natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 44 Share and amounts of climate action expenditure according to the EU climate coefficients in the two periods 0 % 2014-2020 MFF 2007-2013 MFF 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 billion euro 33 billion euro 35 billion euro (64 %) 20 billion euro (36 %) 12 billion euro (36 %) 21 billion euro (64 %) 100 % coefficient 40 % coefficient Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Tähelepanekud 44 Kliimameetmetega seotud kulude osakaal ja summad kahel perioodil vastavalt ELi kliimakoefitsientidele 0% 20% 40% 60% 80% MFF 2014–2020 MFF 2007–2013 Allikas: komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud.
Although in 2014-2020, the funding of measures deemed primarily directed at climate action is set to increase in each of the three Member States visited, the extent of this increase differs significantly. 
74 Perioodil 2014–2020 on kavas eeskätt kliimameetmetele suunatud meetmete rahastamist kõigis kolmes külastatud liikmesriigis suurendada, kuid üsna erineval määral.
In Poland and Romania, mainly due to the continued support of railways and urban transport48, around half of the climate-related funding across all operational programmes is assigned a 100 % coefficient, while in German operational programmes nearly all of the climate-related expenditure is weighted at 100 % due to its significant contribution to climate action. 
Poolas ja Rumeenias rakendatakse peamiselt tänu raudtee-ja linnatrans-pordi48 pidevale toetusele umbkaudu pooltele kliimaalastele vahenditele kõigis rakenduskavades 100% koefitsienti, Saksamaa rakenduskavades aga kaalutakse peaaegu kõiki kliimaalaseid kulusid 100% koefitsiendiga nende suure panuse tõttu kliimameetmetesse.
75 However, the role of climate action in research and innovation and in the field of small-and medium-sized enterprises was found to be relatively small. 
75 Kliimameetmete roll teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul oli aga suhteliselt väike.
In the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development nor business development fields in programmes where this amount was either low or non-existent. 
Saksamaal ja Rumeenias auditeeritud programmide puhul leidis kontrollikoda, et komisjon ei olnud programmitöö läbirääkimiste käigus aktiivselt propageerinud teadus-ja arendustegevuse ning ettevõtluse arendamise valdkondade panuse olulist suurendamist kliimameetmete rahastamises programmides, kus rahastamise summa oli väike või puudus täiesti.
Member States were able to hit the 20 % target without having to adapt funding in these areas. 
Liikmesriikidel oli võimalik täita 20% eesmärki, ilma et nad oleksid pidanud rahastamist neis valdkondades muutma.
This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully utilised. 
See tähendab, et kõiki võimalusi kliimameetmetega seotud tegevuse finantseerimiseks ei kasutatud täiel määral.
Observations 45 The European Social Fund’s potential contribution to climate action — more could be achieved 76 The Commission has acknowledged an increasing demand for green jobs, with the energy efficiency sector expected to employ 2 million by 2020, and the renewable energy sector 3 million49. 
Tähelepanekud 45 Euroopa Sotsiaalfondi võimalik panus kliimameetmete rahastamises – oleks võimalik saavutada enamat 76 Komisjon on tunnistanud järjest suurenevat nõudlust roheliste töökohtade järele; prognoosi kohaselt on energiatõhususe sektoris 2020. aastal 2 miljonit töökohta ja taastuvenergia sektoris 3 miljonit töökohta49.
Matching the supply of ‘green workers’ to the increased demand will prove crucial to the establishment of a green economy. 
Töötajate leidmine töökohtadele, mille järele nõudlus aina suureneb, on rohelise majanduse ülesehitamisel keskse tähtsusega.
A lack of qualified specialists and workers in the green jobs sector would trigger costs and delays50 in the implementation of climate-related actions. 
Kvalifitseeritud spetsialistide ja töötajate puudus roheliste töökohtade sektoris põhjustaks kulusid ja viivitusi50 kliimameetmete rakendamisel.
