natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission introduced in the project evaluation form a section entitled ‘Project results assessment’ in order to improve project monitoring. 
Komisjon lisas projektide hindamisankeeti jao nimetusega „projekti tulemuste hindamine“, et parendada projekti üle tehtavat järelevalvet.
More stringent requirements were also added to the ‘Common provisions and guidelines for applicants’ as regards management plans. 
Rangemad nõudmised lisati seoses majandamiskavadega ka „taotlejate ühistesse sätetesse ja suunistesse“.
Concerning indicators, the Commission proposed that the next LIFE regulation would include a comprehensive set of indicators. 
Näitajate puhul tegi komisjon ettepaneku, et järgmine LIFE-määrus võiks sisaldada terviklikku näitajate kogumit.
ANNEX IV DISSEMINATION OF KNOWLEDGE ACQUIRED 8. 
OMANDATUD TEADMISTE LEVITAMINE 8.
The future obligation on beneficiaries to network is an improvement for the dissemination of project results. 
Projekti tulemuste levitamise seisukohast on edasiminekuks abisaajatele kehtestatud kohustus tulevikus koostööd teha.
Updated summaries of projects have also been placed on the Internet. 
Uuendatud projektikokkuvõtted on samuti internetti üles pandud.
LONG-TERM MANAGEMENT OF PROJECT RESULTS 9. 
PROJEKTI TULEMUSTE PIKAAJALINE JUHTIMINE 9.
The Commission created a methodology for LIFE ex post monitoring for at least 15 LIFE-Nature projects each year. 
Komisjon töötas välja metoodika LIFEi järel-seireks, mida tehakse vähemalt 15 LIFE-Looduse projekti puhul igal aastal.
However, the recommendation to commit beneficiaries to sustaining the project results (minimum 5 years after project closure) has not been addressed, following a negative opinion from the legal service of the Commission. 20 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Käsitletud ei ole aga soovitust kohustada abisaajaid säilitama projekti tulemusi (minimaalselt viie aasta jooksul pärast projekti lõppu), kuna komisjoni õigustalitus esitas selle kohta negatiivse arvamuse. LISA IV 20 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
ANNEX V ENERGY: INTELLIGENT ENERGY 2003-2006 1. 
LISA V ENERGEETIKA: ARUKAS ENERGEETIKA 2003–2006 1.
Special Report 7/2008 concerned intelligent energy 2003-2006. ‘The IEE (intelligent energy for Europe) programme for 2003-2006 had a budget of 250 million euro to promote energy efficiency, the use of renewable energy sources and energy diversification. 
Eriaruandes nr 7/2008 käsitleti arukat energeetikat 2003–2006. „Euroopa aruka energeetika programmi eelarve perioodil 2003–2006 oli 250 miljonit eurot, mille eesmärk oli edendada energiatõhusust, taastuvate energiaallikate kasutamist ja energeetika mitmekesistamist.
This was used to support nearly 450 projects involving more than 1 700 bodies. 
Rahaliste vahenditega toetati ligikaudu 450 projekti, millesse oli kaasatud üle 1700 asutuse.
The programme promoted exchanges of experience and know-how, rather than the development of new technology’. 
Programmiga edendati teadmiste ja kogemuste vahetamist uue tehnoloogia arendamise asemel.“ 4.
4. The review found that three recommendations have been implemented in most respects (1, 2 and 4) and one in some respects (3). 
Läbivaatamise käigus leiti, et kolme soovitust rakendati enamjaolt (1., 2. ja 4.) ning ühte teatud osas (3.).
5. The following paragraphs focus on the main points from the Court’s follow-up. LINKS BETWEEN PROGRAMME EXPENDITURE, OUTPUTS AND IMPACTS 6. 
Järgmised punktid keskenduvad kontrollikoja järelkontrolli põhipunktidele. PROGRAMMI KULUDE, VÄLJUNDITE JA MÕJU VAHELISED SEOSED 6.
In its replies to the special report, the auditee accepted that there was a need for an explicit policy model reflecting the link between expenditure, output and impact for the IEE. 
