natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The agreement aims to strengthen the global response to the threat of climate change and keep global temperature rise this century well below 2 degrees Celsius above pre-industrial levels. 
Kokkuleppe eesmärk on tugevdada maailma tasandil kliimamuutuste vastaseid meetmeid ja hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus sellel sajandil oluliselt alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega.
The EU committed itself to at least a 40 % greenhouse gas emissions reduction by 2030, complementing its existing ambition to achieve a low carbon economy by 205013. 
EL võttis kohustuse vähendada 2030. aastaks ELi kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40%, täiendades sellega juba püstitatud eesmärki saavutada 2050. aastaks vähese süsinikdioksiidiheitega majandus13.
This implies that all sectors of the economy need to drastically reduce emissions. 
See eeldab, et kõik majandussektorid peavad heidet järsult vähendama.
For example, the Commission’s 2011 roadmap projected that the power supply sector should reduce emissions to zero by 2050. 
Näiteks prognoositi komisjoni 2011. aasta tegevuskavas, et 2050. aastaks tuleks viia nulli energiavarustussektori heitkogused.
Figure 5 shows the projected reduction in all EU greenhouse gas (GHG) emissions. 
Joonisel 5 on esitatud prognoos kõigi ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta.
13 COM(2011) 112 final of 8 March 2011 ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’: “In order to keep climate change below 2oC, the European Council reconfirmed in February 2011 the EU objective of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990”. 16 
13 Komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatis KOM(2011) 112 (lõplik) „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“: „Et hoida temperatuuri tõus alla 2 °C, kinnitas Euroopa Ülemkogu 2011. aasta veebruaris veelkord ELi eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95% võrreldes 1990. aasta tasemega“.
The EU is currently on track to meet its 2020 objective to generate 20 % of its energy consumption from renewable sources, and costs of in particular onshore wind and solar power (photovoltaics) have decreased considerably. 
Praeguse seisuga on ELil võimalik saavutada 2020. aastaks püstitatud eesmärk, et 20% tarbitud energiast pärineb taastuvatest energiaallikatest, ja märgatavalt on vähenenud eelkõige avamere tuule-ja päikeseenergia maksumus.
According to the European Environment Agency (EEA)14, the EU needs to intensify considerably its efforts after 2020 to reach its overall low carbon economy ambitions for 2050 (see Figure 6). 
Euroopa Keskkonnaameti (EEA) sõnul14 ei ole EL graafikus, et täita 2050. aastaks vähese süsinikdioksiidiheitega majanduse eesmärgid (vt joonis 6).
Figure 6 – Greenhouse gas emissions trends, projections and targets in the EU 17 6 000 5 500 5 000 4 500 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 -1,0 % per year -20 % -1,5 % per year -40 % -4,6 % per year -3,3 % per year -95 % Year -80 % 500 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Historic greenhouse gas emissions 2020 target (-20 % vs 1990) 2030 target (-40 % vs 1990) 2050 target (-80 % vs 1990) 2050 objective (-95 % vs 1990) Effort needed to reach 2030 target Effort needed to reach 2050 objective (-80 %) Effort needed to reach 2050 objective (-95 %) Source: European Environmental Agency, European Environmental Agency, Trends and projections in Europe 2016 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets, 2016. 
Joonis 6. ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud suundumused, prognoosid ja eesmärgid 6 000 5 500 5 000 4 500 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 -1,0% aastas -20% -1,5% aastas -40% -4,6% aastas 17 -3,3% aastas -95% Aasta -80% 500 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Kasvuhoonegaaside heide minevikus 2020. aasta eesmärk (-20% vs.
Source: Trends and projections in Europe 2017: Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets, EEA Report 17/2017. 
Allikas: „Trends and projections in Europe 2017: Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets“ (Euroopa 2017. aasta suundumused ja prognoosid: Euroopa kliima-ja energiaeesmärkide valdkonnas tehtud edusammude jälgimine), EEA aruanne nr 17/2017.