77 At the same time, the transition to a low-carbon economy will also lead to job cuts in the fossil fuel-based sectors, leaving workers from these sectors with a need to acquire new skills51. 
77 Samal ajal tähendab üleminek vähese CO2-heitega majandusele ka töökohtade vähenemist fossiilkütustel põhinevates sektorites, mistõttu peavad nende sektorite töötajad omandama uued oskused51.
Compared to the other cohesion policy funds, the ESF operational programmes explicitly allocated a very low share to climate action, specifically 1.4 % of 83 billion euros. 
Võrreldes teiste ühtekuuluvuspoliitika fondidega eraldati ESFi rakenduskavadest kliimameetmetele selgelt väga väike osa – 1,4% ehk 83 miljardit eurot.
78 The Commission considered that the share of the ESF allocated to climate-related expenditure established on the basis of the information reported by the Member States in the ESF operational programmes may underestimate the expected contribution of the ESF to climate action in the 2014-2020 period, the final extent of which will only be known after the programmes’ implementation. 
78 Komisjon leidis, et ESFist kliimameetmetega seotud kulutustele eraldatud osa, mis on arvutatud liikmesriikide poolt ESFi rakenduskavades edastatud teabe põhjal, võib alahinnata ESFi eeldatavat osalust kliimameetmete rahastamisel perioodil 2014–2020, mille lõplik ulatus selgub alles pärast kavade elluviimist.
Not having set appropriate requirements for the ESF to take climate action into account represents a missed opportunity for this area to contribute more to the shift to a low-carbon economy and to climate action in general. 
See, et ESFile ei kehtestatud nõuet kliimameetmeid arvesse võtta, tähendab selle valdkonna jaoks kaotatud võimalust panustada üleminekusse vähese CO2-heitega majandusele ja kliimameetmetesse üldiselt.
79 When the 2014-2020 operational programmes were under approval, there was no requirement for Member States to provide the Commission with any justification of the ESF allocation to climate action objectives. 
79 Perioodi 2014–2020 rakenduskavade heakskiitmisel ei kehtinud liikmesriikidele nõuet esitada komisjonile põhjendust ESFi osaluse kohta kliimameetmete eesmärkide rahastamises.
Therefore, the programmes were not systematically checked to see whether they would target the demand for green jobs or support the transition to a low-carbon economy. 
Seetõttu ei kontrollitud kavasid süstemaatiliselt, et kindlaks teha, kas neis käsitletakse nõudlust roheliste töökohtade järele või toetatakse üleminekut vähese CO2-heitega majandusele.
49 See the Commission Staff Working Document ‘Exploiting the employment potential of green growth’ of 18 April 2012. 
49 Vt komisjoni talituste töödokument „Rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamine“, 18. aprill 2012.
50 The UK House of Commons Environmental Audit Committee report ‘Green Jobs and Skills’ concludes that ‘relying exclusively on the market to address skills gaps is causing delays in greening the economy.’ http://www. publications.parliament.uk/ pa/cm200910/cmselect/ cmenvaud/159/159i.pdf 51 See e.g. paragraphs 324 and 325 of the OECD report ‘Aligning Policies for the Transition to a Low-Carbon Economy’ http://www.oecd. org/env/Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low- carbon-economy-CMIN2015-11.pdf 
50 Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja keskkonnaauditi komisjoni aruande „Green Jobs and Skills“ kohaselt „põhjustab see, kui oskustöötajate nappuse probleemi lahendamisel toetutakse üksnes turule, majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisel viivitusi.“ http:// www.publications.parliament. uk/pa/cm200 910/cmselect/ cmenvaud/159/159i.pdf 51 Vt näiteks OECD raporti „Aligning Policies for the Transition to a Low-Carbon Economy“ punktid 324 ja 325 http://www.oecd.org/env/ Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low-carbon- economy-CMIN2015–11.pdf
Observations 46 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 80 This section assesses whether the incorporation of climate action into the agricultural direct payments and the rural development programmes under review has resulted in positive changes in the quantity of climate spending — measured by an increased volume of funds for climate-related spending — and in its quality — measured by its better focus on climate-related operations. 