Eriaruandele esitatud vastustes nõustus auditeeritav, et oli vajadus Euroopa aruka energeetika kulude, väljundi ja mõju vahelist seost kajastava selgesõnalise poliitikamudeli järele.
It considered, however, that such a policy model existed for each intervention area of the Commission and that therefore no additional action was necessary. 7. 
Auditeeritav oli aga arvamusel, et selline poliitikamudel oli kehtestatud igale komisjoni sekkumisvaldkonnale ning et seetõttu ei olnud täiendavate meetmete võtmine vajalik. 7.
The review found however, that the Commission and the Executive Agency for Competitiveness and Innovation (EACI) have introduced an improved system of indicators to measure the overall impact of the programme, financed actions are more focused and a deeper analysis of needs for key intervention areas has also been carried out. 
Läbivaatamise käigus leiti aga, et komisjon ning Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus võtsid programmi üldise mõju hindamiseks kasutusele parendatud näitajate süsteemi, rahastatavad meetmed on sihipärasemad ning peamiste sekkumisvald-kondadega seotud vajaduste põhjalikum analüüs on samuti tehtud.
However, the prioritisation of financed actions requires attention, and the link between expenditure, output and impact at the level of IEE II key intervention areas remains difficult to establish. 21 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Rahastatavate meetmete tähtsuse järjekorda seadmisele tuleb tähelepanu pöörata ning Euroopa aruka energeetika II peamiste sekkumisvaldkondade kulude, väljundite ja mõju vahelist seost on jätkuvalt raske leida.
IMPROVED MONITORING AND EVALUATION ARRANGEMENTS 8. 
TÄIUSTATUD JÄRELEVALVE-JA HINDAMISKORD 8.
The Commission undertook to partially implement this recommendation concerning improving programme monitoring and evaluation and the use of the evaluation results when planning future activities. 
Komisjon rakendas osaliselt soovitust, mis käsitles programmi järelevalvet ja hindamist ning hindamistulemuste kasutamist tulevaste tegevuste kavandamisel.
Nevertheless, the programme monitoring and evaluation do not facilitate measuring of programme impact: e.g. the annual implementation reports, available for 2008 to 2010, have not provided information in respect of the programme’s (or its projects’) results or impact. 
Sellest hoolimata ei võimalda programmi järelevalve ja hindamine hinnata programmi mõju: nt perioodi 2008–2010 iga-aastased rakendusaruanded ei sisalda teavet programmi (või selle projektide) tulemuste ega mõju kohta.
Programme evaluations have been undertaken in accordance with regulatory requirements, but more use of ‘longitudinal’ evaluations could have been made. 
Programmi hindamisi on tehtud kooskõlas õigusaktidest tulenevate nõuetega, kuid need oleks võinud hõlmata pikemat perioodi.
ANNEX V SYSTEMATIC MONITORING OF PROGRAMMES’ ADMINISTRATIVE COSTS 9. 
LISA V PROGRAMMIDE HALDUSKULUDE SÜSTEMAATILINE JÄRELEVALVE 9.
The follow-up review indicated that the Commission had explored ways to reduce the administrative burdens for both the implementing agency and the beneficiaries. 
Järelkontrolli käigus leiti, et komisjon on uurinud võimalusi nii rakendusasutuste kui ka abisaajate halduskoormuse vähendamiseks.
The Commission and the EACI introduced multiple simplification measures aiming to reduce the administrative costs and especially the beneficiaries’ administrative burden. 
Komisjon ja Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus on kasutusele võtnud mitu lihtsustamismeedet, soovides vähendada halduskulusid ning ennekõike abisaajate halduskoormust.
The Court concluded that, while in most cases it would not be possible to quantify money or time saved, the measures are likely to result in efficiencies. 
Kontrollikoda järeldas, et kuigi enamikul juhtudest ei ole võimalik säästetud raha või aega kvantifitseerida, tõhusus meetmete tulemusel tõenäoliselt paraneb.
Special Report 6/2007 concerned the effectiveness of technical assistance in the context of capacity development. 
LISA VI VÄLISTEGEVUS: TEHNILISE ABI MÕJUSUS SUUTLIKKUSE ARENDAMISE KONTEKSTIS 1.
