natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Box 11 – First indent – Spending review All documents recently issued by the Commission on Italy’s public finances, for instance the Article 126 (3) report of February 2015, the opinions on the DBP of 2015 and of 2016, mention the need to make the spending review an integral part of the budgetary process at all levels of government. 
11. selgitus – Esimene taane – kuluaruanne Kõigis dokumentides, mida komisjon Itaalia riigi rahanduse kohta viimati väljastas, näiteks artikli 126 lõike 3 kohane 2015. aasta veebruarikuine aruanne ning 2015. ja 2016. aasta arvamus eelarvekava kohta, nimetatakse vajadust muuta kuluaruanne kõigil valitsemistasanditel eelarveprotsessi lahutamatuks osaks.
Box 11 – Second indent – Tackling corruption The Commission does not agree with the Court’s observation in Box 11, as all assessments produced by the Com‐ mission since the creation of the Italian anti‐corruption authority (ANAC) by the November 2012 anti‐corruption law highlighted the challenges, both procedural and substantial, hindering the operational effectiveness of the new institution. 
11. selgitus – Teine taane – korruptsiooni ohjamine Komisjon ei nõustu 11. selgituses esitatud kontrollikoja tähelepanekuga, sest kõigis hinnangutes, mis komisjon on koostanud alates Itaalia korruptsioonivastase ameti (ANAC) loomisest vastavalt 2012. aasta novembri korruptsioonivastasele seadusele, on rõhutatud nii menetluslikke kui ka sisulisi probleeme, mis takistavad uue asutuse tõhusat toimimist.
The Commission staff working document ‘SWD(2013)362final’ of May 2013 already pointed out that, concerning the recently approved anti‐corruption law, ‘not only does the law still require implementing acts but it also does not tackle some critical issues’. 
Juba komisjoni talituste töödokumendis SWD(2013) 362 final (mai 2013) juhiti tähelepanu sellele, et hiljuti heakskiidetud korruptsioonivastase seadusega „nõutakse ikka veel rakendusakte, lisaks jääb selles käsitlemata nii mõnigi kriitiline küsimus”.
After the approval of different implementing decrees of the anti‐corruption law, the Commission staff working document ‘SWD(2014)413 final’ of June 2014 highlighted: ‘the National Anti‐corruption Authority for the Evaluation and Transparency of Public Administrations (ANAC), in charge of coordinating preven‐ tive anti‐corruption policies nation‐wide, of which members have been increased from three to five in 2013 counts only limited staff and lacks sanctioning powers’. 
Pärast korruptsioonivastase seaduse erinevate rakendusmääruste heakskiitmist rõhutati komisjoni talituste töödokumendis SWD(2014) 413 final (juuni 2014), et „riigiasutuste hindamise ja läbipaistvuse tagamise riiklikul korruptsioonivastase võitluse ametil (ANAC), mis vastutab kogu riigis ennetava korruptsioonivastase poliitika kooskõlastamise eest ja mille liikmete arv suurenes 2013. aastal kolmelt viiele, on väga vähe töötajaid ja tal puuduvad volitused kehtestada sanktsioone”.
Moreover, the Commission has systematically focussed on the need for Italy to revise its statute of limitations in order to enhance the effectiveness of the repression of corruption since 2012, when a country‐specific recommendation for Italy on this issue was issued for the first time. 
Lisaks on komisjon alates 2012. aastast, mil Itaaliale esitati esimest korda selleteemaline riigipõhine soovitus, korrakindlalt asetanud fookusesse Itaalia vajaduse vaadata läbi oma hagi aegumise tähtajad, et tõhustada korruptsiooni ohjamist.
Reply of the Commission 130 Box 11 – Third indent – Tackling tax evasion The Commission does not agree with any suggestion that it does not pay sufficient attention to tax‐evasion in Italy with the examination of all relevant figures taken account of in the Commission’s broader assessment. 
Komisjoni vastus 130 11. selgitus – Kolmas taane – maksudest kõrvalehoidumise ohjamine Komisjon ei nõustu ühegi oletusega selle kohta, nagu ei pööraks ta piisavalt tähelepanu maksudest kõrvalehoid-misele Itaalias, sest uuritud on kõiki komisjoni üldisemas hinnangus arvesse võetud asjakohaseid näitajaid.
For instance, the 2015 Country Report for Italy amply discussed the extent of the challenge represented by tax evasion in Italy. 
Näiteks arutati Itaaliat käsitlevas 2015. aasta aruandes põhjalikult, kui suurt probleemi kujutab endast maksudest kõrvalehoidmine Itaalias.
Namely, it highlighted that ‘tax compliance remains low and time‐consuming, which could harm the level playing field and social equality’ (pages 70 and following). 
Nimelt rõhutati selles, et „maksukuulekus on väike ja ajakulukas, mis võib kahjustada võrdväärseid tegutsemisvõimalusi ja sotsiaalset võrdsust” (lk 70 jj).
Moreover, the ‘technical assessment of the 2015 Stability Pro‐ gramme’ features a critical assessment by the Commission of the effectiveness –also in terms of expected revenues‐ of the measures implemented by the Italian government to step up the fights against tax avoidance/evasion (see page 10): ‘measures to improve compliance through communications from the tax administration to the tax payers based on the cross‐check of databases (including the so‐called spesometro) and the subsequent possibility for the latter to autonomously revise their tax return well before the litigation phase (so‐called adempimento volontario). 
Pealegi suhtus komisjon 2015. aasta stabiilsusprogrammi tehnilisel hindamisel kriitiliselt nende meetmete mõjususse – ka oodatavate tulude mõttes –, mida Itaalia valitsus oli rakendanud, et hoogustada võitlust maksude vältimise / maksudest kõrvalehoidmisega (vt lk 10): „meetmed, millega parandada maksukuulekust maksuametilt maksumaksjatele edastatud teatiste abil ja mis põhinevad andmebaaside ristkontrollimisel (sealhulgas niinimetatud spesometro), ning sellele järgnev maksumaksja võimalus vaadata oma maksutagastus aegsasti enne asja kohtusse andmist autonoomselt läbi (niinimetatud adempimento volontario).
While the latter measure, if properly implemented in line with expectations, could be promising, the Commission forecast does not incorporate the related projected revenues from it, considering that implementation is still at the initial phase’. 
Kuigi viimati nimetatud meede võib nõuetekohasel ja ootuspärasel kohaldamisel olla paljutõotav, ei sisalda komisjoni prognoos sellega seotud eeldatavaid tulusid, sest komisjoni arvates on selle rakendamine endiselt algetapis”.
Reply to the heading above paragraph 113 In connection with the effectiveness of the EDP, the Commission notes that of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 exited the procedure by end‐2015, all the member States examined improved both their budget and structural balance. 
Vastus punktile 113 eelnevale pealkirjale Seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhususega märgib komisjon, et 23 liikmesriigist, kelle suhtes kohaldati 2011. aasta novembris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, lõpetati 2015. aasta lõpuks menetlus 15 suhtes ning kõik uurimise all olnud liikmesriigid parandasid nii oma eelarve-kui ka struktuurset tasakaalu.
Acccording to the Commission’s 2016 Winter Forecast, in addition to Greece, Spain, France and Finland were the only Member State with a headline deficit still exceeding the 3% threshold in 2015. 
Komisjoni 2016. aasta talvise majandusprognoosi kohaselt olid Hispaania, Prantsusmaa ja Soome peale Kreeka ainukesed liikmesriigid, mille valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk oli 2015. aastal endiselt üle 3%.
118 In France, general government debt increased in line with the still relatively high general government deficit in a context of low nominal growth. 
118 Prantsusmaal, kus nominaalkasv on väike, suurenes valitsemissektori võlg proportsionaalselt valitsemissektori endiselt üsna suure eelarvepuudujäägiga.
In Italy, the debt ratio increased on average by 4.7 pps of GDP per year during the 2008‐2014 crisis period, bring‐ ing the debt‐to‐GDP ratio to just above 132% in 2014 from the pre‐crisis (2007) trough of around 100%. 
Itaalias suurenes võlasuhe 2008.–2014. aasta kriisi ajal keskmiselt 4,7 protsendi võrra SKPst, mille tõttu kerkis võla suhe SKPsse 2014. aastal veidi üle 132%, võrrelduna kriisieelse madalaima tasemega (2007), mis oli ligikaudu 100%.
The driver of this substantial increase was the debt‐increasing impact originated by the large difference between rather high implicit interest rates paid on debt (4.2% on average) and nearly zero average annual nominal GDP growth (‐1.3% real and +1.4% deflator), i.e. the so‐called snow‐ball effect. 
Selle märgatava kasvu taga oli võlga suurendav mõju, mis tulenes suurest erinevusest võlalt tasutud üsna kõrgete intressimäärade (keskmiselt 4,2%) ja SKP nullilähedase aastase keskmise nominaalkasvumäära vahel (reaalkasv –1,3% ja deflaatoriga kasv +1,4%), st tekkinud oli niinimetatud lumepalliefekt.
By contrast, the primary balance remained on average in surplus (1.2% of GDP), continuing to give a debt‐decreasing contribution. 
Seevastu püsis esmane eelarvepositsioon keskmiselt ülejäägis (1,2% SKPst), mis aitas taas võlga vähendada.
The latter was however offset by the large stock‐flow adjustment (SFA) mainly related to the financial support to euro‐area programme countries and the accumulation of liquidity in those years. 
Seda aga tasakaalustas suur võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus, mis oli peamiselt seotud rahalise toetusega euroala programmi riikidele ja likviidsuse kuhjumisega nendel aastatel.
In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the threshold), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (1.3% in Malta, 6.6% in Germany and 12.3% in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Saksamaal, Maltal ja Tšehhi Vabariigis (kus see on künnisest madalam) oli kasv aastatel 2008–2015 mõõdukas (Maltal 1,3%, Saksamaal 6,6% ja Tšehhi Vabariigis 12,3%) ja võla suhe on kahanemas.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 63.3% in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharpest rise coming between 2008 and 2013 (from 45.1% to 102.5%). 
Küpros pidi silmitsi seisma enneolematu panganduskriisiga ja tema võla suhe SKPsse kasvas aastail 2008–2015 63,3%, kusjuures kõige järsem tõus oli ajavahemikul 2008–2013 (45,1%-lt 102,5%-le).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics started turning, and the ratio stabilised in 2014 (108.2%) and 2015 (108.4%). 
2013. aastal, mil Küprose suhtes algatati finantsabiprogramm, hakkas võla areng pöörduma ja võla suhe stabiliseerus 2014. aastal (108,2%) ja 2015. aastal (108,4%).
Finally, both, France and Italy experi‐ enced a continuous increase of around 30% in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Nii Prantsusmaa kui ka Itaalia võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 pidevalt ligi 30%.
Box 12 In relation to Box 12, the Commission would point out that the statistically validated outturn data for 2015 will only be available in April 2016. 
12. selgitus Seoses 12. selgitusega soovib komisjon märkida, et statistiliselt kontrollitud arvandmed 2015. aasta kohta tehakse kättesaadavaks alles 2016. aasta aprillis.
Reply of the Commission 131 120 The Commission considers that while high levels of debt in Italy hampered the effectiveness of the Italian EDP, Italy’s 2009 EDP Recommendation set a deadline for correction of 2012 and this was met, with the EDP being abro‐ gated in 2013. 
Komisjoni vastus 131 120 Komisjon leiab, et ehkki Itaalia kõrge võlatase vähendas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhusust, seati Itaalia 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste soovituses paranduste tegemise tähtajaks 2012. aasta, mis täideti, nii et 2013. aastal lõpetati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.
This helped to reduce the risk premium on the high public debt and thus facilitate its reduction. 
See aitas vähendada valitsemissektori suure võla riskipreemiat ja seega soodustas võla vähenemist.
123 The Commission is fully committed to apply sanctions when this is appropriate and foreseen according to the rules. 
123 Komisjon on täiel määral kohustunud kohaldama sanktsioone, kui see on asjakohane ja eeskirjade kohaselt ette nähtud.
Policy measures with a potential fiscal effect and a considerable impact on specific structural areas are monitored in the context of the European Semester. 
Poliitikameetmeid, millel on võimalik mõju eelarvele ja suur mõju teatud struktuursetele valdkondadele, seiratakse Euroopa poolaasta raames.
However, for countries subject to specific monitoring due to the presence of excessive imbalances, the implementation of reforms is monitored under this specific process within the overall Macroeconomic Imbalances Procedure. 
Siiski jälgitakse ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all olevates riikides reformide elluviimist makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.
Different enforcement possibilities exist for SGP and MIP: Fiscal policies: enforcement measures both under the preventive arm and corrective arm of the SGP Macro‐economic imbalances: enforcement measures under the corrective arm (i.e. Excessive Imbalance Procedure) The Commission concurs that the degree of implementation is not adequate and should be improved. 
Eelarvepoliitika: jõustamismeetmed nii stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus kui ka paranduslikus osas Makromajanduslik tasakaalustamatus: jõustamismeetmed paranduslikus osas (st ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus) Komisjon nõustub, et rakendamise ulatus ei ole piisav ja et seda peaks parandama.
To this aim a number of actions have been undertaken as follows: The Commission supports regular dialogue with Member States (i.e. via bilateral meetings), social partners and stakeholders at all levels to ensure close monitoring and follow‐up, as well as to review performance and support exchange of experience. 
Sel eesmärgil on võetud alljärgnevaid meetmeid. Komisjon toetab korrapäraseid dialooge liikmesriikide (st kahepoolsete kohtumiste kaudu), sotsiaalpartnerite ja kõigi tasandite sidusrühmadega, et tagada hoolikas seire ja järelmeetmed, vaadata läbi tegevuse tulemuslikkus ja toetada kogemuste vahetamist.
In last year’s European Semester cycle the Commission intensified its contact with the Member States on the recommendations. 
Viimase aasta Euroopa poolaasta tsüklis elavdas komisjon suhtlust liikmesriikidega soovituste teemal.
In addition, the Commission strengthened its presence in the Member States and stepped up political contacts, including with national Parliaments and social partners. 
Lisaks suurendas komisjon oma kohalolekut liikmesriikides ning tugevdas poliitilisi kontakte muu hulgas riikide parlamentide ja sotsiaalpartneritega.
The new streamlined process followed for last year’s European Semester cycle allows for more time to examine and discuss EU guidance to the Member States. 
Eelmise aasta Euroopa poolaasta tsükli puhul järgiti uut sujundatud protsessi, mis andis rohkem aega uurida ja arutada ELi juhiseid liikmesriikidega.
The country‐specific analyses for each Member States (i.e. the Country Reports) are available two and a half months before the CSRs, together with the In‐Depth Reports that follow on the Alert Mechanism Report. 
Riigipõhised analüüsid iga liikmesriigi kohta (st riikide aruanded) on kättesaadavad kaks ja pool kuud enne riigipõhiste soovituste avaldamist koos häiremehhanismi aruannet järgivate põhjalike aruannetega.
This allows for greater transparency and feedback from the Member States before the adoption of the CSRs and is expected to increase ownership and ultimately the effective implementation of the recommendations. 
Tulemuseks on suurem läbipaistvus ja tagasiside liikmesriikidelt enne riigipõhiste soovituste vastuvõtmist. Eeldatavasti suurendab see vastutust ja viimaks parandab ka soovituste tegelikku rakendamist.
The Commission is also making sure that EU funding is steered towards EU and national priorities. 
Samuti tagab komisjon, et ELi rahalised vahendid juhitaks ELi ja riiklikesse prioriteetidesse.
The EU’s Struc‐ tural and Investment Funds are the principal EU level investment tools for delivering on the Europe 2020 goals and the CSRs. 
ELi struktuuri-ja investeerimisfondid on peamised ELi tasandi investeerimisvahendid, mille abil saavutada Euroopa 2020. aasta eesmärgid ja järgida riigipõhiseid soovitusi.
The new Investment Plan for Europe and the creation of a European Fund for Strategic Investments will also serve this purpose. 
Seda otstarvet täidavad ka uus Euroopa investeerimiskava ja loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond.
EU funds will be paid out mainly for growth‐boosting investments like the ones identified in the CSRs and that enable the EU meet the Europe 2020 targets. 
ELi fondidest antakse raha peamiselt majanduskasvu hoogustavatele investeeringuteks, näiteks nende jaoks, mis on määratletud riigipõhistes soovitustes ja mis aitavad ELil saavutada Euroopa 2020. aasta eesmärke.
In addition, the Commission has concluded Partner‐ ship Agreements with Member States for these funds only where the conditions are fulfilled. 
Lisaks on komisjon sõlminud liikmesriikidega neid fonde käsitlevad partnerluslepingud üksnes teatud tingimuste täitmisel.
If needed, the Com‐ mission can ask Member States to modify their plans to support key structural reforms and can suspend funding if recommendations are repeatedly and seriously breached. 
Vajaduse korral saab komisjon paluda liikmesriikidel oma kavu põhiliste struktuurireformide toetamiseks muuta ning ta võib rahastamise peatada, kui soovitusi on korduvalt ja tõsiselt rikutud.
Finally, to increase the effective implementation of reforms (CSRs) and make the best use of structural funds, the Commission may also provide technical assistance to all Member States upon request. 
Viimaks võib komisjon reformide (riigipõhiste soovituste) tulemusliku rakendamise parandamiseks anda kõikidele liikmesriikidele nende taotlusel ka tehnilist abi.
Reply of the Commission 132 127 The Commission underlines the plans for the improving the economic governance framework set out in the Five Presidents’ Report. 
Komisjoni vastus 132 127 Komisjon tõstab esile kavasid, mille eesmärk on täiustada viie juhi aruandes esitatud majanduse juhtimise raamistikku.
Conclusions and recommendations 128 The Commission highlights the very significant progress in improving the EDP as a tool for economic governance. 
Järeldused ja soovitused 128 Komisjon rõhutab väga olulisi edusamme, mida on tehtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kui majanduse juhtimise vahendi täiustamisel.
Since spring 2014, the Commission has given access to Member States to all relevant data, indicators and the tools for the calculation of the relevant indicators applied in the fiscal surveillance process. 
Alates 2014. aasta kevadest on komisjon andnud liikmesriikidele juurdepääsu kõigile andmetele, näitajatele ja vahenditele, mis on vajalikud eelarvejärelevalve protsessis kohaldatavate asjakohaste näitajate arvutamiseks.
On this basis, Member States are able to fully replicate the Commission’s calculations. 
Nende põhjal saavad liikmesriigid komisjoni arvutuskäigu täielikult taastada.
In order to further enhance transparency in the EDP, as of the 2015 spring forecast, the Commission also shares with Member States the yield of the key individual discretion‐ ary tax measures for Member States under EDP for which the bottom‐up approach applies. 
Et suurendada veelgi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse läbipaistvust, jagab komisjon liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadprognoosist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega hõlmatud liikmesriikide puhul kohaldatava alt-üles lähenemisviisiga kaasnevate ja kaalutlusõiguse alusel võetud peamiste üksikute maksumeetmete tulemusi.
131 The examination of statistical data is documented in a range of internal and external documents describing the processes for the checking of EDP notifications and questionnaires, and mission guidelines. 
131 Statistikaandmete uurimine on dokumenteeritud mitmes sise-ja välisdokumendis, milles kirjeldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatiste ja küsimustike kontrollimise protsesse ning kontrollkäikude juhiseid.
For the purpose of checking the delimitation of general government, Eurostat also has at its disposal the regis‐ ter of government entities, part of the EDP Inventory, the questionnaire on government controlled entities classified outside government, available since 2011 and documents on reclassifications requested before EDP visits. 
Valitsemissektori piiritlemise kontrollimiseks on Eurostati käsutuses valitsusasutuste register, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmed, valitsemissektori kontrolli all olevaid, kuid sellest välja jäävaid üksusi käsitlev küsimustik, mis on saadaval alates 2011. aastast, ning enne ülemäärase eelarvepuudujäägiga seotud külastusi nõutud dokumendid ümberliigitamiste kohta.
The issue of delimitation of government is one of the main topics in each EDP visit. 
Valitsemissektori piiritlemise küsimus on üks keskseid teemasid kõigil ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud külastustel.
Recommendation 1 – First paragraph The Commission accepts the recommendation. 
1. soovitus – Esimene lõik Komisjon nõustub soovitusega.
Recommendation 1 – Second paragraph The Commission accepts the recommendation. 
1. soovitus – Teine lõik Komisjon nõustub soovitusega.
The Commission has appropriate internal procedures guiding its quality assessment work. 
Komisjonil on asjakohased sisemenetlused, millest kvaliteedi hindamise töös juhindutakse.
They are established by internal documents and are fit for purpose. 
Need kehtestatakse sisedokumentidega ja on eesmärgipärased.
The Commission will nevertheless review its procedures in these areas and do its utmost to improve them where needed. 
Siiski vaatab komisjon nende valdkondade menetlused läbi ja annab oma parima nende täiustamiseks, kui see on vajalik.
132 The Commission assesses control systems in Member States during its visits, EDP questionnaires, peer reviews, questionnaires, and other instruments. 
132 Komisjon hindab oma külastuste käigus liikmesriikide kontrollisüsteeme ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse küsimustike, vastastikuste eksperdiarvamuste, küsimustike ja muude vahendite abil.
As an example, it has promoted the signature of memoranda of understand‐ ing between the main institutions responsible for EDP data, even though it is not a legal obligation. 
Näiteks on ta edendanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete eest vastutavate peamiste asutuste vaheliste vastastikuse mõistmise memorandumite allkirjastamist, kuigi see ei ole tema õiguslik kohustus.
The Commission can enhance the documentation on the components identified by the Court, where appropriate (supervisory and control systems in Member States). 
Kui vaja, saab komisjon kontrollikoja tuvastatud komponentide dokumenteerimist parandada (liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid).
See also Commission reply to paragraph 59. 
Vt ka komisjoni vastus punktile 59.
Institutional arrangements and supervisory and control systems are part of both upstream and standard dialogue visit agendas. 
Institutsiooniline kord ning järelevalve-ja kontrollisüsteemid on osa nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste dialoogkülastuste päevakavast.
The Commission will analyse how this issue could be better documented in the future. 
Komisjon analüüsib, kuidas seda küsimust saaks edaspidi paremini dokumenteerida.
133 The Commission considers that the duration of the visits is sufficient to adequately examine data quality issues. 
133 Komisjon leiab, et külastuste kestus on andmete kvaliteedi asjakohaseks uurimiseks piisav.
When needed, Eurostat has the possibility to make longer or more frequent visits. 
Vajaduse korral on Eurostatil võimalus teha pikemaid või sagedasemaid visiite.
In addition, Eurostat has always managed to adjust agenda points during the missions and, if not the case, to follow up points after the mission. 
Lisaks on Eurostat alati suutnud kontrollkäikude ajal päevakava punkte kohandada, ja kui mitte, siis on ta tegelnud nende punktidega pärast kontrollkäiku.
This is increasingly effective with available IT technology. 
Olemasoleva IT-tehnoloogia abil on see järjest tulemuslikum.