natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conclusions and recommendations 57 More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 104 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros. 
Järeldused ja soovitused 57 Mõnes Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondis on kliimameetmete rahastamine suurenenud ja selle fookus paranenud, kuid mujal jätkuvad enamasti praegused suundumused 104 Võrreldes perioodiga 2007–2013 on kliimameetmetega seotud kulutusi perioodil 2014–2020 kavas kõigis ERFi ja ÜFi programmides, sealhulgas Euroopa territoriaalse koostöö raamistikus, suurendada 32,4 miljardilt eurolt 54,7 miljardi euroni.
In addition to the financial increase, we identified a better focus on climate action and good practices in certain areas, such as in the programmes’ management process or in the type of funded investments (paragraphs 69 and 70). 
Lisaks rahaliste vahendite kasvule leidis kontrollikoda mõningates valdkondades, nagu programmide juhtimise protsess ja rahastatud investeeringute liik, suuremat keskendumist kliimameetmetele ja häid tavasid (punktid 69 ja 70).
105 However, in the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development or business development fields. 
105 Saksamaal ja Rumeenias auditeeritud programmide puhul leidis kontrollikoda aga, et komisjon ei olnud programmitöö läbirääkimiste käigus aktiivselt propageerinud teadus-ja arendustegevuse ning ettevõtluse arendamise valdkondade panuse olulist suurendamist kliimameetmete rahastamises.
This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully explored (paragraph 75). 
See tähendab, et kõiki võimalusi kliimameetmetega seotud tegevuse finantseerimiseks ei kaalutud igakülgselt (punkt 75).
106 Similarly, the European Social Fund’s potential contribution to climate action could be increased in light of the increasing demand for green jobs in the economy. 
106 Samamoodi saaks ka Euroopa Sotsiaalfondi võimalikku panust kliimameetmete rahastamises suurendada, võttes arvesse järjest suurenevat nõudlust roheliste töökohtade järele majanduses.
We found that the ESF operational programmes allocated a very low share of 1.4 % of 83 billion euros to climate action. 
Kontrollikoda leidis, et ESFi rakenduskavadest eraldati kliimameetmetele väga väike osa – 1,4% ehk 83 miljardit eurot.
The Commission did not systematically check whether the programmes would target the demand for green jobs or support the transition to a low-carbon economy (paragraphs 76 to 79). 
Komisjon ei kontrollinud süstemaatiliselt, kas kavad käsitlevad nõudlust roheliste töökohtade järele või toetavad üleminekut vähese CO2-heitega majandusele (punktid 76–79).
107 Despite some good practices emerging, there has been no significant shift towards climate action in agricultural, rural development or fisheries policies. 
107 Hoolimata mõningate heade tavade esilekerkimisest ei ole põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse valdkonnas toimunud olulist nihet kliimameetmete rahastamise suunas.
Conclusions and recommendations 58 108 The introduction of a Green Payment does not guarantee a significant change of the contribution of direct payments to climate. 
Järeldused ja soovitused 58 108 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse kehtestamine ei taga olulist muudatust otsetoetuste osaluses kliimameetmete rahastamises.
This new scheme, while having a certain climate action impact, rests in practise largely on already existing agricultural practices (paragraphs 81 and 83). 
See uus toetuskava, mis omab teatavat mõju kliimameetmetele, tugineb tegelikkuses suuresti juba olemasolevatele põllumajandustavadele (punktid 81 ja 83).
Across the three rural development programmes audited, we saw no real upward or downward shift in investments. 
Kolmes auditeeritud maaelu arengukavas ei täheldatud investeeringute reaalset suurenemist ega vähenemist.
Regarding the better-targeting of climate action, we found no significant change in the key features of the management process, such as the requirements or eligibility and selection criteria. 
Parema kliimameetmetele keskendumise osas ei leidnud kontrollikoda olulisi muudatusi juhtimisprotsessi põhielementides, nagu nõuded või toetuskõlblikkus ja valikukriteeriumid.
The design of some less material measures had, however, been modified to make them more climate-related. 
Mõningate vähem oluliste meetmete ülesehitust oli aga muudetud, et suurendada nende seost kliimameetmetega.
We also found several examples of emerging good practice contributing directly to tackling climate change (paragraphs 84 to 87). 