‘Technical assistance is a resource used in many development projects and programmes of different types and can be defined as “experts contracted for the transfer of know-how and skills and the creation and strengthening of institutions”. 
Eriaruandes nr 6/2007 käsitleti tehnilise abi mõjusust suutlikkuse arendamise kontekstis. „Paljude erinevat liiki arenguprojektide ja -programmide puhul kasutatakse tehnilist abi, mida võib määratleda kui lepingute sõlmimist ekspertidega oskusteabe ja oskuste edastamiseks ning institutsioonide loomiseks ja tugevdamiseks.
In recent years, it has been increasingly used to support capacity development of central and local government services in beneficiary countries, in areas such as public finance management, health and education, among others. 
Viimastel aastatel on kasutatud tehnilist abi üha rohkem selleks, et toetada keskvalitsuse talituste suutlikkuse arendamist abisaajariikides sealhulgas sellistes valdkondades, nagu riigi rahanduse juhtimine, tervishoid ja haridus.
This change of focus towards the functioning of government services has been the result of a growing awareness among donors, including the European Union, that a lack of institutional capacity is a fundamental obstacle to sustainable development’. (Source: Information Note ECA/07/32) 2. 
Rõhuasetuse nihkumine keskvalitsuse talituste tegevusele tuleneb rahastajate, kaasa arvatud Euroopa Liidu, kasvavast teadlikkusest, et peamine takistus säästva arengu puhul on institutsioonilise suutlikkuse puudumine.“ (Allikas: kontrollikoja teatis ECA/07/32) 2.
The Court examined how the Commission ensured that technical assistance contributed to institutional capacity development in beneficiary countries. 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindlaks määrata, mil määral komisjon tagab, et tehniline abi aitab kaasa institutsioonilise suutlikkuse arendamisele abisaajariikides.
It did this by assessing the Commission's approach towards capacity development and the use of technical assistance, and its management of the design and implementation of technical assistance activities within capacity development projects. 3. 
Sel eesmärgil hinnati komisjoni suutlikkuse arendamist käsitlevat lähenemisviisi ja tehnilise abi kasutamist ning komisjoni tehnilise abiga seonduva tegevuse kavandamist ja rakendamist suutlikkuse arendamise projektides. 3.
The Court recommended that the Commission should: (1) In its country strategy papers, make a comprehensive and structured analysis of existing institutional capacity weaknesses and of capacity development needs (insufficient evidence); and (2) develop guidelines on technical assistance (fully implemented). 
Kontrollikoja soovituste kohaselt peaks komisjon: 1) riikide strateegiadokumentides tegema olemasolevat institutsioonilist suutlikkust käsitlevate puuduste ja suutlikkuse suurendamise vajaduste põhjaliku ja struktureeritud analüüsi (ebapiisav tõendus-materjal) ning 2) välja töötama tehnilise abi suunised (täielikult rakendatud).
The Court stressed that: (3) the design of capacity development projects should be improved (implemented in some respects); (4) the procedures governing the project preparation and start-up phase should be reviewed (implemented in most respects); (5) the evaluation criteria in technical assistance tenders should be reviewed (implemented in most respects); (6) more options should be considered regarding procurement (fully implemented). 
Kontrollikoda rõhutas, et: 3) suutlikkuse arendamist käsitlevaid projekte tuleks paremini kavandada (teatud osas rakendatud), 4) projekti ettevalmistus-ja käivitusetappi käsitlevad menetlused tuleks uuesti läbi vaadata (enamjaolt rakendatud), 5) koos hindamiskriteeriumitega (enamjaolt rakendatud) tuleks 6) eri valdkondade puhul kaaluda rohkem alternatiivseid hankevõimalusi (täielikult rakendatud).
Finally, in line with the Paris declaration commitments, the Court recommended that the Commission should: (7) increase its use of technical assistance through coordinated programmes (implemented in most respects), which (8) should be assessed systematically (implemented in some respects). 4. 
