber of Engineers at the tender submission stage) was discriminatory and the audited programmes were pre‐ suspended in spring 2013. 
Auditist selgus, et üks kasutatud valikukriteerium (kohustuslik nõue pakkumuse esitamise etapis Ungari Inseneride Kojas registreerimise kohta) oli diskrimineeriv ja auditeeritud kavad peatati ennetavalt 2013. aasta kevadel.
This is why the Commission also interrupted payment claims introduced by Hungary for two additional programmes (OPs for Transport and Social Infrastructure). 
Seetõttu lükkas komisjon maksetähtaja edasi ka nende maksetaotluste puhul, mille Ungari oli esitanud seoses kahe teise kavaga (transpordi-ja sotsiaalse taristu alased rakenduskavad).
The managing authorities of these programmes were asked to analyse if the same erroneous practices had occurred in these programmes as well. 
Asjaomaste kavade korraldusasutustel paluti analüüsida, kas samu nõuetele mittevastavaid tavasid oli rakendatud ka nende kavade puhul.
As a result of these verifications by the national authorities, the Commission imposed financial corrections on all four programmes. for the stakeholders to understand. 
Liikmesriikide ametiasutuste tehtud kontrollide tulemusel kehtestas komisjon finantskorrektsioonid kõigile neljale kavale.
The Commission reported information concerning its measures to protect the EU budget in several publications. 
Komisjon esitas teavet ELi eelarve kaitsmise meetmete kohta mitmes väljaandes.
The main ones were the annual activity reports of the operational directorates‐general, the consolidated annual accounts of the EU, and the yearly “Communication on the protection of the EU budget”. 
Peamised olid operatiivküsimustega tegelevate peadirektoraatide aasta tegevusaruanded, ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ning iga-aastane teatis ELi eelarve kaitsmise kohta.