natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assurance on the performance of EU action will become central in the new delivery model. 
Uue rakendamismudeli puhul muutub keskseks kindluse saamine ELi meetmete tulemuslikkuse kohta.
In order to ensure sound financial management, assurance will be needed not only on the effectiveness, but also on the efficiency and economy of EU spending. 
Usaldusvrse finantsjuhtimise tagamiseks on vaja kindlust mitte ainult ELi kulutuste tulemuslikkuse, vaid ka thususe ja sstlikkuse kohta.
At the same time, the legality and regularity of EU spending should be ensured. 
Samas tuleks tagada ELi kulutuste seaduslikkus ja korrektsus.
29 CRITERIA: 6.1. 
31 KRITEERIUMID: 6.1. on olemas tugev aruandlus-ja auditiahel.
ANNEX I – LIST OF ECA PUBLICATIONS SUPPORTING THIS BRIEFING PAPER Annual Reports Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2016 Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2015 Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2014 Special Reports No 10/2018: Basic Payment Scheme for farmers – operationally on track, but limited impact on simplification, targeting and the convergence of aid levels No 05/2018: Renewable energy for sustainable rural development: significant potential synergies, but mostly unrealised No 21/2017: Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective No 16/2017: Rural Development Programming: less complexity and more focus on results needed No 15/2017: Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments No 10/2017: EU support to young farmers should be better targeted to foster effective generational renewal No 2/2017: The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance 1 
I LISA. KESOLEVAT INFODOKUMENTI TOETAVATE KONTROLLIKOJA VLJAANNETE LOETELU Aastaaruanded Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2016 eelarve titmise kohta Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2015 eelarve titmise kohta Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2014 eelarve titmise kohta Eriaruanded Nr 10/2018: Pllumajandustootjate phitoetuskava Đ liigutakse iges suunas, kuid mju toetuse lihtsustamisele, suunamisele ja tasemete htlustamisele on piiratud Nr 5/2018: Taastuvenergia kestliku maaelu arengu edendajana: mrkimisvrne koostoimepotentsiaal, mis on enamjaolt jetud siiski kasutamata Nr 21/2017: Rohestamistoetus: keerukam sissetulekutoetuste kava ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik Nr 16/2017: Maaelu arengu programmit: vhendada tuleks keerukust ja prata suuremat thelepanu tulemustele Nr 15/2017: htekuuluvusvaldkonnas kohaldatavad eeltingimused ja tulemusreserv: uuenduslikud, kuid veel mitte tulemuslikud vahendid Nr 10/2017: ELi noorte pllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mjusat plvkonnavahetust Nr 2/2017: Komisjoni lbirkimised perioodi 2014Đ2020 htekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade le: rahastamine on rohkem suunatud strateegia ăEuroopa 2020Ň prioriteetidele, kuid tulemuslikkuse mtmise kord muutub ha keerulisemaks Nr 36/2016: Perioodi 2007Đ2013 htekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lpetamise korra hindamine 1
No 36/2016: An assessment of the arrangements for closure of the 2007-2013 cohesion and rural development programmes No 34/2016: Combating Food Waste: an opportunity for the EU to improve the resource-efficiency of the food supply chain No 31/2016: Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short No 26/2016: Making cross‐compliance more effective and achieving simplification remains challenging No 19/2016: Implementing the EU budget through financial instruments – lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period No 03/2016: Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed No 1/2016: Is the Commission’s system for performance measurement in relation to farmers’ incomes well designed and based on sound data? 
Nr 34/2016: Toidu raiskamise vastane vitlus: ELi vimalus parandada toiduainete tarneahela ressursithusust Nr 31/2016: Vhemalt iga viies euro ELi eelarvest kliimameetmetele: plaanid on krgelennulised, kuid ebannestumise oht suur Nr 26/2016: Nuetele vastavuse mjusamaks ja lihtsamaks muutmine on endiselt keeruline lesanne Nr 19/2016: ELi eelarve titmine rahastamisvahendite kaudu: programmit perioodil 2007Đ 2013 saadud ppetunnid Nr 3/2016: Lnemere eutrofeerumisega vitlemine: tuleb vtta rohkem ja mjusamaid meetmeid Nr 1/2016: Kas komisjoni ssteem tulemuslikkuse mtmiseks seoses pllumajandustootjate sissetulekuga on hsti kavandatud ja phineb usaldusvrsetel andmetel?