Kontrollikoda leidis ka mitu näidet uute heade tavade kohta, mis otseselt kliimamuutuse vastu võitlemisele kaasa aitavad (punktid 84–87).
109 There has been only a very limited increased focus on climate action in the maritime and fisheries fund. 
109 Merendus-ja kalandusfondi puhul ei suurenenud kliimameetmetele keskendumine oluliselt.
Direct and clear references to climate change objectives, both mitigation and adaption, are still rare. 
Otsesed ja selged viited kliimamuutusega seotud eesmärkidele nii leevendus-kui kohandusmeetmete osas on endiselt harvad.
As a result, the maritime and fisheries fund has not widened the scope of its contribution to climate action (paragraphs 88 to 90). 
Kokkuvõttes ei ole merendus-ja kalandusfond laiendanud oma rahastamisosalust kliimameetmetele (punktid 88–90). 7. soovitus.
Recommendation 7 — Explore all potential opportunities and ensure a real shift towards climate action The Commission should: (a) identify those areas with underutilised potential for climate action, such as the European Social Fund, and develop action plans for increasing the climate action contribution of these areas; (b) The Commission and Member States should increase the mainstreaming of climate action in agriculture, rural development and fisheries, for example, by developing new, or retargeting existing, measures tackling climate change. 
Läbi uurida kõik võimalused ja tagada reaalne nihe kliimameetmete rahastamise suunas Komisjon peaks: a) kindlaks tegema need valdkonnad, mille kliimameetmete potentsiaal on ala-kasutatud, nagu Euroopa Sotsiaalfond, ja välja töötama tegevuskavad nende valdkondade osaluse suurendamiseks kliimameetmete rahastamises; b) komisjon ja liikmesriigid peaksid suurendama kliimameetmete integreerimist põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse valdkondadesse, näiteks arendades uusi või suunates ümber olemasolevaid meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks.
Conclusions and recommendations 59 This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 26 October 2016. 
Järeldused ja soovitused 59 I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva aruande vastu 26. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annex 60 Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy The proposed matrix based on the audit visits in the Member States, and also adapted from the preparatory study commissioned by the Commission, remedies the lack of differentiation of EU climate coefficient by measure. 
Lisa 60 Kontrollikoja poolt maaelu arengu poliitikas kasutatav koefitsientide maatriks Liikmesriikidesse tehtud auditikülastustel põhinev ja komisjoni tellitud ettevalmistavast uuringust kohandatud maatriks on lahenduseks sellele, et ELi kliimakoefitsiente meetmete kaupa ei eristata.
On the basis of the case studies examined in the Member States, a literature review1, an analysis of Commission internal notes and the application of international standards2, we established, as a first step, an updated matrix of climate coefficients which takes into account the measures and their policy objectives represented by the focus areas (see below). 
Liikmesriikides analüüsitud juhtumiuuringute, kirjanduse läbitöötamise1, komisjoni siseteatiste ja rahvusvaheliste standardite2 rakendamise analüüsi põhjal koostas kontrollikoda esimese sammuna kliimakoefitsientide ajakohastatud maatriksi, mis võtab arvesse meetmeid ja nende poliitikaeesmärke, mida esindavad sihtvaldkonnad (vt allpool).
In a second step, we determined the EAFRD amounts by measure and focus area. 
Teise sammuna määras kontrollikoda kindlaks EAFRD summad meetmete ja sihtvaldkondade kaupa.
The data are available from the Commission to do so. 
Vastavad andmed on komisjonist kättesaadavad.
The only case where an assumption had to be made was with union priority 43. 
Ainus juhtum, kus tuli toetuda eeldusele, puudutas liidu prioriteeti nr 43.
Finally, we applied the climate coefficients in the matrix below to the corresponding EAFRD amounts. 
Viimase sammuna kohaldas kontrollikoda kliimakoefitsiente alltoodud maatriksis vastavatele EAFRD summadele.
1 The matrix has been developed in particular on the basis of the preparatory study commissioned by the Commission, ‘Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget’ — Detailed CAP assessment, Table 5.4 (pp. 25-30). 
1 Maatriks töötati välja eelkõige komisjoni tellitud ettevalmistava uuringu alusel, mis kannab pealkirja „Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget“ – üksikasjalik ÜPP hindamine, tabel 5.4 (lk 25–30).