In its 2016 communication15 on accelerating energy innovation, the Commission emphasised the challenges involved in supporting demonstration projects for low carbon energy and underlined the EU ambition to be the global leader in renewables. 
Komisjon juhtis energiainnovatsiooni kiirendamist käsitlevas 2016. aasta teatises15 tähelepanu vähese süsinikdioksiidiheitega energeetika näidisprojektide toetamisega seotud probleemidele ja toonitas ELi soovi olla maailmas taastuvenergia valdkonnas juhtpositsioonil.
15 COM(2016) 763 final of 30 November 2016 ‘Accelerating Clean Energy Innovation’. Million tonnes of CO2-equivalent 
Innovatsioonifondist toetatavad 15 Komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatis COM(2016) 763 final „Puhta energia alase innovatsiooni kiirendamine“.
AUDIT SCOPE AND APPROACH Our performance audit assessed whether: EU support to the commercial-scale demonstration of CCS and innovative renewable energy technologies through EEPR and NER300 was well-designed, managed and coordinated to enable their effective contributions to long-term climate and energy goals. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS Kontrollikoja tulemusauditis hinnati, kas: ELi toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ja uuendusliku taastuvenergiatehnoloogia tööstuslikele näidisprojektidele EEPRi ja programmi „NER300“ kaudu oli hästi kavandatud, juhitud ja koordineeritud, et võimaldada neil panustada tõhusalt pikaajalistesse kliima-ja energiaalastesse eesmärkidesse.
In particular we examined whether: • NER300 and EEPR made the expected progress in helping CCS and innovative renewables advance towards commercial deployment; • the design and management of NER300 supported effective decision-making; • robust coordination mechanisms within the Commission and between it and national authorities support the clean energy innovation process. 
Eelkõige uuriti, kas • programmiga „NER300“ ja EEPR aidati liikuda loodetud määral süsinikdioksiidi ärilise kogumise ja säilitamise ning uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate ärilise kasutuselevõtu suunas; • programmi „NER300“ ülesehituse ja juhtimisega toetati tulemuslikku otsuste tegemist; • tugevad koordinatsioonimehhanismid komisjonis ning komisjoni ja riiklike ametiasutuste vahel toetavad puhta energia innovatsiooniprotsessi.
Our audit covered the period from the start of NER300, EEPR and SET-plan activities in 2008 until the end of 201717. 
Kontrollikoja audit hõlmas ajavahemikku programmi „NER300“, EEPRi ja SET-kava tegevuse algusest 2008. aastal kuni 2017. aasta lõpuni17.
The audit did not seek to verify the eligibility, legality or regularity of expenditure. 
Auditis ei kontrollitud kulude rahastamiskõlblikkust, seaduslikkust ega korrektsust.
18 supporting the deployment of mature renewable energy technologies18. 
Ka ei uuritud selles otseselt poliitikat ega rahastamis-või muid vahendeid, millega toetatakse valmis taastuvenergiatehnoloogia kasutuselevõtmist18.
The audit did not assess the EIB’s monetisation and asset management activities for NER300 funds. 
Auditis ei hinnatud EIP tegevust seoses programmi „NER300“ jaoks saastekvootide müügi ja selle vara valitsemisega.
We performed the audit work in 2017 at the European Commission (DG Climate Action, DG Energy and DG Research and Innovation). 
Kontrollikoda viis auditi läbi 2017. aastal Euroopa Komisjonis (kliimameetmete peadirektoraadis, energeetika peadirektoraadis ja teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis).
We also visited the EIB and the Commission’s Joint Research Centre (JRC) for information purposes. 
Teabe kogumiseks külastati ka EIPd ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskust.
Our work included interviews and document reviews, including 26 EIB project evaluation reports and 36 annual reports for NER300 projects from five19 Member States, project files for all nine offshore wind and six CCS projects under EEPR. 