No 25/2015: EU support for rural infrastructure: potential to achieve significantly greater value for money No 23/2015: Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go No 20/2015: The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture No 12/2015: The EU priority of promoting a knowledge-based rural economy has been affected by poor management of knowledge-transfer and advisory measures No 5/2015: Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 2 
Nr 25/2015: Maapiirkondade taristule antav ELi toetus: vimalik saavutada oluliselt suurem kuluthusus Nr 23/2015: Doonau vesikonna vee kvaliteet: veepoliitika raamdirektiivi rakendamisel on edusamme, kuid teha on veel palju Nr 20/2015: Pllumajanduses mittetootlikeks investeeringuteks antava ELi maaelu arengu toetuse kuluthusus Nr 12/2015: ELi prioriteedina mratletud teadmistephise maamajanduse edendamist mjutab teadmussiirde-ja nustamismeetmete halb juhtimine Nr 5/2015: Kas rahastamisvahendid on maaelu arengu valdkonnas edukad ja paljulubavad?
No 23/2014: Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being addressed? 
Nr 23/2014: Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende phjused ja mida tehakse nende parandamiseks?
No 4/2014: Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success No 12/2013: Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Nr 4/2014: ELi veepoliitika eesmrkide integreerimine hisesse pllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud 2 Nr 12/2013: Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
No 10/2013: Common Agricultural Policy: Is the specific support provided under Article 68 of Council Regulation (EC) No 73/2009 well designed and implemented? 
Nr 10/2013: hine pllumajanduspoliitika: kas nukogu mruse (E) nr 73/2009 artikliga 68 stestatud eritoetuse kavandamine ja rakendamine oli asjakohane?
No 8/2013: Support for the Improvement of the economic value of forests from the European Agricultural Fund for Rural Development No 6/2013: Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy? 
Nr 8/2013: Euroopa Maaelu Arengu Pllumajandusfondist antav metsade majandusliku vrtuse parandamise toetus Nr 6/2013: Kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maamajanduse mitmekesistamise meetmetega raha kige tulusama kasutamise?
No 1/2013: Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
Nr 1/2013: Kas ELi toetus toiduainetetstusele on olnud mjus ja thus pllumajandustoodete lisandvrtuse suurendamisel?
No 8/2012: Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings No 7/2011: Is agri-environment support well designed and managed? 
Nr 8/2012: Pllumajandusettevtete moderniseerimise toetuse suunamine Nr 7/2011: Kas pllumajanduslik keskkonnatoetus on hsti kavandatud ja hallatud?
Other documents Briefing Paper: Future of EU finances: reforming how the EU budget operates (2018) Landscape Review: EU action on energy and climate action (2017) Briefing Paper: EU Budget: time to reform? 
Muud dokumendid Infodokument ăELi rahanduse tulevik: ELi eelarve toimimise reformimineŇ (2018) levaatearuanne ăEnergiat ja kliimamuutusi ksitlevad ELi meetmedŇ (2017) Infodokument ăELi eelarve: aeg reformiks?
A briefing paper on the mid-term review of the Multiannual Financial Framework 2014-2020 (2016) Landscape review: Making the best use of EU money: a landscape review of the risks to the financial management of the EU budget (2014) Landscape review: Gaps, overlaps and challenges: a landscape review of EU accountability and public audit arrangements (2014) 3 
Infodokument mitmeaastase finantsraamistiku (2014Đ2020) vahekokkuvtte kohtaŇ (2016) levaatearuanne ăELi rahaliste vahendite kasutamine parimal viisil: levaatearuanne ELi eelarve finantsjuhtimisele avalduvatest riskidestŇ (2014) levaatearuanne ăLngad, kattuvused ja vljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra levaadeŇ (2014) 3
© European Union, 2018 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-1 Pringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx Veebisait: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ŠEuroopa Liit, 2018 Euroopa Liidu autoriiguste alla mittekuuluvate fotode vi muu materjali kasutamiseks vi reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriiguste valdajalt.
