natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Through Cisoch, an e-learning tool is now accessible for NSAs and EU staff. 
Kodanikuühiskonna Kasutajatoe kaudu on nüüd valitsusvälistel osalejatel ja ELi töötajatel juurdepääs e-õppe rakendusele.
IMPROVED CALL FOR PROPOSALS PROCEDURE 8. 
TÄIUSTATUD PROJEKTIKONKURSSIDE MENETLUS 8.
Since 2009, the Commission has further developed the Potential Applicant Data Online Registration (PADOR) database containing potential applicants to calls for proposals. 
Alates 2009. aastast on komisjon edasi arendanud elektroonilist registreerimissüsteemi PADOR – andmebaasi, mis sisaldab potentsiaalsete taotlejate andmeid.
Non-state actors and public administrations, including local authorities, now register themselves and update their own data. 
Valitsusvälised osalejad ja riigiasutused, sh kohalikud omavalitsused, saavad nüüd ennast registreerida ja oma andmeid uuendada.
The ‘structured dialogue’ resulted notably in 12 suggestions to make the call for proposals system more effective or to introduce alternative selection methods where appropriate, with the primary objective of faster and better-targeted aid. 
Struktureeritud dialoogi tulemusel tehti isegi 12 soovitust projektikonkursside süsteemi tõhustamiseks või võimaluse korral alternatiivsete valikumeetodite kasutamiseks, soovides eelkõige muuta abi andmine kiiremaks ja paremini suunatumaks.
However, the new approach requires additional efforts in terms of training, communication, coordination, surveys of the NSAs and guidance. 
Uus lähenemine nõuab aga täiendavaid jõupingutusi koolituste, teabeedastuse, valitsusväliste osalejatega seotud uuringute ja suuniste osas.
MONITORING AND SUPPORT BY EU DELEGATIONS 9. 
ELi DELEGATSIOONIDE JÄRELEVALVE JA TOETUS 9.
The Commission has extended the use by EU delegations of surveys focusing on civil society actors. 
Komisjon on laiendanud ELi delegatsioonide tehtavate kodanikuühiskonna osalejatele suunatud uuringute kasutust.
At the time of this follow-up (December 2011), the Commission was developing guidelines and methodologies to provide support to the delegations through Cisoch. 
Käesoleva järelkontrolli ajal (detsember 2011) koostas komisjon delegatsioonidele Kodanikuühiskonna Kasutajatoe kaudu pakutava toe suuniseid ja metoodikat.
However, in partner countries, where the political situation allows, the EU delegations need to further develop their surveys of civil society actors. 
Partnerriikides, kelle poliitiline olukord seda võimaldab, peavad ELi delegatsioonid aga oma kodanikuühiskonna osalejaid käsitlevaid uuringuid veelgi rohkem täiustama.
Further efforts are also required to include more small and grass-roots organisations implementing projects in the scope of the monitoring system. 
Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha ka selleks, et järelevalvesüsteemi raames kaasata projektide rakendamisse rohkem väikseid ja rohujuuretasandi organisatsioone.
ANNEX VII GUIDANCE ON PERFORMANCE INDICATORS 10. 
LISA VII SUUNISED TULEMUSLIKKUSE NÄITAJATE JAOKS 10.
Using indicators introduced in the external assistance management reports (EAMR) submitted by the EU delegations, the Commission began in 2011 to collect data on the number of NSAs’ activities, reflecting their participation in the planning and implementation of EU aid. 
Kasutades ELi delegatsioonide esitatud välisabi korraldamise aruannetes sisalduvaid näitajaid, hakkas komisjon 2011. aastal koguma valitsusväliste osalejate tegevust puudutavaid andmeid, mis näitavad nende osalemist ELi abi kavandamises ja rakendamises.
The Commission intends in this way to start a regular quantitative and qualitative follow-up of the NSAs’ involvement in the partner countries. 
Komisjon kavatseb sel viisil alustada valitsusväliste osalejate partnerriikide töös osalemise korrapärast kvantitatiivset ja kvalitatiivset järelkontrolli.
In addition, following the introduction of the structured dialogue managed at Commission headquarters, a similar process is now put in place at the delegations. 
Pärast komisjoni peakorterist juhitava struktureeritud dialoogi kasutuselevõttu on sarnane protsess nüüdseks kehtestatud ka delegatsioonides..