2 Rio markers of the OECD and tracking principles developed by the Multilateral Development Banks like the World Bank. 
2 OECD Rio markerid ja mitmepoolsete arengupankade, nagu Maailmapank, välja töötatud kontrollipõhimõtted.
3 Union priority 4 is programmed as a ‘block’ according to the Commission ‘guidelines for strategic programming’, i.e. there is no allocation of EAFRD expenditure to individual focus areas. 
3 Komisjoni strateegilise kavandamise suuniste kohaselt on liidu prioriteet nr 4 kavandatud ühtse tervikuna, st EAFRD-st ei eraldata vahendeid individuaalsetele sihtvaldkondadele.
Therefore, we divided the planned EAFRD expenditure under this priority by three and allocated an equal EAFRD amount to each of the three focus areas under union priority 4: focus areas 4A (restoring, preserving and enhancing biodiversity), 4B (improving water management, including fertiliser and pesticide management) and 4C (preventing soil erosion and improving soil management). Annex 
Seetõttu jagas kontrollikoda EAFRD kavandatavad kulud selle prioriteedi raames kolmega ja eraldas võrdse EAFRD rahastamissumma kõigile kolmele liidu prioriteedi nr 4 sihtvaldkonnale: sihtvaldkond 4A (bioloogilise mitmekesisuse taastamine, säilitamine ja edendamine), 4B (veemajanduse, sealhulgas väetiste ja pestitsiidide kasutamise parandamine) ning 4C (mullaerosiooni ärahoidmine ja mullaharimise parandamine). Lisa
Reply of the 62 Commission Executive summary I The Commission is fully committed to fighting climate change. 
Komisjoni 62 vastus Kokkuvõte I Komisjon on täielikult pühendunud võitlusele kliimamuutuse vastu.
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patterns. 
ELi tegutsemist vähese CO2-heitega ja kliimamuutusele vastupanuvõimelisele majandusele üleminekul suunavad poliitikameetmed, mille eesmärk on muuta ka investeerimistavasid.
Public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition. 
Seda üleminekut toetavad ELi ja liikmesriikide eelarved, mis peaksid seda ka kiirendama.
With the proposal to mainstream climate across the EU budget1 and to increase climate spending to 20 % of the budget, the Commission aimed to make the EU budget a pioneer in fostering mainstreaming. 
Ettepanekuga arvestada kogu ELi eelarves kliimavaldkonna prioriteetidega1 ja suurendada kliimavaldkonna kulutusi 20%-ni eelarvest soovis komisjon saavutada, et ELi eelarve näitaks muude poliitikavaldkondade prioriteetidega arvestamisel teed ka teistele.
The European Council and the European Parliament supported the mainstreaming approach2, and confirmed that the 20 % is an appropriate level of support. 
Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament toetasid sellist lähenemisviisi2 ning kinnitasid, et 20% on sobiv toetusmäär.
II The European Council explicitly confirmed the Commission’s approach to mainstream climate across the budget as the main objective, supported by the political objective of making at least 20 % of EU spending in the current MFF climate relevant. 
II Euroopa Ülemkogu andis sõnaselge heakskiidu komisjoni tegevusele seada kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamine eelarves põhieesmärgiks, mida toetab poliitiline eesmärk kulutada praeguses mitmeaastases finantsraamistikus kliimaga seotud tegevusele vähemalt 20% ELi eelarvest.
In addition to mainstreaming, the Multiannual Financial Framework (MFF) also set out a dedicated programme for addressing climate action. 
Peale kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise on mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ka konkreetne kliimameetmete programm.
IV The Commission welcomes the Court’s recognition of the ambitious work undertaken and the need to continue the efforts to further improve mainstreaming. 
IV Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda tunnustab ette võetud suurt tööd ja vajadust kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamist eri poliitikavaldkondades veelgi parandada.
At the same time, the Commission considers that significant progress has been made both in including climate considerations in programme development and in developing the unique quantified mainstreaming approach, which now provides a transparent baseline. 
Ühtlasi arvab komisjon, et kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamisel programmide väljatöötamise käigus ning muude poliitikavaldkondade prioriteetidega arvestamisele suunatud ja läbipaistvale alusele tugineva ainulaadse kvantifitseeritud lähenemisviisi kujundamisel on palju ära tehtud.