Tähelepanekud 46 Ühise põllumajanduspoliitika kulutustes ei ole toimunud olulist muutust, ehkki maaelu arengu valdkonnas on mõningaid häid tavasid 80 Järgnevas jaos hinnatakse, kas kliimameetmete integreerimine põllumajanduse otsetoetustesse ja maaelu arengukavadesse on positiivselt mõjutanud kliimameetmetega seotud kulutuste kvantiteeti (mis väljendub kliimameetmetega seotud vahendite suurenenud mahus) ja kvaliteeti (mis väljendub kulutuste täp-semas suunamises kliimameetmetega seotud tegevustele).
We reviewed available evidence upon the cross-compliance system and agricultural direct payments and also the 2014-2020 rural development programmes for Andalusia, Poland and the Rhône-Alpes and compared them to the 2007-2013 programmes. 
Kontrollikoda vaatas läbi nõuetele vastavuse süsteemi ja põllumajanduse otsetoetuste kohta kättesaadava tõendusmaterjali ning perioodi 2014–2020 Andaluusia, Poola ja Rhône-Alpes’i maaelu arengukavad ning võrdles neid perioodi 2007–2013 kavadega.
Introduction of a Green Payment does not guarantee a significant change of the contribution of direct payments to climate 81 In a recent report52, we concluded that the changes to the common agricultural policy for the period 2014-2020 reduced the number of the cross-compliance rules, by removing requirements which were not sufficiently relevant to the farming activity. 
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse kehtestamine ei taga olulist muudatust otsetoetuste osaluses kliimameetmete rahastamises 81 Ühes hiljutises aruandes52 märkis kontrollikoda, et ühises põllumajanduspoliitikas perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused vähendasid eeskirjade keerukust, sest loobuti põllumajandustegevuse jaoks vähetähtsatest nõuetest.
82 The greening component was introduced as a new feature of the common agricultural policy for the period 2014-2020. 
82 Rohestamise komponent kehtestati perioodil 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitika uue meetmena.
Although it includes requirements relevant to climate (see paragraph 53), it is largely based on the previous good agricultural and environmental conditions, which covered similar agricultural practices, such as protection of permanent pastures or retention of landscape features. 
Ehkki see sisaldab kliima seisukohast olulisi nõudeid (vt punkt 53), põhineb see suuresti varasemal maa hea põllumajandus-ja keskkonna-seisundil, mis käsitles sarnaseid põllumajandustavasid, nagu püsikarjamaade kaitse või maastikule iseloomulike vormide säilitamine.
Available information shows that 64 % of beneficiaries of direct payments are exempted from greening requirements53. 
Olemasolev teave näitab, et 64% otsetoetuste saajatest on rohestamise nõuetest vabastatud53.
As a result, there is a risk that reorientation of direct payments towards climate action will be limited. 
Seetõttu on oht, et otsetoetuste ümbersuunamine kliimameetmetele saab olema piiratud.
The Commission plans to evaluate the environmental achievements of the green payment in 2017 and at the end of 2018. 
Komisjonil on kavas kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse keskkonnaalast mõju hinnata 2017. aastal ja 2018. aasta lõpus.
83 The multiannual financial framework 2014-2020 contribution to agricultural direct payments is expected to amount to 288 billion euros. 
83 Põllumajanduse otsetoetustele on kavas perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames eraldada 288 miljardit eurot.
This amount is comparable to the amount of 276 billion euros of direct aid paid to producers in the financial years 2007 to 201354. 
Summa on võrreldav eelarveaastatel 2007–2013 otsetoetustest põllumajandustootjatele makstud 276 miljardi euroga54.
52 Special Report No 26/2016 ‘Making cross-compliance more effective and achieving simplification remains challenging’ (http://eca. europa.eu). 
52 Eriaruanne nr 26/2016: „Nõuetele vastavuse mõjusamaks ja lihtsamaks muutmine on endiselt keeruline ülesanne“ (http:// eca.europa.eu).