Audititöö hõlmas küsitlusi ja dokumentide läbivaatamist, sealhulgas EIP 26 projekti hindamisaruannet ja 36 iga-aastast aruannet viie liikmesriigi19 programmi „NER300“ projektide kohta ning projektitoimikuid EEPRi kõigi üheksa avamere tuuleenergia projekti ja kuue süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti kohta.
We visited these Member States to interview national contact points (NCPs) for NER300 and national representatives to the SET-plan Steering Group. 
Kontrollikoda külastas neid liikmesriike, et küsitleda programmi „NER300“ riiklikke kontaktpunkte ja SET-kava juhtrühma riiklikke esindajaid.
We reviewed and visited five CCS projects to assess what they had achieved using the available funding. 
Analüüsiti ja külastati viit süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti, et hinnata, mida nad on neile antud vahenditega saavutanud.
Additionally we surveyed the Energy Technology and Innovation Platforms (ETIPs)20, the European solar thermal electricity association and KIC-InnoEnergy21. 
Lisaks küsitles kontrollikoda energiatehnoloogia ja innovatsiooni platvorme (ETIPid)20, Euroopa päikesesoojuselektri assotsiatsiooni ESTELA ja ühendust KIC-InnoEnergy21.
The ETIPs are part of the SET-plan architecture and include Member State, academic and industry stakeholders. 
Energiatehnoloogia ja innovatsiooni platvormid kuuluvad SET-kava alla ning hõlmavad liikmesriike ja sidusrühmi teadusringkondadest ja tööstusest.
OBSERVATIONS Both EEPR and NER300 set ambitious targets for the delivery of carbon capture and storage and innovative renewables We examined whether EEPR and NER300 made effective progress towards meeting their objectives to support the commercial demonstration of CCS and innovative renewables. 
TÄHELEPANEKUD Nii EEPRi kui ka programmiga „NER300“ püstitati kaugeleulatuvad eesmärgid süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks ning uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate kasutuselevõtmiseks Kontrollikoda uuris, kas EEPRi ja programmiga „NER300“ läheneti tõhusalt eesmärgile toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate tööstuslikke näidisprojekte.
We also assessed whether the Commission ensured that projects receiving EU funding spend this money well and contribute to the objectives of the programme. 
Samuti hinnati, kas komisjon tagas, „Electricity production from wind and solar photovoltaic power in the EU“ (Tuule-ja päikeseenergiast elektri tootmine ELis).
19 Germany, Spain, the Netherlands, Poland and the United Kingdom. 
19 Hispaania, Madalmaad, Poola, Saksamaa ja Ühendkuningriik.
20 We sent our survey questions to the ETIPs for Wind, Solar Photovoltaics, Ocean Energy, CCS, Bioenergy, Deep Geothermal, and Smart Grids. 
20 Kontrollikoda saatis uuringu küsimused tuuleenergia, päikesevalgusenergia, ookeanienergia, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, bioenergia, süvageotermaalenergia ja arukate võrkude platvormidele.
EEPR fell short of its ambitions for carbon capture and storage ... 
EEPR ei täitnud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise eesmärke ...
In June 2008, the European Council Presidency Conclusions called on the Commission to propose a mechanism to ensure the construction and operation of 12 commercial-scale CCS demonstration plants in the EU by 2015. 
Euroopa Ülemkogu eesistujariik kutsus 2008. aasta juuni järeldustes komisjoni üles esitlema mehhanismi, millega tagada 2015. aastaks kuni 12 sellise näidiselektrijaama ehitamine ja käitamine.
CCS demonstration projects were to achieve significant emissions reductions from power generation while at the same time providing the technological and commercial basis for replication of the technology elsewhere. 
Kavakohaselt pidid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektid vähendama märkimisväärselt elektritootmisel tekkivaid heitkoguseid, pannes samal ajal tehnoloogilise ja ärilise aluse sama tehnoloogia kasutamiseks mujal.