2018 A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020 Briefing Paper March 2018 
ET 2018 Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020“ Infodokument Märts 2018
CONTENTS Executive summary EU research and innovation programme Horizon 2020 Dilemmas inherent to simplification Stability and change Accountability and ownership Legal certainty and discretion Beneficiaries interest and EU interest Regional spread and excellence The dilemmas in perspective Horizon 2020: a complex system Design of Horizon 2020 Model Grant Agreement Work programme Participant portal Management of Horizon 2020 The Commission The unique role of the Common Support Centre (CSC) Decision making process Funding model Transition from FP6 to FP7 and Horizon 2020 Lump sum project funding Acceptance of beneficiaries’ accounting practices Evolution of the error rate Paragraph I - IV 1 4 - 6 11 - 11 - 13 - 17 - 18 - 20 - 23 - 24 - 27 - 29 - - 3 10 4 5 - 7 8 9 10 22 16 14 15 16 19 17 19 22 30 23 26 28 30 2 
SISUKORD Punkt Kokkuvõte I–IV ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programm „Horisont 2020“ 1–3 Lihtsustamisega kaasnevad valikud 4–10 Stabiilsus ja muutused 4 Aruandekohustus ja isevastutus 5 Õiguskindlus ja kaalutlusõigus 6–7 Toetusesaajate ja ELi huvid 8 Piirkondlik levik ja tipptase 9 Ülevaade valikutest 10 Programm „Horisont 2020“: keeruline süsteem 11–22 Programmi „Horisont 2020“ ülesehitus 11–16 Näidistoetusleping 13–14 Tööprogramm 15 Osalejaportaal 16 Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine 17–19 Komisjon 17 Ühise tugikeskuse ainulaadne roll 18–19 Otsustusprotsess 20–22 Rahastamismudel 23–30 Üleminek kuuendalt raamprogrammilt seitsmendale raamprogrammile ja programmile „Horisont 2020“ 23 Projektide kindlasummaline rahastamine 24–26 Toetusesaajate raamatupidamiskorra aktsepteerimine 27–28 Veamäärade muutumine 29–30 2
Participation and excellence Application rate, success rate and participation rate Geographical discrepancies Discrepancies among beneficiary groups Widening actions and seal of excellence A contribution to simplification for research beyond horizon 2020 Where can we identify simplification? Proposals for simplification beyond Horizon 2020 Annex I - ECA’s work on EU Framework Programmes for Research and Innovation Annex II - List of workshops and conferences attended by ECA Annex III - Overview of significant simplifications introduced since FP5 Annex IV - Basic legislation and guidelines for Framework Programmes 31 - 37 31 - 35 32 - 34 35 36 - 37 38 - 42 38 - 41 42 3 
Osalemine ja tipptase Taotluste arv, edukate taotluste osakaal ja osalemisnäitaja Geograafilised erinevused Toetusesaajate rühmade vahelised erinevused Laiendamistegevus ja kvaliteedimärgis Panus ELi teadustegevuse lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020“ Kus on võimalik leida lihtsustamisvõimalusi? Lihtsustamisettepanekud programmile „Horisont 2020“ järgnevaks ajaks 31–37 31–35 32–34 35 36–37 38–42 38–41 42 I lisa. Kontrollikoja töö ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi valdkonnas II lisa.
EXECUTIVE SUMMARY I. The European Parliament (EP) and the Council asked the European Court of Auditors (ECA) for input for the preliminary legislative discussion on the successor of Horizon 2020 (“FP9”). 
KOKKUVÕTE I. Euroopa Parlament ja nõukogu avaldasid soovi, et Euroopa Kontrollikoda annaks oma panuse programmile „Horisont 2020“ järgneva programmi (üheksas raamprogramm) õigusakte puudutavasse esialgsesse arutelusse.
This briefing paper addresses these requests and focusses on the issue of simplifying the European Union’s (EU) research Framework Programmes. 
Käesolev infodokument täidab selle soovi ja keskendub Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute raamprogrammide lihtsustamise temaatikale.
Our analysis shows that simplification is complicated and identifies several proposals to bring focus to the discussion on FP9 that is now taking place. 
Kontrollikoja analüüs näitab, et lihtsustamine on keeruline ja esitab mitmeid ettepanekuid, mille abil saaks anda praegu üheksanda raamprogrammi üle toimuvale arutelule kindlama suuna.
We describe a number of dilemmas1 that have affected the Commission’s efforts to simplify the implementation of EU research and innovation programmes. 
Kontrollikoda kirjeldab mitmeid valikuid1, mis on mõjutanud komisjoni jõupingutusi ELi teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide rakendamise lihtsustamiseks.
We used information from the Commission2 and beneficiaries3, and from our experience in audit work4 (Annex I and Annex II) to relate these dilemmas to the design of the regulatory framework, the funding model and the participation scheme. 