53 Commission Staff Working Document of 22.6.2016 ‘Review of greening after one year’ — SWD(2016) 218 final, see p. 14 of Annex 2, part 3/6. 
53 Komisjoni talituste töödokument, 22.6.2016 „Review of greening after one year“ – SWD(2016) 218 final, vt 2. lisa lk 14, osa 3/6.
54 This amount has been estimated by adding the indicative figures on direct aid payments to producers according to Council Regulation (EC) No 1782/2003) (OJ L 270, 21.10.2003, p. 
54 Summa arvutamiseks on liidetud põllumajandustootjatele makstud otsetoetuste esialgsed summad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1) ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), nagu need on esitatud aruannetes, mis käsitlevad otsetoetuste maksmist põllumajandustootjatele eelarveaastatel 2007–2013: http://ec.europa.eu/ agriculture/cap-funding/ beneficiaries/direct-aid/ index_en.htm
Observations 47 Climate funding in rural development: no increase in the focus on climate action 84 Due to the specificities of rural development, a comparison across all rural development programmes was not possible because programme measures are implemented through different types of operation from one programme to the next. 
Tähelepanekud 47 Kliimameetmete rahastamine maaelu arengu raames: fookus kliimameetmetele ei ole suurenenud 84 Maaelu arengu eripära tõttu ei olnud kõigi maaelu arengukavade võrdlemine võimalik, kuna kavade meetmeid rakendatakse olenevalt tegevuse liigist erinevalt.
Based on three rural development programmes, we estimated the share of climate funding in 2007-2013 and compared it against the plans for 2014-2020. 
Kontrollikoda hindas kolme maaelu arengukava põhjal kliimameetmete rahastamise osakaalu perioodil 2007–2013 ja võrdles seda perioodi 2014–2020 kavandatava osakaaluga.
Across these programmes, we saw no real upward or downward shift in investments (see Table 4). 
Nende kavade raames ei täheldatud investeeringute reaalset suurenemist või vähenemist (vt tabel 4).
Climate funding in 2007-2013 and in 2014-2020 Rural development programmes reviewed Estimated share of climate funding in 2007-2013 Estimated amount of climate funding in 2007-2013 (billion euro) Share of climate funding in 2014-2020 Amount of climate funding in 2014-2020 (billion euro) Andalusia, Spain 66.2 % 1.38 55.0 % 1.05 Poland (one rural development programme for the whole of the Member State) 37.0 % 0.50 39.4 % 0.34 Rhône-Alpes, France 78.0 % 0.51 75.0 % 0.80 Source: European Court of Auditors’ estimates based on programming documents. 
Kliimameetmete rahastamine perioodil 2007–2013 ja perioodil 2014–2020 Ülevaadatud maaelu arengukavad Hinnanguline osalus kliimameetmete rahastamises 2007–2013 Kliimameetmete rahastamise hinnanguline maht 2007–2013 (miljardites eurodes) Osalus kliimameetmete rahastamises 2014–2020 Kliimameetmete rahastamise maht 2014–2020 (miljardites eurodes) Andaluusia (Hispaania) 66,2% 1,38 55,0% 1,05 Poola (tervet liikmesriiki hõlmav maaelu arengukava) 37,0% 0,50 39,4% 0,34 Rhône-Alpes (Prantsusmaa) 78,0% 0,51 75,0% 0,80 Allikas: komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud.
Observations 48 Good practices exist in rural development but generally business as usual prevails 85 When assessing the programmes for any qualitative improvements, we found so far no significant change in the key features of the management process, such as the requirements or eligibility and selection criteria. 
Tähelepanekud 48 Maaelu arengu valdkonnas leidub hea tava näiteid, kuid üldiselt jätkuvad praegused suundumused 85 Kavade kvaliteedi paranemise hindamisel ei ole kontrollikoda siiani leidnud olulisi muudatusi juhtimisprotsessi põhielementides, nagu nõuded või toetuskõlblikkus-ja valikukriteeriumid.