The EEPR was to contribute to this objective22. 
EEPR pidi selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama22.
The Commission granted one billion euro to six projects. At the end of 2017, the Commission had paid out €424 million (see Table 1). 
Komisjon eraldas kuuele projektile kokku miljard eurot ja oli 2017. aasta lõpuks sellest välja maksnud 424 miljonit eurot (vt tabel 1).
Four out of these six co-funded projects had ended after the grant agreement was terminated, and one project ended without being completed. 
Nendest kuuest kaasrahastatud projektist nelja tegevus lõpetati pärast toetuslepingu lõppu ja üks projekt katkestati.
The only completed project did not represent a commercial size CCS demonstration project, but smaller pilot facilities for capture, transport and storage. 
Ainus lõpule viidud projekt ei olnud süsinikdioksiidi tööstuslikus mahus kogumise ja säilitamise näidisprojekt, vaid hõlmas väiksemaid süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise katserajatisi.
Source: ECA based on Commission data23. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal23.
The EEPR CCS sub-programme thus has not contributed to the construction and entry-into-operation of any CCS demonstration project. 
Seega ei ole EEPRi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise alaprogramm aidanud rajada ega kasutusele võtta ühtki süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojekti.
Box 2 provides examples of how the projects spent the EU money. 
Näited ELi raha kasutamise kohta projektide raames on toodud 2. selgituses.
23 SWD(2018) 48 final of 5 March 2018 ‘Data on the budgetary and technical implementation of the European Energy Programme for Recovery’. 
23 Komisjoni talituste 5. märtsi 2018. aasta töödokument SWD(2018) 48 final „Data on the budgetary and technical implementation of the European Energy Programme for Recovery“ (Andmed Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava eelarve täitmise ja tehnilise rakendamise kohta).
21 Box 2 – Examples from EEPR CCS projects All projects started ground preparation works early. 
Näited EEPRi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidest Kõigi projektide ettevalmistustööd algasid varakult.
The project in the Netherlands constructed a CCS tie-in at the base of the flue gas chimney in the coal-fired power plant that entered into operation in 2013. 
Madalmaade projekti raames ühendati 2013. aastal tööd alustanud söeelektrijaama suitsugaasikorsten süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatisega.
This project was the only EEPR CCS project to obtain a carbon storage permit under the CCS Directive25 for its anticipated offshore storage location, but it does not currently capture and store any carbon.The largest expenditure item of the project in the United Kingdom included technology licenses acquired at €17 million and now fully depreciated. 
Tegemist on ainsa EEPRi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektiga, mille avamerele kavandatud säilituskoha jaoks anti süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist käsitlevale direktiivile vastav süsinikdioksiidi säilitamise luba25, kuid praegu projekti raames süsinikdioksiidi ei koguta ega säilitata. Ühendkuningriigi projekti suurimate kuluartiklite hulka kuulusid tehnoloogialitsentsid, mis omandati 17 miljoni euro eest ja mis on praeguseks täies mahus maha kantud.
Despite €60 million of EU contributions to the capture work, the project delivered no results on this work. The project sponsors never started the construction of the base power plant to which the CCS facilities would be applied. 
Hoolimata süsinikdioksiidi kogumiseks antud ELi toetusest summas 60 miljonit eurot ei saavutatud projekti raames selles valdkonnas mingeid tulemusi. Projekti rahastajad ei alustanudki põhielektrijaama ehitamisega, millele kavatseti juurde ehitada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatised.
Similar issues existed for the projects In Italy, Germany and Poland, but they were cancelled earlier. ... but made a positive contribution to the - fast developing - offshore wind sector The EEPR Offshore Wind sub-programme aimed to fund offshore wind energy projects with innovative features between 2009 and 2015. 