Kontrollikoda kasutas komisjoni2 ja toetusesaajate3 edastatud teavet ning enda audititöö kogemusi4 (I ja II lisa), et seostada neid valikuid õigusraamistiku ülesehituse, rahastamismudeli ja programmides osalemise tingimustega.
We would like to draw attention to the following proposals to be considered to bring more focus on the discussion on FP9 that is taking place now: 1) a reasonable timespan between adoption and implementation of legal acts; 2) the use of lump sum and prizes; 3) the use of guidelines as non binding rules ; 4) the acceptance of beneficiaries’ accounting practices and 5) the recognition of good project proposals under Horizon 2020 in other programmes via an one-stop-shop approach. We define dilemmas as competing priorities for which the Commission and the budgetary authority need to find the right balance. 
Praegu üheksanda raamprogrammi teemal toimuvate arutelude paremaks fokusseerimiseks soovib kontrollikoda suunata tähelepanu järgnevatele ettepanekutele: 1) õigusaktide vastuvõtmise ja rakendamise vahele jääv mõistlik ajavahemik; 2) kindlasummaliste toetuste ja auhindade kasutamine; 3) suuniste kui mittesiduvate eeskirjade kasutamine; 4) toetusesaajate raamatupidamiskorra tunnustamine; 5) programmi Kontrollikoda defineerib valikud kui erinevad prioriteedid, mille vahel komisjon ja eelarvepädevad institutsioonid peavad õige tasakaalu leidma.
For example, a non-comprehensive collection of valuable information is provided by the European Commission (EC) on its “FP Programme Evaluation Monitoring Documents” website. 
Näiteks sisaldab väärtuslikku (kuid mittetäielikku) teavet Euroopa Komisjoni veebisait „FP Programme Evaluation Monitoring Documents“ (raamprogrammi hindamis-ja seiredokumendid).
This website contains more than 400 review documents. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive. 
Veebisait sisaldab enam kui 400 seiredokumenti. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive.
For example: European University Association (EUA), European Association of Research and Technology Organisations (EARTO), League of European Research Universities (LERU), Informal Group of RTD Liaison Offices (IGLO), IDEA-league (strategic alliance among five leading European universities of technology), European Association of Research Managers and Administrators (EARMA), Helmholz Association of German Research Centres e.V., Business Europe, CLEPA European Association of Automotive Suppliers, etc. 
Näiteks: Euroopa Ülikoolide Ühendus (EUA), Euroopa Teadus-ja Tehnoloogiaorganisatsioonide Assotsiatsioon (EARTO), Euroopa Teadusülikoolide Liit (LERU), teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kontaktasutuste mitteametlik rühm (IGLO), ühendus IDEA (viie Euroopa juhtiva tehnoloogiaülikooli ühendus), Euroopa teadusvaldkonna juhtide ja haldajate liit (EARMA), Saksa teaduskeskuste ühendus (Helmholtz-Gemeinschaft e.V), Business Europe, Euroopa autotööstuse allhankijate liit (CLEPA) jne.
This briefing paper is not an audit report. 
Käesolev infodokument ei ole auditiaruanne.
We are conducting a performance audit on “simplification in Horizon 2020” with a special report due to be published in late 2018. 
Kontrollikojal on käsil tulemusaudit teemal „programmi „Horisont 2020“ lihtsustamine“, mille põhjal valmiv eriaruanne on kavas avaldada 2018. aasta lõpus.
This forthcoming report will provide an audit assessment with regard to the effectiveness of the Commission’s simplification measures to support the discussion on the implementation of FP9 that starts in late 2018. 
Koostamisel olevas aruandes antakse auditiarvamus komisjoni lihtsustamismeetmete tulemuslikkuse kohta; selle eesmärk on toetada 2018. aasta lõpus algava FP9 rakendamise teemalist arutelu.
EU RESEARCH AND INNOVATION PROGRAMME HORIZON 2020 1. 
ELI TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PROGRAMM „HORISONT 2020“ 1.
Horizon 2020 is an EU research and innovation programme, with nearly €80 billion of funding made available over seven years (2014 to 2020). 
Programm „Horisont 2020“ on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programm, mille raames eraldatakse järgmiseks seitsmeks aastaks (2014–2020) ligi 80 miljardit eurot.
It is one of the largest public research and development funding programmes in the world and accounts for around 8 % of the EU budget5. 
See on üks maailma suuremaid avaliku sektori teadus-ja arendustegevuse rahastamise programme ning moodustab umbes 8% ELi eelarvest5.
