natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That clarity as to the analytical framework used, and as to the specific issues for which the commitments or announced plans were taken into account by the Commission when arriving at its conclusions, left the Contracting Parties (i.e. the intended recipients of that report) fully informed. 
Selline selgus selles, millist analüütilist raamistikku kasutati ja milliste võetud kohustuste ja teadaantud kavadega seotud konkreetseid probleeme komisjon järeldustes arvesse võttis, pidi tagama lepinguosalistele (st aruande adressaatidele) täieliku selguse.
It should also be noted that in the discussions in the ECOFIN preparatory committees which followed the release of the report (i.e. during 2018-2019), the Contracting Parties did not challenge the Commission’s use of commitments in assessing compliance. 
Samuti tuleb märkida, et ECOFINi ettevalmistuskomiteede aruteludes, mis toimusid pärast aruande avaldamist (st 2018–2019), ei vaidlustanud lepinguosalised seda, et komisjon vastavushindamises ka võetud kohustusi arvesse võttis.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 99 According to the Treaties, it is the Commission’s duty to formally assess compliance with EU fiscal rules in the framework of multilateral budgetary surveillance. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 99. Aluslepingute kohaselt peab komisjon ELi eelarve-eeskirjadele vastavust ametlikult hindama mitmepoolses eelarvejärelevalves.
EU law does not confer upon IFIs any competence related to the process of assessing compliance with EU fiscal rules, even though some IFIs conduct such activities pursuant to a national legal obligation or on a voluntary basis. 
ELi õiguses ei ole sõltumatutele eelarveasutustele antud ELi eelarve-eeskirjadele vastavuse hindamisega seotud pädevusi, kuigi mõni neist teeb sellist hindamist riiklikus õiguses sätestatud kohustuse tõttu või vabal tahtel.
100 Differences may indeed arise between IFIs' and the Commission's assessments of compliance, for various reasons (see Commission reply to paragraphs 49-51). 
Sõltumatute eelarveasutuste ja komisjoni hinnang reeglite järgimise kohta võib tõesti mitmel põhjusel erineda (vt komisjoni vastus punktidele 49–51).
While the discretion given to the Commission by the legal texts that underlie the SGP can contribute to those differences, the Commission stresses that it undertakes its assessments of Member States’ compliance with the EU fiscal rules in a rigorous and transparent way and making appropriate use of the flexibility existing within the rules, in line with the commonly agreed position endorsed by the Council in February 2016. 
Kuigi stabiilsuse ja kasvu pakti aluseks olevates õigusaktides komisjonile antud kaalutlusõigus võib selliste erinevuste tekkimist soodustada, rõhutab komisjon, et ta hindab liikmesriikide ELi eelarve-eeskirjadele vastavust põhjalikult ja läbipaistvalt, arvestades sobivalt ka nende eeskirjadega võimaldatava paindlikkusega ja järgides ühiselt kokkulepitud seisukohta, mille nõukogu kinnitas 2016. aasta veebruaris.
The results of those assessments are subject to consultation with the Council (and through it, with the Member States) through the relevant fora (i.e. ECOFIN and its preparatory committees). 
Hindamiste tulemuste üle konsulteeritakse sobivate foorumite (st ECOFINi ja selle ettevalmistuskomiteede) kaudu nõukoguga (ja selle kaudu ka liikmesriikidega).
In the Commission’s view, the assessment inconsistency risk can be mitigated through regular exchanges and sharing of information between the Commission and the IFIs, as already undertaken by the Commission. 
Komisjoni arvates saab hindamiste vastuolu ohtu maandada, kui komisjon ja sõltumatud eelarveasutused omavahel regulaarselt suhtlevad ja teavet vahetavad (mida komisjon juba ka teeb).
Recommendation 1 – Compliance assessments by the Commission and the independent fiscal institutions The Commission accepts the recommendation. 
1. soovitus. Komisjoni ja sõltumatute eelarveasutuste vastavushinnangud Komisjon on soovitusega nõus.