This was particularly true of financially significant measures, such as measures dealing with areas under natural constraints or organic farming. 
Eriti puudutas see rahaliselt olulisi meetmeid, nagu looduslikust eripärast tingitud piirangutega alasid või mahepõllumajandust puudutavad meetmed.
86 The design of some less material measures had, however, been modified to make them more climate-related. 
86 Mõningate vähem oluliste meetmete ülesehitust oli aga muudetud, et suurendada nende seost kliimameetmetega.
We estimated that around 10 % of the EAFRD climate funding in the Rhône-Alpes, 22 % in Poland and 36 % in Andalusia are related to measures which better target climate action compared to 2007-2013. 
Kontrollikoja hinnangul on ca 10% EAFRD osalusest kliimameetmete rahastamisel Rhône-Alpes’is, 22% Poolas ja 36% Andaluusias seotud meetmetega, mis on võrreldes perioodiga 2007–2013 paremini kliimameetmetele suunatud.
We found several examples of emerging good practice contributing directly to tackling climate change (see Box 8). 
Kontrollikoda leidis mitu uute heade tavade näidet, mis aitavad otseselt kliimamuutuse vastu võitlemisele kaasa (vt 8. selgitus).
Examples of better targeting climate change in the audited EAFRD programmes The design of certain forestry measures we came across in Poland, the Rhône-Alpes and Andalusia had been improved to support carbon storage, or to boost the resistance of forests to climate change. 
Näiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud EAFRD kavades Mõningate Poolas, Rhône-Alpes’is ja Andaluusias rakendatud metsandusmeetmete ülesehitust oli parandatud, et toetada süsinikdioksiidi säilitamist või suurendada metsade vastupanuvõimet kliimamuutusele.
The Rhône-Alpes programmes also included one measure helping to develop locally generated renewable energy by supporting investments from small forest-based companies in wood fuel. 
Rhône-Alpes’i kavades sisaldus ka üks meede, mille eesmärk on aidata arendada kohalikult toodetud taastuv-energiat, toetades väikeste metsandusettevõtete investeeringuid puitkütusesse.
We also found improvements in the three programmes’ design of climate-friendly agri-environment-climate measures. 
Samuti leiti kolmes kavas parandusi kliimasõbralike põllumajanduse keskkonna-ja kliimameetmete ülesehituses.
Poland has started chemically analysing the organic carbon content of soil, and intercropping in order to achieve a positive balance of organic matter on an agricultural plot. 
Poola on alustanud mullas sisalduva orgaanilise süsiniku keemilist analüüsi ja vahekultuuride kasvatamist, et saavutada orgaanilise aine positiivne tasakaal põllumajandusmaal.
In Andalusia, new requirements have been introduced to tackle the issue of soil erosion which blights olive production. Box 8 
Andaluusias on kehtestatud uued nõuded, et lahendada mullaerosiooni probleem, mis takistab oliivikasvatust. 8. selgitus
Observations 49 87 We also found examples of good practice in measures created in 2007-2013 which are still being implemented in 2014-2020 (see Box 9). 
Tähelepanekud 49 87 Kontrollikoda leidis hea tava näiteid perioodil 2007–2013 loodud meetmete puhul, mida rakendatakse ka perioodil 2014–2020 (vt 9. selgitus).
Example of continuation in climate funding from the Rhône-Alpes regional programme in France The 2014-2020 programme continues to support investment projects which contribute directly to mitigating climate change, for example through developing methane-production methods for agriculture. 
Näide kliimameetmete rahastamise jätkuvusest Rhône-Alpes’i (Prantsusmaa) piirkondliku kava puhul Perioodi 2014–2020 kava raames jätkatakse selliste investeerimisprojektide toetamist, mis aitavad otseselt kaasa kliimamuutuse leevendamisele, näiteks arendades metaanitootmise meetodeid põllumajanduses.
The objective is to facilitate the supply and use of renewable energy sources. 