CAPACITY DEVELOPMENT OF NSAS 12. 
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE ARENDAMINE 12.
The Commission has recently taken action to improve financial and operational management of the EU assistance provided to NSAs. 
Komisjon on hiljuti võtnud meetmeid valitsusvälistele osalejatele antava ELi abi finants-ja põhitegevuse juhtimise parandamiseks.
However, the Commission needs to further reflect on strategies to involve the NSAs in the general and sector budget instruments. 
Komisjon peab aga veelgi enam oma strateegiaid edasi arendama, et hõlmata valitsusvälised osalejad üldiste ja valdkondlike eelarvevahenditega.
Based on systematic analysis of external assistance management report data, new strategies should be defined to improve the geographical programmes that must remain the key source of support to civil society in the partner countries. 
Välisabi korraldamise aruannetes sisalduvate andmete süstemaatilise analüüsi alusel tuleks uued strateegiad määratleda selleks, et parendada geograafilisi programme, mis peavad jääma põhiliseks kodanikuühiskonna toetamise allikaks partnerriikides.
However, the full involvement of NSAs in EU development policy remains a medium to long-term objective, whose achievement largely depends on the local context. 
Valitsusväliste osalejate täiel määral ELi arengupolii-tikasse kaasamine on aga keskmiseks või pikemaks ajavahemikuks seatud eesmärk, mille saavutamine sõltub suuresti kohalikust kontekstist.
Even if some milestones have already been achieved, improvements and new steps are needed to consolidate the progress made. 
Isegi kui osa vahe-eesmärkidest on juba saavutatud, vajatakse täiustusi ja uusi jõupingutusi saavutatud edenemise kindlustamiseks.
Additional efforts and initiatives are now needed to implement effectively these strategies, in particular in Asian and Latin American countries. 
Nüüd vajatakse täiendavaid jõupingutusi ja algatusi nende strateegiate mõjusaks rakendamiseks, eriti Aasia ja Ladina-Ameerika riikides.
IMPROVEMENT OF SUSTAINABILITY USING A MIX OF INSTRUMENTS 15. 
JÄTKUSUUTLIKKUSE PARENDAMINE ERINEVATE VAHENDITE KOGUMI ABIL 15.
To operate a new 'mix' of instruments, the reform of the call for proposals system has still to be finalised. 
Uue vahendite kogumi toimimiseks tuleb projektikonkursside süsteemi reform lõpule viia.
The Commission has also to further extend the review of closed projects through the result-oriented monitoring system. 
Komisjon peab tulemustele orienteeritud seiresüsteemi kaudu täiendavalt suurendama ka lõpetatud projektide läbivaatamise ulatust.
PLANNING AND STRATEGY 16. 
KAVANDAMINE JA STRATEEGIA 16.
The Commission has taken appropriate initiatives to tailor its range of financial instruments to the diversity and complexity of the situations encountered in the recipient countries. 
Komisjon on teinud asjakohaseid algatusi oma finantsvahendite valiku sobitamiseks abisaajariikides ettetulevate keerukate ja mitmekesiste olukordadega.
The proposed amendments go in the right direction, but the Commission still needs to ensure their effective implementation. 
Kavandatavad muudatused on õige suund, kuid komisjon peaks veel tagama ka nende mõjusa rakendamise.
ANNEX VII 27 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA VII 27 2011.
ANNEX VIII EXTERNAL ACTIONS: PRE-ACCESSION ASSISTANCE TO TURKEY 1. 
LISA VIII VÄLISTEGEVUS: ÜHINEMISEELNE ABI TÜRGILE 1.
Special Report 16/2009 concerned pre-accession assistance to Turkey. ‘The European Court of Auditors has assessed how well the European Commission has managed pre-accession financial assistance to Turkey. Pre-accession assistance provides funding for the implementation of projects aimed at supporting Turkey in its efforts to meet the conditions required for accession to the European Union’. 
Eriaruandes nr 16/2009 käsitleti ühinemiseelset abi Türgile. „Euroopa Kontrollikoda hindas Türgile antava ühinemiseelse finantsabi komisjonipoolset juhtimist. Ühinemiseelse abiga rahastatakse nende projektide rakendamist, mille eesmärk on toetada Türgi jõupingutusi Euroopa Liiduga ühinemiseks vajalike tingimuste täitmisel.“ (Allikas: kontrollikoja teatis ECA/10/02) 2.