The Commission sees close cooperation with IFIs as an important pre-requisite for an effective functioning of the EU and national fiscal frameworks. 
Komisjoni arvates on tihe koostöö sõltumatute eelarveasutustega ELi ja riiklike eelarveraamistike tulemusliku toimimise oluline eeltingimus.
101 The basic requirements for MTBFs and the establishing criteria for IFIs are largely consistent with the relevant literature and international practices. 
ET ET 101.Keskpika perioodi eelarveraamistike põhinõuded ja sõltumatute eelarveasutuste asutamise nõuded on suuresti kooskõlas valdkonna teaduskirjanduse ja rahvusvaheliste tavadega.
In fact, in some respects the Union is a standard-setter, most notably as regards the mass establishment of IFI entrusted to monitor national fiscal rules and produce/endorse macroeconomic forecasts for fiscal planning. 
Mõnes mõttes on liit isegi normiseadja, eelkõige näiteks laialdase sõltumatute eelarveasutuste loomisega riiklike eelarvereeglite järelevalveks ja makromajanduslike prognooside koostamiseks/kinnitamiseks eelarve planeerimises.
Given the existing differences among national budgetary systems in the EU and ownership and subsidiarity considerations, not any ideal feature of MTBFs or IFIs would be suitable for incorporation into EU law. 
Liidu riiklike eelarvesüsteemide erinevusi, isevastutuse ja subsidiaarsuse seotud kaalutlusi arvestades ei sobi liidu õigusesse lisamiseks sugugi kõik keskpika perioodi eelarveraamistike või sõltumatute eelarveasutuste parimad omadused.
In fact, some of the principles/features promoted by the IMF and OECD are sometimes very granular or operational as those are meant to be used as detailed guidance, as opposed to legally binding requirements. 
Mõni IMFi ja OECD propageeritav põhimõte/omadus võib olla väga üksikasjalik või tegevuspõhine, sest need on mõeldud üksikasjalike juhistena, mitte õiguslikult siduvate nõuetena.
Notwithstanding this, the Commission does not wish to claim that there is no room to improve EU legal requirements for NBFs (as attested by its 2017 Directive proposal) or the way in which they are applied by the Member States. Recommendation 2 – Review requirements for national budgetary frameworks The Commission accepts the recommendation. 
Sellest hoolimata ei väida komisjon, et liikmesriikide eelarveraamistike alaseid ELi nõudeid või nende kohaldamist liikmesriikides ei ole võimalik paremaks muuta (seda tõestab ka komisjoni 2017. aasta direktiiviettepanek). 2. soovitus. Liikmesriikide eelarveraamistike läbivaatamise nõuded Komisjon on soovitusega nõus.
102 The EFB’s statutory regime and its resource allocation were carefully designed and calibrated in order to ensure that the Board is fully capable of achieving its mission. 
Euroopa Eelarvenõukogu tegevuskord ja ressursside jaotus mõeldi hoolega läbi, et need tagaksid nõukogu suutlikkuse oma missioon täielikult täita. „Täida või selgita“ põhimõtte kohta kordab komisjon oma seisukohta, et Euroopa Eelarvenõukogu ja riiklike eelarvenõukogusid ei saa päris võrdsustada (vt komisjoni vastus punktidele 66–67).
Recommendation 3 – Strengthen the European Fiscal Board The Commission does not accept the recommendation. 
3. soovitus. Euroopa Eelarvenõukogu tugevdamine Komisjon ei nõustu soovitusega.
It considers that the current set-up is fit-for-purpose and has not constrained the Board’s analytical and functional independence. 
Komisjoni arvates on praegune ülesehitus otstarbekohane ja see ole piiranud nõukogu analüütilist ega funktsionaalset sõltumatust.
Moreover, modifying the EFB role and set-up would pre-empt the outcome of the forthcoming review of the Six-and Two-pack, which may have implications for the EFB’s role in the EU fiscal governance framework. 
Pealegi ei oleks mõistlik praegu Euroopa Eelarvenõukogu rolli ega ülesehitust muuta, sest majanduse juhtimise paketid vaadatakse peagi läbi, mis võib mõjutada eelarvenõukogu rolli ELi eelarvejuhtimise raamistikus.
The EFB has duly exercised its functional independence and has so far delivered appropriately on its given mandate. 
Euroopa Eelarvenõukogu on nõuetekohaselt kasutanud oma funktsionaalset sõltumatust ja on seni saavutanud talle antud volitusi arvestades ootuspäraseid tulemusi.
Its outputs are duly considered in the EU-level fiscal policy debate and the Chair of the EFB is regularly invited to present the Board’s views at the ECOFIN Council and the Eurogroup. 
Tema nõuannete ja arvamustega arvestatakse ELi tasandi eelarvepoliitika aruteludes ning eelarvenõukogu eesistujat kutsutakse regulaarselt majandus-ja rahandusküsimuste nõukogule ja eurorühmale eelarvenõukogu arvamust esitama.
103 The Commission has been conducting thorough compliance checks with respect to Directive 2011/85, to ensure that the respective requirements are properly embedded into the Member States’ budgetary frameworks. 
Komisjon on teinud põhjalikke direktiivi 2011/85/EL kohaseid vastavuskontrolle, et olla kindel asjaomaste nõuete nõuetekohases ülevõtmises liikmesriikide eelarveraamistikesse.
The conformity checks are virtually completed for two-thirds of the Member States and ongoing for the remainder. 
Liikmesriikidest kahe kolmandiku vastavuskontroll on sisuliselt tehtud ja ülejäänute puhul veel käimas.
The Commission services involved (i.e. DG ECFIN) have used effectively the EU Pilot exchanges conducted in the framework of the conformity checks. 
Komisjoni talitused (st majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat) on edukalt kasutanud vastavuskontrollide raames toimunud EU Piloti teabevahetusi.
104 The assessments mandated by the EU legal framework are conducted in accordance with the specific review clauses included in both Directive 2011/85 and Regulation 473/2013. 
ELi õigusraamistikus sätestatud hindamised toimuvad kooskõlas nii direktiivis 2011/85/EL kui ka määruses (EL) nr 473/2013 eraldi sätestatud läbivaatamisklauslitega.
Recommendation 4 – Strengthen enforcement of national budgetary frameworks The Commission accepts the recommendation. b) The suitability review will be published together with the review of other parts of the Six and Two-pack. c) The Commission acknowledges the usefulness of collecting on a regular basis information from the Member States on the actual functioning of the NBFs. 
Liikmesriikide eelarveraamistike parem jõustamine Komisjon on soovitusega nõus. b) Sobivuse hindamise tulemused avaldatakse koos esimese ja teise majanduse juhtimise paketi läbivaatamise tulemustega. c)Komisjon möönab, et kasulik on regulaarselt koguda liikmesriikidelt teavet liikmesriikide eelarveraamistike tegeliku toimimise kohta.
The Commission will work to identify the type of information that would be necessary and the most appropriate process and tools for collecting that information. 
Komisjon püüab välja selgitada, milline teave on vajalik ning millist korda ja milliseid vahendeid oleks sellise teabe kogumiseks kõige parem kasutada.
Importantly, the Commission stresses that the implementation of this recommendation will hinge on the cooperation of the Member States in providing the necessary information. d) The Commission acknowledges the importance of monitoring more closely the actual functioning of Member States’ budgetary frameworks. 
Komisjon rõhutab, et selle soovituse järgimine oleneb liikmesriikide koostööst ehk neilt vajaliku teabe saamisest. d) Komisjon möönab, et liikmesriikide eelarveraamistike tegeliku toimimise hoolikam järelevalve on tähtis.
It should be noted that such monitoring requires detailed information to be provided by the Member States, which would then be assessed by the Commission based on an appropriate methodology. 
Tuleb märkida, et selliseks järelevalveks on vaja liikmesriikidelt saada üksikasjalikku teavet, mida komisjon siis sobiva metoodika alusel hindab. 15
The audit was led by ECA Member Neven Mates until the end of his mandate (July 2019) and thereafter by ECA Member Mihails Kozlovs, supported by Edite Dzalbe, Head of Private Office and Laura Graudina, Private Office Attaché; Marko Mrkalj, Private Office Attaché; Marion Colonerus, Principal Manager; Stefano Sturaro, Head of Task; Giuseppe Diana, Efstathios Efstathiou and Maëlle Bourque, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Neven Mates oma mandaaadi lõpuni (juuli 2019) ja edasi kontrollikoja liige Mihails Kozlovs, keda toetasid kabinetiülem Edite Dzalbe, kabineti atašee Laura Graudina, kabineti atašee Marko Mrkalj, valdkonnajuht Marion Colonerus, auditijuht Stefano Sturaro ning audiitorid Giuseppe Diana, Efstathios Efstathiou ja Maëlle Bourque.
From left to right: Stefano Sturaro, Marion Colonerus, Mihails Kozlovs, Maëlle Bourque, Giuseppe Diana, Efstathios Efstathiou. 
Vasakult paremale: Stefano Sturaro, Marion Colonerus, Mihails Kozlovs, Maëlle Bourque, Giuseppe Diana, Efstathios Efstathiou.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 13.12.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 18.7.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 15.10.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 22.11.2019 
Ajakava Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 13.12.2018 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 18.7.2019 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 15.10.2019 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 22.11.2019
PDF ISBN 978-92-847-3924-0 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/871421 QJ-AB-19-018-EN-N HTML ISBN 978-92-847-3894-6 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/482842 QJ-AB-19-018-EN-Q 
PDF ISBN 978-92-847-3920-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/70576 QJ-AB-19-018-ET-N HTML ISBN 978-92-847-3878-6 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/660862 QJ-AB-19-018-ET-Q
This report assesses whether the Commission’s post-crisis action to strengthen the EU Member States’ budgetary frameworks achieved the intended results. 
Aruande eesmärk oli hinnata, kas komisjoni kriisijärgsed meetmed ELi liikmesriikide eelarveraamistike tugevdamiseks saavutasid soovitud tulemused.
The EU’s legislative action provided impetus; however, the legal framework leaves room for improvement and the Commission has so far only limited assurance that Member States properly apply the EU requirements. 
ELi seadusandlikud meetmed andsid tõuke liikmesriikide eelarveraamistike tugevdamiseks; õigusraamistiku puhul on siiski arenguruumi ja komisjonil on siiani vaid piiratud kindlus, et liikmesriigid kohaldavad ELi nõudeid nõuetekohaselt.
Besides, there is a risk of divergences between the Commission’s and the Independent Fiscal Institutions’ assessment of compliance of national annual and medium-term fiscal plans with EU fiscal rules, which could reduce the effectiveness of the EU fiscal framework. 
Lisaks on oht, et komisjoni ja sõltumatute eelarveasutuste hinnang liikmesriikide iga-aastaste ja keskpika perioodi eelarvekavade vastavuse kohta ELi eelarve-eeskirjadele on erinev, mis võib vähendada ELi eelarveraamistiku tõhusust.
Finally, the effectiveness of the European Fiscal Board is limited by its current institutional set-up and the fact that the Commission can ignore its advice without providing appropriate explanation. 
Euroopa Eelarvenõukogu tõhusust piirab praegune institutsiooniline ülesehitus ja asjaolu, et komisjon võib eelarvenõukogu soovitusi eirata ilma asjakohast põhjendust esitamata.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 60 
Kontrollikoja eriaruanne vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule. 60
EN 2020 05 Sustainable use of plant protection products: limited progress in measuring and reducing risks Special Report 
ET 2020 05 Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel Eriaruanne
Contents Executive summary Introduction EU policy on plant protection products Audit scope and approach Observations Sustainable use of plant protection products affected by a slow start The first steps in putting the directive into practice were delayed The Commission has taken increased action since 2016 EU action provides weak incentives for farmers to adopt integrated pest management The Commission and Member States promote IPM but its enforcement is weak The common agricultural policy does little to help enforce IPM Non-chemical methods are evolving, but the number of low-risk PPPs is low The Commission did not start calculating EU-wide risk indicators for the use of plant protection products until 2019 Member States monitor active substances in water, but there is no EU-wide data on PPP use The usefulness of the EU-wide PPP risk indicators is limited Conclusions and recommendations Paragraph I-X 01-08 01-08 09-11 12-63 12-20 12-16 17-20 21-43 21-27 28-35 36-43 44-63 44-52 53-63 64-74 2 
Sisukord Kokkuvõte Sissejuhatus ELi taimekaitsevahendite poliitika Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Taimekaitsevahendite säästvat kasutamist mõjutas aeglane algus Esimesed sammud direktiivi rakendamise suunas hilinesid Komisjon on alates 2016. aastast alates võtnud üha enam meetmeid ELi meetmed ei motiveeri põllumajandustootjaid integreeritud taimekaitset kasutama Komisjon ja liikmesriigid edendavad integreeritud taimekaitset, kuid selle jõustamine on nõrk Ühine põllumajanduspoliitika ei aita kaasa integreeritud taimekaitse jõustamisele Kemikaalivabad meetodid arenevad, kuid madala riskiastmega taimekaitsevahendeid on vähe Komisjon alustas taimekaitsevahendite kasutamisest tulenevate kogu ELi riskinäitajate arvutamist alles 2019. aastal Liikmesriigid jälgivad toimeainete sisaldust vees, kuid puuduvad kogu ELi hõlmavad andmed taimekaitsevahendite kasutamise kohta Kogu ELi hõlmavate taimekaitsevahendite riskinäitajate kasulikkus on piiratud Järeldused ja soovitused Punkt I–X 01–08 01–08 09–11 12–63 12–20 12–16 17–20 21–43 21–27 28–35 36–43 44–63 44–52 53–63 64–74 2 Lisad I lisa.
Annexes Annex I Key EU rules on PPPs Annex II Key steps in assessing PPP safety in the EU Annex III The general principles of IPM as defined in Annex III to the directive Terms and abbreviations Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Peamised sammud taimekaitsevahendite ohutuse hindamisel ELis III lisa.
Executive summary I Plant protection products (PPP) are pesticides which farmers use to protect crops against harmful organisms, pests and diseases. 
Kokkuvõte I Taimekaitsevahendid on pestitsiidid, mida põllumajandustootjad kasutavad põllukultuuride kaitsmiseks kahjulike organismide, kahjurite ja haiguste eest.
In the EU, sales of the active substances used in PPPs exceed 350 000 tons per year. 
ELis müüakse taimekaitsevahendites kasutatavaid toimeaineid üle 350 000 tonni aastas.
PPPs can impact water and soil quality, biodiversity and ecosystems, and they can end up as residues in food. 
Taimekaitsevahendid võivad mõjutada vee ja pinnase kvaliteeti, bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme ning nende jäägid võivad sattuda toidu sisse.
II Since 1991, the EU has built up a framework of legislation to authorise PPP, promote their sustainable use and reduce the risk that using PPP poses for human health and the environment. 
II Alates 1991. aastast on EL loonud õigusaktide raamistiku, et anda luba taimekaitsevahendite kasutamiseks, edendada nende säästvat tarvitamist ning vähendada nende kasutamisest tulenevat ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale.
The Commission approves active substances that can be used in PPPs authorised in the Member States and checks that Member States implement the relevant EU legislation. 
Komisjon kiidab heaks toimeained, mida saab kasutada liikmesriikides turule lubatud taimekaitsevahendites, ja kontrollib, kas liikmesriigid rakendavad asjakohaseid ELi õigusakte.
It also promotes integrated pest management to encourage the use of preventive, natural or other non-chemical methods of pest control before turning to PPPs. 
Sellega edendatakse ka integreeritud taimekaitset, et soodustada ennetavate, looduslike ja muude kemikaalivabade kahjuritõrjemeetodite kasutamist enne taimekaitsevahendite appi võtmist.
III The Commission is currently evaluating the legislation in this policy area against a background of increasing public and parliamentary concern regarding the risks associated with the use of pesticides. 