The Commission notes, however, that the potential individual contribution of each of the funds varies according to its primary missions, and therefore, it is inevitable that the systems used to programme and to monitor the contribution differ from one fund to another. 
Komisjon märgib siiski, et iga fondi potentsiaalne panus varieerub vastavalt selle algsele otstarbele, mistõttu erinevad paratamatult ka eri fondide panuse kavandamise ja järelevalve süsteemid.
Also, the reform of the common agricultural policy (CAP) has led to a significant increase in the financing of climate action as compared to the 2007-2013 period. 
Samuti on ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reform toonud kaasa kliimameetmete rahastamise märgatava suurenemise võrreldes perioodiga 2007–2013.
The Commission considers that there is a significant shift towards more climate action. 
Komisjon leiab, et võib täheldada selget muutust rohkemate kliimameetmete suunas.
V The Commission assessed progress towards the 20 % target in the MFF Mid Term Review (MTR), published on 14 September 2016. 
V Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel, mille tulemus avaldati 14. septembril 2016.
The latest data, presented in the Staff Working Document (2016) 299 accompanying the Mid-term Review of the Multiannual Financial Framework (COM(2016) 603) show that over the 2014-2020 period, a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached. 
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendiga (COM(2016) 603) kaasas olnud komisjoni talituste töödokumendis SWD(2016) 299 esitatud värskeimad andmed näitavad, et perioodil 2014–2020 jõutakse kliimavaldkonnas kulutada kokku veidi üle 200 miljardi euro.
1 See COM(2011) 500 final, Part I, section 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf 2 See 2013-02-07 European Council Conclusions and the 2013-03-13 European Parliament resolution on the new MFF (P7_TA(2013)0078). 
1 Vt KOM(2011) 500 (lõplik), I osa, punkt 6.1.4 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/ DOC_4&format=PDF 2 Vt Euroopa Ülemkogu 7. veebruari 2013. aasta järeldused ja Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku kohta (P7_TA(2013)0078).
Reply of the Commission 63 VI The Commission takes note of the Court’s simulations. 
Komisjoni vastus 63 VI Komisjon võtab kontrollikoja arvutused teadmiseks.
However, the Commission has established an innovative and detailed tracking methodology built on the OECD’s Rio markers. 
Samas on komisjon koostanud üksikasjaliku uuendusliku seire-metoodika, mille aluseks on OECD Rio markerid.
Nevertheless, the Commission recognises the need to continue efforts to increase climate relevance across EU programmes, including those mentioned by the Court. 
Sellegipoolest möönab komisjon vajadust jätkata ELi programmides (sh kontrollikoja nimetatud programmides) kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamist.
The method used by the Commission has been prepared in a transparent and coordinated manner. 
Komisjoni kasutatav meetod on koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult.
The EU approach to assessing levels of climate finance in agriculture and rural development is sound. 
ELi lähenemisviis kliimameetmete rahastamise määra hindamisele põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on usaldusväärne.
Also, for non-greening direct payments, the climate impact of 8 % of non-greening direct payments is not overestimated if we look at the benefits for the climate of cross compliance and direct payments. 
Ka rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste puhul ei ole 8% mõju kliimale üle hinnatud, kui võtta arvesse nõuetele vastavuse ja otsetoetuste kasu kliimale.
VII The Commission recognises that the innovative approach to tracking climate spending and its implementation in the EU budget could be further improved, including in respect of increasing granularity with regard to mitigation and adaptation. 
VII Komisjon möönab, et kliimavaldkonna kulutuste uuendusliku seire meetodit ja selle rakendamist ELi eelarves tuleks veel täiustada, sh suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise detailsust.
At the same time, in light of the unclear administrative impact and the complexity of avoiding double counting while reflecting the frequent associated co-benefits, the Commission does not currently foresee further disaggregation in its tracking system. 
Samal ajal ei näe komisjon praegu oma seiresüsteemis ette suuremat detailsust, võttes arvesse ebaselget haldusmõju ja topeltarvestuse vältimise keerukust sagedase kaasuva kasu kajastamisel.
VIII The Commission notes that some of the Court’s recommendations have already been or will be addressed (notably Recommendation 1, 6(b) and 6(c)), some are partially acceptable (Recommendations 2(a), 3, 4, 5 and 7(a)), some are not appropriate or feasible (Recommendations 2(c), 6(a) and 7(b)). 