The Court examined whether the European Commission ensured that: EU assistance was directed to the projects that add most value in achieving the EU’s accession partnership priorities; that the decentralised implementation system resulted in timely and successful achievement of project outputs and objectives; and that there was an effective system of performance monitoring and evaluation. 3. 
Kontrollikoda uuris, kas Euroopa Komisjon tagas, et: ELi abi oli suunatud projektidele, mis annavad ELi ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks kõige suurema panuse; kas projektieesmärkide ja väljundite õigeaegne ja edukas saavutamine detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil oli tagatud ning kas tulemuste järelevalve ja hindamise mõjusa süsteemi olemasolu oli tagatud. 3.
The Court made the following recommendations for corrective measures, that the Commission should: (1) improve the programming (implemented in some respects); (2) determine the strategic objectives for which the EU financial assistance would add most value (implemented in some respects); (3) develop more realistic timescales for the objectives (implemented in most respects); (4) improve project design and implementation (implemented in most respects); and (5) ensure that the outcomes of individual projects are monitored, based on clear objectives and appropriate indicators, in order that their contribution to achieving the strategic objectives can be demonstrated (implemented in most respects). 
Kontrollikoda tegi komisjonile parendusmeetmete võtmiseks järgmised soovitused: 1) parendada programmitööd (teatud osas rakendatud), 2) määrata kindlaks kõige enam ELi finantsabi vajavad strateegilised eesmärgid (teatud osas rakendatud), 3) kehtestada eesmärkidele realistlikumad tähtajad (enamjaolt rakendatud), 4) parendada projektide kavandamist ja rakendamist (enamjaolt rakendatud) ning 5) tagada üksikprojektide väljundite järelevalve, kasutades selgeid eesmärke ja asjakohaseid näitajaid projektieesmärkide saavutamise tõestamiseks (enamjaolt rakendatud).
In addition, the Commission should: (6) launch an evaluation of the entire programme of pre-accession assistance to Turkey (implemented in most respects). 
Lisaks peaks komisjon: 6) käivitama kogu Türgile antava ühinemiseelse abi programmi hindamise (enamjaolt rakendatud).
The Commission has implemented four recommendations in most respects (3, 4, 5 and 6) and two recommendations (1 and 2) in some respects. 
Komisjon rakendas enamjaolt neli soovitust (3., 4., 5. ja 6.) ning teatud osas kaks soovitust (1. ja 2.).
As the accession partnership does not provide sufficient clarity on the priorities to follow, the multiannual indicative planning document (MIPD) is now the main strategic document to guide IPA (Instrument for Pre-Accession Assistance) financial assistance. 
Kuna ühinemispartnerluses ei kehtestata piisava selgusega, milliseid prioriteete tuleks järgida, on mitmeaastane suunav kavandamisdokument nüüd peamine ühinemiseelse rahastamisvahendiga antava finantsabi suunamise strateegiadokument.
The 2011–13 MIPD is an improvement on the 2007 version audited in that it focuses on a subset of priorities to be financed by limited IPA resources. 
Perioodi 2011–2013 mitmeaastane suunav kavandamisdokument on täius-tatum võrreldes 2007. aasta auditeeritud versiooni-ga, kuna selles keskendutakse piiratud ressurssidega ühinemiseelse rahastamisvahendiga rahastatavatele alamprioriteetidele.
However, the MIPD has further potential to better direct EU funding. 
Mitmeaastase suunava kavandamisdokumendiga oleks aga potentsiaalselt võimalik ELi rahastamist veelgi paremini suunata.
The level of aggregation still limits how funding priorities are defined. 
Rahastamis-prioriteetide määratlemisel on endiselt puuduseks see, et need ei ole küllalt spetsiifilised.
The intervention logic still does not ensure that EU assistance is directed to the projects that add most value in achieving the priorities. 28 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Kasutatava sekkumisloogikaga ei ole ikka veel võimalik tagada, et ELi abi suunatakse projektidele, mis aitaksid prioriteetide saavutamisele kõige rohkem kaasa. 28 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
IMPROVING PROJECT DESIGN AND IMPLEMENTATION 7. 