Vastavalt Pariisi deklaratsioonis heakskiidetud kohustustele soovitas kontrollikoda komisjonil: 7) suurendada tehnilise abi andmist kooskõlastatud programmide kaudu (enamjaolt rakendatud), mida 8) tuleks hinnata süstemaatiliselt (teatud osas rakendatud). 4.
The Commission implemented two recommendations fully (2 and 6), three in most respects (4, 5 and 7) and two in some respects (3 and 8). 
Komisjon rakendas kaks soovitust täielikult (2. ja 6.) ja kolm enamjaolt (4., 5. ja 7.) ning kaks teatud osas (3. ja 8.).
In one case (recommendation 1, related to a need for a comprehensive and structured analysis), evidence was insufficient to conclude on its implementation. 
Ühel juhul (1. soovitus, mis puudutas vajadust põhjaliku ja struktureeritud analüüsi järele) ei olnud tõendusmaterjal piisav, et teha otsust selle rakendamise kohta.
See Annex I for implementation. 5. 
Rakendamise kohta vt lisa I. 5.
The following paragraphs focus on the main points from the Court’s follow-up. 23 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Järgmised punktid keskenduvad kontrollikoja järelkontrolli põhipunktidele. 23 2011.
CAPACITY DEVELOPMENT 6. Subsequent to the publication of SR 6/2007 the Commission made major efforts to reform its approach to technical cooperation (TC1) by adopting and implementing the ‘backbone strategy’. 
SUUTLIKKUSE ARENDAMINE 6. Pärast eriaruande nr 6/2007 avaldamist tegi komisjon suuri jõupingutusi, et uuendada oma tehnilise koostöö1 lähenemisviisi, võttes vastu ja rakendades tugistrateegia.
This strategy is part of wider EU action to implement the Paris Declaration on Aid Effectiveness and aims to improve the effectiveness of EU aid with respect to capacity development. 
Nimetatud strateegia on üks osa ELi tegevusest, millega rakendatakse Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning selle eesmärk on parendada ELi abi mõjusust suutlikkuse arendamise seisukohast.
The strategy has addressed and incorporated the majority of the Court’s recommendations. 7. At the strategy level, the Commission informed the Court that new programming guidelines for EU external actions for the period 2014–20 are currently being prepared, which will highlight the issue of capacity development. 
7. Strateegia tasandil teavitas komisjon kontrollikoda sellest, et käesoleval hetkel koostatakse perioodi 2014– 2020 ELi välistegevuse programmitöö uusi suuniseid, milles rõhutatakse suutlikkuse arendamise küsimust.
The issue is also to be addressed in the future guidelines on budget support. 
Sama teemat käsitletakse ka eelarvetoetuse tulevastes suunistes. 9.
At the intervention level, the reform has introduced a number of guiding principles and detailed guidelines and tools relating to the provision of technical cooperation, including quality criteria which are also to be used for the monitoring and evaluation of activities. 
Sekkumise tasandil on reformiga kasutusele võetud mitu juhtpõhimõtet ja üksikasjalikku suunist ning tehnilise koostöö alaseid vahendeid, sh kvaliteedi-kriteeriumid, mida hakatakse kasutama ka järelevalve-ja hindamistegevuses.
1 While technical cooperation (TC) refers to a variety of actions aimed at strengthening individual and organisational capacity, technical assistance (TA) refers to the personnel involved in the implementation and management of TC services. 
1 Kuigi tehniline koostöö tähendab mitut erinevat tegevust, mis on suunatud individuaalse ja organisatsioonilise suutlikkuse suurendamisele, mõeldakse tehnilise abi all töötajaid, kes tegelevad tehnilise koostöö talituste töö elluviimise ja juhtimisega.
9. Analysis by the Commission of available data regarding the first year and a half of implementation of these guidelines shows that two out of three operations which are assessed for TC relevance are considered to be in line with TC reform quality criteria. 
Komisjon analüüsis nimetatud suuniste rakendamise esimese pooleteise aasta kohta kättesaadavaid andmeid ning sellest nähtus, et kolmest tehingust, mida hinnati nende tehnilise koostöö asjakohasuse seisukohast, olid kaks kooskõlas tehnilise koostöö reformi kvaliteedikriteeriumidega.