Eesmärgiks on lihtsustada taastuvate energiaallikate tootmist ja kasutamist.
Justifiably, the projects are tracked with a 100 % climate coefficient. 
Õigustatult kohaldatakse projektide suhtes 100% suurust kliimakoefitsienti.
The project pictured below, funded in 2012 and completed in 2015, is an example of such a project, producing energy from waste. 
Allpool oleval pildil kujutatud projekt, mida rahastati 2012. aastal ja mis viidi lõpule 2015. aastal, on näide sellisest projektist, tootes energiat jäätmetest.
Half of the waste input into the facility is of agricultural origin, while the other half is locally sourced green waste provided by a local company. 
Pool energiatootmiseks kasutatavatest jäätmetest on pärit põllumajandusest, pool on kohalikult toodetud haljasjäätmed, mida tarnib kohalik ettevõte.
The outputs improve the food self-sufficiency of the farm, and also meet the heating needs of a local school and other local premises. 
Projekti tulemused parandavad põllumajandusettevõtte toiduainetega omavarustatust ning täidavad kohaliku kooli ja muude kohalike hoonete küttevajadused.
The total EAFRD eligible cost for the methane-production facility was 881 000 euros. 
Metaanitootmisrajatise EAFRD toetuse saamise tingimustele vastavad kulud olid 881 000 eurot.
The project was 37.36 % funded through public support, with 105 000 euros provided in EAFRD grants and 224 415 euros of national co-financing. 
Projekti rahastati 37,36% ulatuses avaliku sektori toetusest, millest 105 000 eurot anti EAFRD toetustena ja 224 415 eurot riikliku kaasrahastamise raames.
Example of an agricultural climate-related project Source: Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes. Box 9 
Näide põllumajanduslikust kliimameetmetega seotud projektist Allikas: Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes. 9. selgitus
Observations 50 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 88 Climate change was not mainstreamed into the 2007-2013 European Fisheries Fund and the Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries therefore has not calculated its contribution to climate action in that period. 
Tähelepanekud 50 Euroopa Merendus ja Kalandusfondi raames ei suurenenud kliimameetmetele keskendumine oluliselt 88 Kliimamuutust ei süvalaiendatud perioodi 2007–2013 Euroopa Kalandusfondi ning merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat ei ole seetõttu välja arvutanud oma osa selle perioodi kliimameetmete rahastamises.
We estimated55 EFF’s contribution to climate action to have been around 1 billion euros in 2007-2013, representing 26 % of the Fund. 
Kontrollikoja hinnangul55 oli EKFi osa kliimameetmete rahastamises perioodil 2007–2013 ca 1 miljard eurot, mis moodustab 26% fondi vahenditest.
For 2014-2020, the aggregated estimates of climate action contributions (see paragraph 43) provided in all EMFF operational programmes by the Member States also stand at around 1 billion euros, representing around 18 % of the EMFF. 
Perioodil 2014–2020 kõigi EMKFi rakenduskavade raames liikmesriikide poolt kliimameetmete rahastamiseks eraldatavate summade hinnangulised koondandmed (vt punkt 43) näitavad samuti umbes 1 miljardi euro suurust summat, mis moodustab ligikaudu 18% EMKFi vahenditest.
89 One of the main reasons for this stability in absolute terms is the reduced support which the EMFF has assigned to fleet management measures. 
89 Üks sellise absoluutarvudes väljendatud stabiilsuse põhjusi on EMKFi poolt laevastiku majandamise meetmeteks antava toetuse vähendamine.
There was a decrease in the related support for the replacement or modernisation of engines and for the permanent or temporary cessation of fishing activities, which measures are tracked with 100 %, 100 % and 40 % coefficients respectively. 
Vähendati sellega seonduvat toetust mootorite asendamiseks või ajakohastamiseks ning ka-landustegevuse alaliseks lõpetamiseks või ajutiseks peatamiseks, mille meetmeid kontrollitakse vastavalt 100%, 100% ja 40% alusel.