PROJEKTI KAVANDAMISE JA RAKENDAMISE PARENDAMINE 7.
The Commission continued with initiatives to improve project design and implementation by the Turkish institutions of the EU’s decentralised implementation system. 
Komisjon jätkas algatuste tegemist Türgi institutsioonide poolt ELi detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil teostatavate projektide kavandamise ja rakendamise parendamise kohta.
Measures included the Commission's continuous quality monitoring of the programming documents and project proposals at different stages of the process, as well as the Ministry of European Union Affairs’ greater involvement in the quality control of project proposals. 
Võetud meetmete raames tegi komisjon programmitöö dokumentide ja projektitaotluste kvaliteedi üle erinevates protsessi osades pidevat järelevalvet ning Euroopa Liidu küsimuste ministeerium oli varasemast rohkem kaasatud projektitaotluste kvaliteedi kontrollimisse.
However, despite the positive trend in the quality of project forms, shortcomings remain in project design (i.e. the definition of project purpose; results, activities, indicators, and conditions). 
Vaatamata projektikirjelduste kvaliteedi puhul täheldatud positiivsele suundumusele on projektide kavandamises aga jätkuvalt puudusi (nt projekti eesmärgi, tulemuste, tegevuste, näitajate, tingimuste määratlus).
MONITORING INDIVIDUAL PROJECT OUTCOMES 8. Immediately after the audit, the Commission started implementing the Court’s recommendations on project performance. 
Viivitamatult pärast auditit alustas komisjon kontrollikoja poolt projektide tulemuslikkuse kohta antud soovituste rakendamist.
Measures taken in 2008–09 included the systematic following up of implementation and spot checks with a specific checklist. 
Perioodil 2008-2009 võetud meetmete raames tehti rakendamise üle süstemaatilist järelkontrolli ja konkreetse kontrollnimekirja alusel paikvaatlusi.
In 2011 the Commission initiated its reform to enhance the monitoring system in Turkey. 
2011. aastal algatas komisjon reformi Türgi kontrollisüsteemi täiustamiseks.
Nevertheless, the monitoring system has not been improved satisfactorily in that basic elements of the recommendations — such as a final report at the end of a project — have still not been implemented. 9. 
Vaatamata sellele ei ole järelevalvesüsteemi rahuldavalt parendatud, kuna soovituste põhiosasid – nagu nt projekti lõpetamisel koostatav lõpparuanne – ei ole veel rakendatud. 9.
Remaining weaknesses include not using indicators set out in the project application form to demonstrate the achievement of the project objectives. 
Ülejäänud puuduste hulka kuulub projektitaotluses kehtestatud näitajate mittekasutamine projekti eesmärkide saavutamise näitamiseks.
Similarly, project outcomes (results and impacts) are still not systematically reported at the end of each project and at appropriate intervals thereafter in order to provide performance information to inform future planning. 
Sarnaselt eelneva-ga ei koostata projektide tulemite (tulemuste ja mõ-jude) kohta süstemaatiliselt aruandlust iga projekti lõppedes ning seejärel regulaarsete intervallide järel, mis annaks tulevase planeerimise seisukohalt vajalikku teavet projektide tulemuslikkuse kohta.
There had been no system of ex post evaluation of individual projects nor of the effectiveness of the programme as a whole, in terms of meeting the accession partnership priorities and of progressing Turkey towards EU accession. 
Ei olnud kehtestatud süsteemi projektide järelhindamiseks ega programmi kui terviku mõjususe hindamiseks ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamise ja Türgi ELiga ühinemisele kaasaaitamise seisukohast.
The Commission carried out an interim evaluation of the assistance to Turkey from 2005 to 2008 and an ex post evaluation assessing the impact and sustainability of the pre-IPA assistance from 2002–06 will be launched in 2013, once all related projects have been completed and closed in 2012. 
Komisjon hindas perioodil 2005–2008 Türgile antud abi ning perioodi 2002–2006 ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga antava abi mõju ja jätkusuutlikkuse järelhindamine algab 2013. aastal pärast seda, kui kõik asjassepuutuvad projektid on 2012. aastal valmis ja lõpetatud.
ANNEX VIII 29 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA VIII 29 2011.