However, for some 20 % of projects the TC component is not assessed, and the TC quality assessment grid is only used for one out of every two TC relevant projects. 
20% projektide puhul ei hinnatud tehnilise koostöö komponenti ning tehnilise koostöö kvaliteedi hindamistabelit kasutati ainult iga teise tehnilise koostööga seotud projekti puhul.
This therefore leaves room for improvement regarding the actual level of implementiation of the various tools, guidelines and the quality criteria and regarding the level of reporting thereon, in particular at the country level. 
Seetõttu tuleks erinevate vahendite, suuniste ja kvaliteedikriteeriumide rakendamist ning sellele järgnevat aruandlust veelgi enam täiustada, eriti riiklikul tasandil.
SYSTEMATIC ASSESSMENT OF TECHNICAL ASSISTANCE 10. 
TEHNILISE ABI SÜSTEMAATILINE HINDAMINE 10.
Although the Commission considers that performance assessment of technical assistance experts and companies could be useful for informing tender evaluations, difficulties arising from the need to protect personal data have led the Commission to decide against establishing a systematic evaluation of the individual performance of consultants. 
Kuigi komisjon on arvamusel, et tehnilise abi ekspertide ja ettevõtete tulemuslikkuse hindamine võib pakkumuste hindamisel kasulik olla, on isikuandmete kaitse vajadusest tingitud probleemid põhjuseks, miks komisjon otsustas konsultantide individuaalset tulemuslikkust süstemaatiliselt mitte hinnata.
Therefore, the Court concluded that a well-informed evaluation and selection of technical assistance remains difficult. 
Seepärast järeldas kontrollikoda, et tehnilise abi puhul on hästi teavitatud hindamine ja valik jätkuvalt keeruline.
ANNEX VI 24 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA VI 24 2011.
Special Report 4/2009 concerned non-state actors' involvement in EC development cooperation. 
Eriaruandes nr 4/2009 käsitleti valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolset haldamist. „Valitsusvälistel osalejatel on arengukoostöös järjest suurem roll.
The term non-state actors (NSAs) covers all aspects of society that do not form part of the private sector or the state. 
Valitsusvälise osaleja mõiste hõlmab kõiki ühiskonnas osalejaid, kes ei kuulu erasektorisse ega riigi-struktuuri.
In the field of development cooperation, non-state actors include non-governmental organisations (NGOs) and also community-based organisations, farmers' associations, business or professional associations, environmental groups, universities, trade unions, chambers of commerce, and foundations as well as churches or faith groups. 
Arengukoostöö vallas hõlmavad valitsusvälised osalejad valitsusväliseid organisatsioone (VVOd), samuti kogukondlikke organisatsioone, põllumajandustootjate ühendusi, äriühendusi, kutseliite, keskkonnaorganisat-sioone, ülikoole, ametiühinguid, kaubanduskodasid, aga ka sihtasutusi, kirikuid ja usulisi rühmitusi.
The term “non-state actors” is often used as a synonym of civil society organisations, and it is in that sense that it is used in the report’. (Source: Information Note ECA/09/23) 2. 
Valitsusvälise osaleja mõistet kasutatakse tihti kodanikuühiskonna organisatsiooni sünonüümina, ja selles tähenduses kasutatakse seda ka käesolevas aruandes.“ (Allikas: kontrollikoja teatis ECA/09/23) 2.
The Court assessed whether the Commission adequately ensured that NSAs were effectively involved in the development cooperation process; whether it had efficient management systems to ensure that activities implemented by NSAs were relevant and likely to produce the intended results; and whether it adequately ensured the provision of capacity development to NSAs. 3. 
Kontrollikoja auditis käsitleti, kas komisjon tagas piisaval määral valitsusväliste osalejate efektiivse kaasamise arengukoostöö protsessi; kas komisjoni haldussüsteemid olid piisavalt tõhusad, tagamaks, et valitsusväliste osalejate tegevus on asjakohane ja annab tõenäoliselt soovitud tulemusi ning kas komisjon toetas piisavalt valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamist. 3.