Sarnaseid probleeme esines Itaalia, Poola ja Saksamaa projektide puhul, kuid need projektid katkestati varem. ... kuid andis positiivse panuse kiiresti arenevasse avamere tuuleenergia sektorisse EEPRi avamere tuuleenergia alaprogrammi eesmärk oli rahastada uuenduslike tunnustega avamere tuuleenergia projekte ajavahemikus 2009–2015.
This involved for example projects deploying innovative turbines and foundation structures to allow building the first large scale (400 MWh) windfarms far out into sea (> 100 KM) and at large depths (> 40 M) to produce clean electricity. 
See hõlmas näiteks projekte, milles võeti kasutusele uuenduslikud turbiinid ja alusstruktuurid, et võimaldada puhta energia tootmiseks ehitada esimesed suured (400 MWh) tuulepargid väga sügavale (> 40 m) ja kaugele avamerre (> 100 km).
The programme also sought to increase grid connections between offshore windfarms and various Member States, in particular in the North and Baltic Seas. This included using innovative grid connector technologies at commercial scale. 
Programmi üks eesmärke oli ka suurendada võrguühendusi avamere tuuleparkide ja eri liikmesriikide vahel, eelkõige Põhjameres ja Läänemeres.
At the end of 2017, the Commission had paid out €255 million of the €565 million it had granted to nine offshore wind projects. 
Komisjon oli üheksale avamere tuuleenergia projektile heaks kiidetud 565 miljonist eurost 2017. aasta lõpuks välja maksnud 255 miljonit eurot.
Four projects had reached full completion. 
Lõpule oli viidud neli projekti.
See https://ec.europa.eu/clima/policies/lowcarbon/ccs/directive_en. 
Vt https://ec.europa.eu/clima/policies/lowcarbon/ccs/directive_en.
Three projects are still on going in 2018. 
2018. aastal on kolm projekti endiselt pooleli.
Table 2 summarises these results. 
Tabel 2.
Four projects achieved the successful deployment of large and clean electricity generation capacity while the three delayed projects are still in a position to contribute to the same objective or to better integration of the EU energy grid. 
Neli projekti hakkasid edukalt suures mahus puhast elektrit tootma, kolm pikaleveninud projekti saaksid veel aidata täita sama eesmärki või aidata kaasa ELi energiavõrgu paremale integratsioonile.
The EU funding to offshore wind projects from 2009 onwards gave a positive signal to what is now a fast developing sector27. 
Alates 2009. aastast avamere tuuleenergia projektidele antud ELi rahalised vahendid andsid nüüdseks kiiresti areneva sektori jaoks positiivse signaali27.
Due to the rapid development of the sector (which led to some supply bottlenecks), the three delayed projects in particular required frequent adjustment. 
Sektori kiire arengu tõttu (mis tõi kaasa mõned kitsaskohad tarnete valdkonnas) tuli eelkõige kolme pikaleveninud projekti sageli kohandada.
The Commission showed significant flexibility in accepting amendments to grant agreements. 
Komisjon oli väga paindlik toetuslepingute muudatustega leppimisel.
This required 26 SWD(2018) 48 final. 
26 SWD(2018) 48 final.
27 According to a 2017 report from IEA-Renewable Energy Technology Deployment, “a cost reduction of 60 % from 2010 to 2017 indicates that industry targets for 2025 have been exceeded 8 years ahead of schedule, suggesting that offshore wind could potentially be fully integrated into the market on a competitive basis in some European countries within the next decade”. 
27 Rahvusvahelise Energiaagentuuri taastuvenergiatehnoloogia kasutuselevõtmise programmi (IEA-RETD) 2017. aasta aruandes sedastatakse, et „tootmiskulude vähendamine 60% võrra ajavahemikus 2010–2017 näitab, et tööstusharu 2025. aasta eesmärgid on ületatud kaheksa aastat enne tähtaega, viidates sellele, et järgmise kümne aasta jooksul võib mõnes Euroopa riigis avamere tuuleenergia täiel määral ja konkurentsivõimeliselt turule integreerida“.
The EU is now the global leader in offshore wind deployment. 