Participants can be grouped as follows: universities, research institutions, small and medium-sized enterprises (SME), large companies and public bodies. 
Programmis osalejaid saab liigitada järgnevalt: ülikoolid, teadusasutused, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), suurettevõtted ja avaliku sektori asutused.
To date, more than 130 000 applications have been submitted and almost 20 000 projects have received funding6. 
Praeguseks on esitatud rohkem kui 130 000 taotlust ja rahastatud peaaegu 20 000 projekti6.
Horizon 2020 is complex due to the entirety of regulations, rules, guidelines, procedures and processes for implementation (including control and audit) and the multitude of funding instruments7. 
Programm „Horisont 2020“ on keerukas, kuna selle rakendamiseks on palju määrusi, eeskirju, suuniseid, menetlusi ja protsesse (sh kontrolliks ja auditeerimiseks), ning seda rahastatakse paljudest rahastamisvahenditest7.
Unnecessary complexity brings the following risks: irregularity (if the rules are complex or unclear, the probability of non-compliance is high), inefficiency (too much might be spent on administration or on funded projects) and ineffectiveness (performance targets could be missed). 
Tarbetu keerukus toob kaasa järgmised riskid: eeskirjade rikkumine (kui eeskirjad on keerulised või ebaselged, suureneb nende rikkumise tõenäosus), ebatõhusus (haldamiseks või projektide rahastamiseks võidakse kulutada liiga palju) ja ebatulemuslikkus (tulemuseesmärke ei pruugita saavutada).
For Horizon 2020, the Council (2011) called for “a new balance between trust and control” and the EP (2010) for a “more trust-based and risk-tolerant” approach towards participants8. There have been many simplification initiatives for the EU programme for https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/. 
Programmi „Horisont 2020“ jaoks kutsus nõukogu (2011) üles looma uue tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel ning Euroopa Parlament (2010) tegi ettepaneku hakata kasutama https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/.
Figures provided by the Commission. 
Komisjoni esitatud andmed.
European Parliament (EP), report on the assessment of Horizon 2020 implementation in view of its interim evaluation and the Framework Programme 9 proposal. “(...) decomplexify the EU funding landscape.” (RR\1127422EN.docx). 
Euroopa Parlamendi raport programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga. „[---] ELi toetuste rahastamisallikate lihtsustamine.“ (RR\1127422EN.docx).
109). research and innovation in particular (Annex III). 
ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi lihtsustamiseks on tehtud palju algatusi (III lisa).
While simplification is desired, some complexity is needed to ensure that the policy objectives can be achieved and that EU funds can be allocated properly. 
Kuigi lihtsustamine on soovitav, on vaja ka teatavat keerukust, et tagada poliitikaeesmärkide saavutamine ja ELi vahendite nõuetekohane eraldamine.
Stability is to use the same set of rules for successive research and innovation programmes, whereas change requires additional efforts from participants to adjust to new rules. 
Stabiilsus tähendab järjestikuste teadus-ja innovatsiooniprogrammide jaoks samade eeskirjade kogumi kasutamist, samas kui muutused nõuavad osalejatelt täiendavaid jõupingutusi uute eeskirjadega kohanemiseks.
Change provides a space for improvements, but it could also result in participants having to adapt to different sets of rules under different research programmes (since many Horizon 2020 grants will still be ongoing for several years after the start of FP9)10 11 (box 1). 
Muutused võimaldavad olukorda parandada, kuid see võib ka tähendada, et osalejad peavad kohanema erinevate teadusprogrammide puhul kasutatavate erinevate eeskirjadega (paljusid programmi „Horisont 2020“ toetusi kasutatakse veel mitu aastat pärast üheksanda raamprogrammi algust)10 11 (1. selgitus).
3 Box 1 – Beneficiaries appreciate stability12 The League of European Research Universities (LERU) represents 23 universities. 
Toetusesaajad hindavad stabiilsust12 Euroopa Teadusülikoolide Liit (LERU) esindab 23 ülikooli.
In June 2010 LERU published an advice paper: “Towards an effective 8th framework programme for research”. 
Juunis 2010 avaldas LERU nõuandedokumendi „Towards an effective 8th framework programme for research“.
This paper was partly a response to the Commission’s Communication on simplifying the implementation of the research Framework Programmes. 
Dokument oli osaliselt vastus komisjoni teatisele, mis käsitleb teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamist.