natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Puuduste kõrvaldamiseks otsustas komisjon anda toetust tehnilise abi projektile, mille eesmärgiks oli koostada üldtranspordi põhikava. Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18. 
SELGITUS 4. SELGITUS 18.
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3). 
Kuigi mitmetel juhtudel ei olnud võimalik investeerimisprojektide tähtsus-järjestust selgitada11, võimaldas nelja külastatud riigi strateegiate kontrollimine kontrollikojal järeldada, et üldiselt määratlesid riiklikud ISPA valdkondlikud strateegiad selgelt iga riigi vajadused, võttes arvesse ka olemasolevaid riiklikke planeerimisdokumente (vt 3. selgitus).
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals. 
Riiklikud ISPA strateegiad toimisid ISPA-projektide valikuvahendina, sidudes eesmärgid ja prioriteedid konkreetsete projektiettepanekutega.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4). 
Mõnel juhul on riiklikud ISPA strateegiad juba olemasolevate riiklike strateegiate edasiarendus, mille puhul on juba arvestatud vajadust ühenduse õigustiku vastu võtmiseks keskkonna alal (vt 4. selgitus).
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20). 
11 See märgiti ära ka kontrollikoja eriaruandes nr 5/2003 (strateegiate puudused, punktid 18–20).
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. 
15 Tegevuse keskkonna kaitsmiseks Läänemere piirkonnas algatas Poola valitsus koostöös teiste riikidega 1990ndate aastate alguses.
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea. 
Krakovi piirkond oli juba Helsingi konventsioonis12 määratletud ühena Läänemere kaitsmise seisukohast olulisema punktina, kuna selles küll rannikust kaugel asuvas piirkonnas on tihedalt tööstusettevõtteid, mis lasevad jäätmeid Läänemerre voolavasse Visla jõkke.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. 
Krakovi linnapiirkonna jaoks valmistati ette ühine lahendus, mis lisati riiklikusse kommunaalheitvee puhastamise programmi.
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects. 
Krakovi reoveepuhastusjaama projekt lisati 1999. aastal ühena prioriteetsetest projektidest riiklikusse ISPA keskkonnastrateegiasse.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea. 
12 Helsingi konventsioon: Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon, kirjutati alla 1974. aastal ja vaadati uuesti läbi 1992. aastal. Konventsiooniga on seotud kõik Läänemere-äärsed riigid.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed. 
Konventsioon katab kogu Läänemere piirkonna, sealhulgas siseveekogud, merevee ja merepõhja.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution. 
Meetmeid võetakse ka kogu Läänemere valgla piirkonnas maismaalt lähtuva reostuse vähendamiseks.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. 
Lätis oli 1995. aastal heaks kiidetud riiklikku keskkonnapoliitika kava peamine eesmärk võimaldada riigil vastata ühenduse keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud nõuetele ja ühinemispartnerluse eesmärkidele.
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. 
Selle kava eesmärgid võttis üle riiklik ISPA keskkonnastrateegia.
The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Projektide valikuprotsess põhines nendel eesmärkidel. Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
THREE IMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OF ISPA 20. 
KOLM OLULIST SUUNISDOKUMENTI EI OLNUD KÄTTESAADAVAD ISPA ALGUSETAPIS 20.
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version. 
Komisjon töötas välja kolm peamist suunist ja tegi need projektide ettevalmistamiseks kättesaadavaks: a) 2000. aastal, esimeste projektitaotluste ettevalmistusetapis said abisaajariigid ISPA käsiraamatu; b) 2002. aastal koostati ISPA käsiraamatu teine versioon, milles selgitati täpsemini pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlusi; c) 2002. aastal tehti kättesaadavaks ajakohastatud tasuvusanalüüsi juhised, mille eesmärk oli likvideerida eelmises versioonis tuvastatud puudused.
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors. 
Uues juhendis määrati eelkõige kindlaks kasutatavad keskmised tulumäärad ning soovitatavad ajalised perspektiivid iga valdkonna kohta.
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment. 
Nimetatud juhendis siiski ei esitata üksikasju ega keskkonnamõjusid käsitlevat prognoosimismetoodikat.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. 
Nimetatud metoodikajuhendid töötati välja pärast seda, kui kontrollikoja auditeeritud projektid komisjonile heakskiitmiseks esitati.
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU. 
Juhendite kättesaadavuse viibimise tõttu oli nende panus kandidaatriikidele ELi poliitikate, menetluste ja rahastamispõhimõtete tutvustamisel piiratud.
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22. 
PUUDUSED FINANTS JA TASUVUSANALÜÜSIS 22.
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis. 
Iga ISPA-toetuse saamise avaldus pidi sisaldama finants-ja tasuvusanalüüsi.
For some projects these were not available or presented weaknesses. 
Mõne projekti puhul ei olnud need kättesaadaval või nad sisaldasid puudusi.
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 
Sellegipoolest arvas komisjon, et kuna enamik projekte pidid täitma kandidaatriikide põhivajadused, ei ole asjakohane neid peatada tasuvusanalüüsi puuduste tõttu.
16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
16 Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector. 
Kontrollikoja poolt auditeeritud projektide finants-ja tasuvusanalüüsides määratleti järgmised puudused13: a) osaliselt puuduv teave kasutatud diskontomäärade ja riskianalüüsiga seoses tehtud oletuste kohta; b) vastuolud tasuvus-ja finantsanalüüsi arvude vahel sama projekti erinevates dokumentides; c) transpordivaldkonnas põhjendamata sotsiaal-majanduslikud hüvitised ja puudulikud hinnangud mõjule.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. 
Sellises olukorras ei olnud komisjonil võimalik tasuvusanalüüsile toetudes veenduda, kas kandidaatriikide esitatud projektid esindavad kõrgeimat lisaväärtust.
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25. 
ÜLDINE RAAMISTIK JA AUDITIKRITEERIUMID 25.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date. 
Pärast projektitaotluse komisjonipoolset hindamist ja heakskiitu allkirjastati rahastamismemorandum, milles määrati kindlaks projekti rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid ja ajakava, kaasa arvatud lõpukuupäev.
After project completion, candidate countries had to present a final report. 
Pärast projekti lõpetamist pidid kandidaatriigid esitama lõpparuande.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why. 
Kontrollikoda hindas, millises ulatuses peeti kinni rahastamismemoran-dumis paika pandud peamistest tingimustest, ehk teisisõnu: a) kas projektid viidi ellu vastavalt algsele kavale ja millised olid viivituste põhjused; b) kas rahastamiskavadest peeti kinni ja kui ei, siis millistel põhjustel.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43). 
13 Vt ka eriaruanne nr 5/2003 (puudused projektihinnangutes, punktid 30–34) ja eriaruanne nr 6/2005 (puudused projektide hindamisel ja valikul, punktid 30–43).
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
17 Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. 
PEAAEGU KÕIKIDE PROJEKTIDE PUHUL ESINES VIIVITUSI 27.
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary. 
Kui projektid viidi ellu oodatust hiljem, viibivad ka hüvitised ning probleemid, millega tegelemiseks projektid on ette nähtud, püsivad kauem kui vaja.
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen. 
Viivitused tekitavad ka ebakindlat olukorda, sest sotsiaal-majanduslik keskkond võib muutuda ning seega võib olla raske projektid ettenähtud korras ellu viia.
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003. 
Kontrollikoja valimi 32 projekti kiideti heaks perioodil 2000–2003.
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda. 
Suurem osa auditeeritud projektidest oleks esialgsete rahastamisme-morandumite kohaselt pidanud olema lõpule viidud ajavahemikus 2004–2006.
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15. 
Siiski olid auditi ajaks ainult viis neist lõpetatud algselt ettenähtud kuupäevaks14 (kaks Tšehhi vabariigis ja kolm Lätis)15.
For the other 27 projects, the completion date was amended. 
Ülejäänud 27 projekti puhul muudeti lõpukuupäeva.
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia). 
Viivituste pikkus oli erinev: 2–5 aastat (Poolas), 4–4,5 aastat (Bulgaarias), 2–4,8 aastat (Rumeenias), 1,5 aastat (Ungaris) ja 1–3 aastat (Lätis).
In the Czech Republic, there were no major delays. 
Tšehhi Vabariigis olulisi viivitusi ei esinenud.
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays. 
Nelja külastatud riigi projektijuhtidele saadetud küsitluse kaudu sai kontrollikoda teavet projekti rakendamiseI tekkinud viivituste ja nende põhjuste kohta.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. 
Keskkonnasektoris oli projektide keskmine kavandatud kestus 5 aastat ja transpordisektoris 4,2 aastat.
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5). 
Küsitlusandmete kohaselt oli keskmiseks viivituse pikkuseks mõlemas sektoris 2,5 aastat (vt joonis 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17. 
Auditeeritud projektide puhul leidis kontrollikoda, et viivituste peamised põhjused olid16: a) abisaajariikide poolne ELi menetluste, projektide ettevalmistamise ja rakendamise mittetundmine ja probleemid hankemenetlustega (vt näiteks 5. selgitus) (84% valimi projektidest); b) pakkumismenetluse võitnud firmade suutmatus töö läbi viia (vt näiteks 6. selgitus) (13% valimi projektidest); c) ebarealistlik kavandamine (vt näiteks 7. selgitus) (22% valimi projektidest); d) ühinemisjärgne ISPA projektide muutumine ühtekuuluvusfondi projektideks, millel on erinevad reeglid17.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project. 
14 Projekt loetakse lõpetatuks, kui infrastruktuur on kasutusel; kandidaatriigid pidid esitama komisjonile lõpparuande kõige hiljem kuus kuud pärast projekti lõpetamist.
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %). 
15 32st auditeeritud projektist esines viivitusi 24 puhul (75%).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described. 
16 Mõne projekti puhul esines mitmeid kirjeldatud probleeme.
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 
17 Näiteks kestvuskaupadega seotud kulude abikõlblikkus (otsustatakse juhtumipõhiselt), projektide rahastamisotsuste muudatused, riigihankelepingute sõlmimise menetlused.
18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
18 Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum. 
JOONIS 5 KESKMINE VIIVITUSE PIKKUS PROJEKTIDE RAKENDAMISEL 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 19 PL CZ RO LV ENV PL CZ Keskmine riigi/sektori kohta Keskmine kavandatud RO LV Viivitus TRAN KOKKU 5. SELGITUS 6. SELGITUS 7.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. 
Poolas katkes ehitustöö reoveepuhastusprojekti puhul pakkumisetapis peaaegu aastaks.
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD. 
Projekt jagati allhangeteks, millest ühte kaasrahastas EBRD.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. 
EBRD laenulepingu kohaselt oleks pidanud panga pakkumiskorda kohaldama terve projekti hankemenetluses.
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors. 
Pakkumine tuli peatada, kuni rahastajad leppisid kokku asjakohastes menetlustes.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. 
Kanalisatsioonivõrgustike ja reoveepuhastusjaamade saneerimise projekti elluviimisel esines viivitusi.
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee. 
Pakkumine tuli tühistada ja uuesti välja kuulutada, kuna esines probleeme hindamiskomisjoni koosseisuga.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. 
Lisaks ei suutnud ettevõte, kellega pärast teist pakkumismenetlust leping sõlmiti, töid vastavalt ajakavale ellu viia ja ei võtnud arvesse järelevalve eest vastutava inseneri esitatud märkusi.
The contract therefore had to be terminated. 
Seetõttu tuli leping lõpetada.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill. 
Tuli korraldada kolmas pakkumine, aga auditi ajal projekt seisis.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Lätis tekkis veevarustusteenuste arendamise projekti puhul viivitus, sest muuhulgas alahinnati torustiku uurimise ja kavandustöö aja-ja rahakulu. Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18. 
Küsitlusest selgus, et projektide elluviimise tähtaegadest mittekinnipidamise peamised põhjused on ühest küljest menetluste pikkus ja teisest küljest probleemid kavandamisel (vt joonis 6)18.
FINANCIAL PLANS NOT IMPLEMENTED AS SCHEDULED 33. 
RAHASTAMISKAVASID EI RAKENDATA PLAANIKOHASELT 33.
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected. 
32 auditeeritud projektist 18 puhul ei peetud kinni algsest rahastamiskavast.
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased. 
Kuuel juhul kogumaksumus suurenes ja 12 juhul vähenes.
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8). 
Kui maksumus suurenes ja ISPA poolt lisavahendeid ei eraldatud, pidid kandidaatriigid lisakulud oma vahenditest tasuma (vt 8. selgitus).
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25). 
18 Projektide rakendamisega seonduvad probleemid toodi esile ka kontrollikoja eriaruandes nr 5/2003 (ebapiisavad haldusressursid, viivitused, probleemid pakkumismenetlusega, punktid 35–39) ning ka eriaruandes nr 6/2005 (viivitused projektide rakendamisel, punktid 11–25).
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? 
20 JOONIS 6 Menetlustega seonduvad põhjused Kavandamisega seonduvad põhjused VIIVITUSTE PÕHJUSED PROJEKTIJUHID Menetluse kordamine 15% Millised olid viivituste põhjused?
Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Muu 11% Ebarealistlik kavandamine 15% Pakkumisdokumentide ebapiisav kvaliteet Pakkujate kaebused 8% Keeruline kohalik seadusandlus 9% Aeganõudvad ELi menetlused 26% Sagedased muudatused 6% PRAGis 10% Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
TABLE 1 34. 
TABEL 1 34.
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan. 
Nagu esitatud tabelis 1, näitas projektijuhtide seas läbi viidud küsitlus, et suurema osa ISPA projektide puhul on algset rahastamiskava muudetud.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9). 
32st valimi projektist viie puhul võib seda põhjendada inflatsiooni ala-hindamisega (16% juhtudest) (vt 9. selgitus).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. 
MUUDATUSED ALGSETES RAHASTAMISKAVADES 21 PROJEKTIJUHTIDE KÜSITLUS Vastajaid Muudatused algses rahastamiskavas Algsest rahastamiskavast kinni pidamine 123 66% 34% 8. SELGITUS 9. SELGITUS Lätis ei katnud ISPA toetus hinnatõusu tõttu raudteeprojekti kõiki algselt kavandatud elemente.
The remaining work had to be funded from national resources. 
Ülejäänud osa tööst tuli rahastada riiklikest vahenditest.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works. This led to a revision of the contract, with an increased cost. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Veevarustusprojekti puhul Lätis taganes töövõtja lepingust, sest tal ei olnud enam võimalik töötada kokkulepitud hinna eest, kuna peatselt pärast tööde alustamist toimus kiire inflatsioon. Selle tõttu tuli lepingut muuta ja suurendada tasu. Eriaruanne nr 12/2008.