III Komisjon hindab praegu selle poliitikavaldkonna õigusakte, arvestades avalikkuse ja parlamendi suurenevat muret pestitsiidide kasutamisega seotud riskide pärast.
Our work was designed to complement this process. 
Meie töö oli kavandatud seda protsessi täiendama.
IV Our main objective was to assess whether EU action has reduced the risk related to PPP use. 
IV Meie peamine eesmärk oli hinnata, kas ELi meetmed on vähendanud taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske.
The Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs. 
Komisjon ja liikmesriigid on võtnud meetmeid, et edendada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist.
However, we found that there is limited progress in measuring and reducing the risks of PPP use. 
Leidsime siiski, et taimekaitsevahendite kasutamise riskide mõõtmisel ja vähendamisel on tehtud vähe edusamme.
Our work showed that EU action for sustainable use of PPPs was off to a slow start and allowed us to identify weaknesses in the current EU framework, as set out in this report. 
Meie töö näitas, et ELi tegevus taimekaitsevahendite säästva kasutamise saavutamiseks on olnud aeglane, ning võimaldas meil teha kindlaks praeguses ELi raamistikus esinevad puudused, mis on välja toodud käesolevas aruandes.
V We examined whether EU legislation provided effective incentives to reduce PPP dependency. 
V Uurisime, kas ELi õigusaktidega on ette nähtud tõhusad stiimulid taimekaitsevahenditest sõltumise vähendamiseks.
EU rules require farmers to apply integrated pest management, meaning that they should only turn to PPPs if prevention and other methods fail or are not effective. 
ELi eeskirjadega nõutakse, et põllumajandustootjad kohaldaksid integreeritud taimekaitset, mis tähendab, et nad peaksid taimekaitsevahendeid kasutama vaid juhul, kui ennetamine ja muud meetodid ebaõnnestuvad või kui need ei ole tõhusad.
Although it is compulsory for farmers to apply integrated pest management, they are not required to keep records of how they applied it and enforcement is weak. 
Kuigi integreeritud taimekaitse on põllumajandustootjatele kohustuslik, ei ole nad kohustatud pidama arvestust selle üle, kuidas seda kohaldati.
VI The common agricultural policy can help support sustainable PPP use through, for example, compulsory farm advisory systems and by providing financial support to measures such as organic farming and environmental schemes. 
VI Ühine põllumajanduspoliitika võib aidata toetada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist, näiteks põllumajandusettevõtete kohustuslike nõustamissüsteemide kaudu ning andes rahalist toetust sellistele meetmetele nagu mahepõllumajandus ja 4
Linking payments under the common agricultural policy to legal requirements can help in enforcing those rules, but applying integrated pest management is currently not a requirement for receiving payments under the common agricultural policy. 4 
Ühise põllumajanduspoliitika raames makstavate toetuste sidumine õiguslike nõuetega võib aidata neid eeskirju jõustada, kuid integreeritud taimekaitse ei ole praegu nõutav toetuse saamiseks ühise põllumajanduspoliitika raames.
VII Giving farmers access to alternative methods and lower risk products can help them in applying integrated pest management. 
VII Põllumajandustootjatele alternatiivsete meetodite ja madalama riskiga toodete kättesaadavuse tagamine võib aidata neil kasutada integreeritud taimekaitset.
The EU created a category of ‘low-risk PPP’ in 2009, but few of these have been made available for use to date. 
EL lõi 2009. aastal kategooria „madala riskiastmega taimekaitsevahendid“, kuid vaid vähesed neist on praeguseks kasutamiseks kättesaadavad.
VIII We examined whether the Commission and Member States measured the risk and environmental impacts of PPP use and found that data collected and made available was not sufficient to allow effective monitoring. 
VIII Uurisime, kas komisjon ja liikmesriigid hindasid taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske ja keskkonnamõju ning leidsime, et kogutud ja kättesaadavaks tehtud andmed ei olnud piisavad, et võimaldada tõhusat järelevalvet.