The Court recommended that the Commission should: (1) strengthen and provide more guidance on its procedures for involving NSAs in the development cooperation process (fully implemented); (2) continue measures already in train to improve the call for proposals procedure (implemented in most respects); (3) enhance the targeting of monitoring and support by delegations (implemented in most respects), (4) ensure sufficient guidance for both Delegation and NSA staff on performance indicators (implemented in most respects) (5) improve sustainability (consider using a mix of instruments and not only projects) when working with NSAs (implemented in most respects), (6) develop a strategy for capacity development of NSAs in Asian and Latin American (ALA) countries and reconsider the disparity in approach as between African, Caribbean and Pacific (ACP) and ALA countries (implemented in most respects), and (7) examine additional ways of delivering the capacity-development policy aims such as use of partnership agreements, multi-donor funding, and cascading grants in order to better reach grass-roots organisations (implemented in most respects). 
Kontrollikoda soovitab komisjonil: 1) valitsusväliste osalejate arengukoostöö protsessi kaasamiseks mõeldud menetlusi täiustada ja anda nende kohta rohkem juhtnööre (täielikult rakendatud), 2) jätkata juba käimasolevaid meetmeid projektikonkursside menetluse parendamiseks (enamjaolt rakendatud), 3) paremini suunata delegatsioonide tehtavat järelevalvet ja nende poolt antavat abi (enamjaolt rakendatud), 4) anda tulemusnäitajate kohta piisavalt juhtnööre nii delegatsioonide kui ka valitsusväliste osalejate personalile (enamjaolt rakendatud), 5) parendada jätkusuutlikkust, kaaludes valitsusväliste osalejatega töötamisel mitme vahendi (mitte ainult projektide) kasutamist (enamjaolt rakendatud), 6) välja töötada ALA riikide valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamise strateegia ja ühtlustada AKV ja ALA riikide suhtes kasutatavaid lähenemisviise (enamjaolt rakendatud) ning 7) uurida täiendavaid mooduseid suutlikkuse suurendamise poliitika eesmärkide saavutamiseks, nagu koostöölepingud, mitme rahastaja kasutamine ja toetuste astmelisus, et paremini jõuda kohalike organisatsioonideni (enamjaolt rakendatud).
4. The Commission has fully implemented the first recommendation to make further efforts to strengthen the involvement of the relevant NSAs and implemented all other six recommendations in most respects. 
Komisjon on täielikult rakendanud esimese soovituse (võtta jätkuvalt meetmeid asjaomaste valitsusväliste osalejate paremaks kaasamiseks) ning enamjaolt rakendanud ülejäänud kuus soovitust.
See Annex I for implementation. 5. 
Rakendamise kohta vaata lisa I. 5.
The following paragraphs focus on the main points from the Court’s follow-up. 
Järgmised punktid keskenduvad kontrollikoja järelkontrolli põhipunktidele.
GUIDANCE ON INVOLVING NSAS IN COOPERATION PROCESS 6. 
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE SUUNISED 6.
Since the publication of the special report, the Commission has taken various initiatives to strengthen the NSAs’ involvement in EU external cooperation through contracts to implement EU development aid. 
Pärast eriaruande avaldamist on komisjon teinud mitu algatust valitsusväliste osalejate EÜ väliskoostöösse kaasamise suurendamiseks, kasutades selleks ELi arenguabi rakendamiseks sõlmitavaid lepinguid.
A key initiative was the organisation, from March 2010 to May 2011, of the ‘structured dialogue’ bringing together the main stakeholders in European development policy. 
Põ-hialgatuseks oli märtsist 2010 kuni maini 2011 toimunud struktureeritud dialoog, mille käigus toodi kokku Euroopa arengupoliitika peamised sidusrühmad. 4.
7. At the same time as the dialogue, the Commission set up the Civil Society Helpdesk (Cisoch) as a central access point for civil society acting in development aid. 
7. Samaaegselt dialoogiga asutas komisjon Kodanikuühiskonna Kasutajatoe, mis on keskne juurdepääsupunkt arenguabis osalevale kodanikuühiskonna-le.