ANNEX IX FOLLOW-UP OF COURT’S SPECIAL REPORTS 2005–09 PRESERVATION AND MANAGEMENT OF NATURAL RESOURCES NUMBER AND TITLE FOLLOW-UP ACTION Special Report No 3/2005 concerning the rural development: the verification of agri-environment expenditure Followed up in SR 7/2011 Special Report No 7/2006 concerning rural development investments: do they effectively address the problems of rural areas? 
LISA IX PERIOODI 2005–2009 KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE JÄRELKONTROLL LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE NUMBER JA PEALKIRI JÄRELSEIRE Eriaruanne nr 3/2005 maaelu arengu kohta: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll Järelkontroll eriaruandes nr 7/2011 Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta: Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?
Special Report No 8/2006 Growing success? 
Eriaruanne nr 8/2006 Kasvav edukus?
The effectiveness of the European Union support for fruit and vegetable producers' operational programmes Special Report No 4/2007 on physical and substitution checks on export refund consignments Special Report No 7/2007 on the control, inspection and sanction systems relating to the rules on conservation of Community fisheries resources Followed up in SR 12/2011 Special Report No 4/2008 concerning the implementation of milk quotas in the Member States which joined the European Union on 1 May 2004 Special Report No 8/2008 Is cross compliance an effective policy? 
Euroopa Liidu puu-ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus Eriaruanne nr 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni-ja sanktsioonisüsteemide kohta Järelkontroll eriaruandes nr 12/2011 Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides Eriaruanne nr 8/2008 Kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?
Special Report No 11/2008 The management of the European Union support for the public storage operations of cereals Special Report No 6/2009 European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed Special Report No 10/2009 Information provision and promotion measures for agricultural products Special Report No 11/2009 The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects Followed up in the present report Special Report No 14/2009 Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
Eriaruanne nr 11/2008 Euroopa Liidu teravilja riikliku ladustamise toiminguteks antava toetuse haldamise kohta Eriaruanne nr 6/2009 Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine Eriaruanne nr 10/2009 Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis-ja müügiedendusmeetmed Eriaruanne nr 11/2009 LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine Järelkontroll käesolevas aruandes Eriaruanne nr 14/2009 Kas piima ja piimatooteturul rakendatud turukorraldusmeetmed on oma põhieesmärgid saavutanud?
30 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS STRUCTURAL POLICIES, TRANSPORT AND ENERGY ANNEX IX NUMBER AND TITLE FOLLOW-UP ACTION Special Report No 1/2006 on the contribution of the European Social Fund in combating early school leaving Followed up in AR 2010 Special Report No 10/2006 on ex post evaluations of Objectives 1 and 3 programmes 1994-1999 (Structural Funds) Followed up in AR 2010 Special Report No 1/2007 concerning the implementation of the mid-term processes Structural Funds 2000-2006 Special Report No 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods Special Report No 3/2008 The European Union Solidarity Fund: how rapid efficient and flexible is it? 
AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA STRUKTUURIPOLIITIKA, TRANSPORT JA ENERGEETIKA LISA IX NUMBER JA PEALKIRI JÄRELSEIRE Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel Järelkontroll aastaaruandes 2010 Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 programmide (struktuurifondid) eesmärkide 1 ja 3 järelhindamiste kohta Järelkontroll aastaaruandes 2010 Eriaruanne nr 1/2007 struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 vaheetapi menetluste rakendamise kohta Eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrollija järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994-1999 ja 2000–2006 Eriaruanne nr 3/2008 Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu Solidaarsusfond?
Special Report No 7/2008 Intelligent energy 2003-2006 Followed up in the present report Special Report No 12/2008 Instrument for Structural Policies for Pre-accession (ISPA), 2000-2006 Special Report No 3/2009 The effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994-1999 and 2000-2006 programme periods Special Report No 7/2009 The management of the Galileo programme's development and validation phase Followed up in AR 2010 Special Report No 17/2009 concerning vocational training actions for women co-financed by the European Social Fund 31 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Eriaruanne nr 7/2008 Perioodi 2003–2006 arukas energeetika Järelkontroll käesolevas aruandes Eriaruanne nr 12/2008 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 Eriaruanne nr 3/2009 Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–2006 Eriaruanne nr 7/2009 Programmi Galileo arendus-ja valideerimisetapi juhtimine Järelkontroll aastaaruandes 2010 Eriaruanne nr 17/2009 Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmete kohta 31 2011.