EL on nüüd avamere tuuleenergia kasutuselevõtmise valdkonnas maailmas juhtpositsioonil.
spending a large portion of the available funds by the end of 201028. 
See eeldas olemasolevatest vahenditest suure osa kulutamist 2010. aasta lõpuks28.
While spending money is not an objective in itself, the EEPR CCS and offshore wind programmes did not meet this recovery objective. 
Kuigi raha kulutamine ei ole eesmärk omaette, ei täitnud EEPRi ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergia programmid seda majanduse elavdamise eesmärki.
Payment rates stood around 10 % at the end of 2010, and were still below 50 % for both programmes at the end of 2017. 
Väljamaksete määr olid 2010. aasta lõpus ligikaudu 10% ja 2017. aasta lõpus mõlemas programmis jätkuvalt alla 50%.
NER300 has delivered no successful carbon capture and storage project ... NER300 aimed to award funding to eight projects which would demonstrate the commercial viability of CCS. 
Programmi „NER300“ vahenditega ei ole valminud ühtegi edukat süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti... Programmi „NER300“ eesmärk oli rahastada kaheksat projekti, mis näitavad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ärilist tasuvust.
After the first NER300 call for proposals of 2011, ten CCS demonstration projects were eligible and had successfully passed the EIB’s due diligence appraisal (see paragraphs 66 to 75). 
Pärast programmi „NER300“ esimest projektikonkurssi 2011. aastal oli toetuskõlblikke süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojekte kümme ning need läbisid edukalt EIP vastavushindamise (vt punktid 66–75).
The Commission ranked eight projects to consider for grant funding and kept two on a reserve list29. 
Komisjon järjestas kaheksa projekti, millele kaaluti toetuse andmist, ja jättis kaks projekti varunimekirja29.
Based on this ranking, the Commission asked Member States to confirm their support to these projects. 
Selle järjestuse alusel palus komisjon liikmesriikidel kinnitada nende toetust esitatud projektidele.
Three Member States confirmed five of these ten projects. 
Kolm liikmesriiki kinnitasid kümnest projektist viis.
Yet, the Commission found that these confirmations were not in line with NER300 legal requirements (Box 3 gives examples) and did not award any grants to CCS projects for the first call for proposals. 
Siiski leidis komisjon, et need kinnitused ei olnud kooskõlas programmi „NER300“ õiguslike nõuetega (näited on esitatud 3. selgituses), ning ei eraldanud esimese projektikonkursi raames süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele toetusi.
The Commission found that the United Kingdom’s confirmation of three projects was not in line with NER300 rules because it made its support conditional upon the ultimate success of these projects in 28 In accordance with the award criteria for CCS and Offshore Wind projects (e.g. Article 14(2)a) of the EEPR Regulation), grants should be awarded to projects “reaching the investment stage and incurring substantial capital expenditure by the end of 2010”. 
28 Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergia projektide toetuslepingu sõlmimise kriteeriumide (nt artikli 14 lõike 2 punkt a) kohaselt tuleks toetused määrata projektidele, mis on jõudnud investeerimisetappi ja mille raames tehakse suuri kapitalikulutusi enne 2010. aasta lõppu.
29 SWD(2012) 225 final of 12 July 2012” NER300 – Moving towards a low carbon economy and boosting innovation, growth and employment across the EU”. 23 
29 Komisjoni talituste 12. juuli 2012. aasta töödokument SWD(2012) 225 final „NER300 – Moving towards a low carbon economy and boosting innovation, growth and employment across the EU“ (Programm „NER300“: üleminek vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ja innovatsiooni, majanduskasvu ja tööhõive edendamine ELis).
This left the total public funding contribution unconfirmed and the Commission did not award the NER300 support to these projects. 
Seetõttu oli kogu avaliku sektori antav rahastamine kinnitamata ja komisjon neile projektidele programmi „NER300“ toetust ei eraldanud.