VIII Komisjon märgib, et mõnda kontrollikoja soovitust on juba järgitud või on seda kavas teha (nt 1. soovitus ning 6. soovituse punktid b ja c), mõni on vastuvõetav vaid osaliselt (2. soovituse punkt a, 3., 4. ja 5. soovitus ning 7. soovituse punkt a) ning mõni ei ole asjakohane või teostatav (2. soovituse punkt c, 6. soovituse punkt a ja 7. soovituse punkt b).
Overall, the Commission considers that the mainstreaming approach has increased the climate contribution of the EU budget. 
Üldiselt on komisjon arvamusel, et kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamine on suurendanud ELi eelarve panust kliimaga seotud tegevusse.
Introduction 01 The Commission is fully committed to fighting climate change. 
Sissejuhatus 01 Komisjon on täielikult pühendunud võitlusele kliimamuutuse vastu.
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patters, as shown for again by the Commission’s recent package of measures3. 
ELi tegutsemist vähese CO2-heitega ja kliimamuutusele vastupanuvõimelisele majandusele üleminekul suunavad poliitikameetmed, mille eesmärk on muuta ka investeerimistavasid, nagu näitab taas komisjoni hiljutine meetmepakett3.
The public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition. 
Seda üleminekut toetavad ELi ja liikmesriikide eelarved, mis peaksid seda ka kiirendama.
02 The Commission considers the adaptation to unavoidable climate change and mitigation as complementary policy responses and seeks to address both simultaneously, where relevant. 
02 Komisjon peab möödapääsmatu kliimamuutusega kohanemist ja selle leevendamist täiendavateks poliitikameet-meteks ning kui see on asjakohane, püüab neid käsitleda samal ajal.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm 
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_et.htm
Reply of the Commission 64 05 The adaptation measures seek to reduce the climate-related risks to an acceptable level, based on projections of climate change. 
Komisjoni vastus 64 05 Kohanemismeetmetega püütakse kliimamuutuse prognooside alusel vähendada kliimaga seotud riske vastuvõetavale tasemele.
07 There are many drivers of the reduction in greenhouse gas (GHG) emission levels; chiefly, reduced energy intensity (less energy consumed per unit of GDP) and deployment of renewables. 
07 Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on mitu hooba; neist peamised on väiksem energiamahukus (vähem tarbitud energiat SKP ühiku kohta) ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt.
Economic growth (GDP per capita) was a positive driver of emissions (i.e. not a contributor to mitigation) throughout the period 2005-2013, though this effect has been weaker since 2007/084. 
Majanduskasv (SKP elaniku kohta) suurendas perioodil 2005–2013 heitkoguseid (st ei soodustanud leevendamist), kuigi alates 2007.-2008. aastast on see mõju väiksem4.
In this context, it is not warranted to single out the impact of the economic crisis on emissions. 
Seda arvestades ei ole põhjust tuua välja majanduslanguse mõju heitkogustele.
08 The Commission highlights that the 20 % objective was announced as one element of the mainstreaming approach in the EU budget, which itself is one element in the EU approach to responding to the investment needs associated with climate change. 
08 Komisjon rõhutab, et 20% eesmärk kuulutati välja ühe osana lähenemisviisist, mille raames integreeritakse kliimavaldkonna prioriteedid ELi eelarvesse, aga see lähenemisviis on omakorda osa ELi püüdlustest reageerida kliimamuutusega seotud investeerimisvajadustele.
The mainstreaming approach in the EU budget demonstrates the EU commitment to and leadership in climate action, like all EU actions to fight climate change. 
Kliimavaldkonna prioriteetide integreerimine ELi eelarvesse näitab liidu tahet ja tema juhtivat rolli kliimameetmete võtmisel, nagu see on kõigi ELi kliimamuutusevastaste meetmetega.
09 The Commission considers that 20 % was announced as a political and aspirational target to support achieving greater climate relevance across operations financed by the EU budget. 
09 Komisjoni arvates kuulutati 20% välja poliitilise eesmärgina, mille poole püüelda, et toetada ELi eelarvest rahastatavate projektide suuremat seotust kliimavaldkonnaga.
The approach was endorsed by the European Council and the European Parliament, and has underpinned subsequent implementation steps. 
Selle kiitsid heaks Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament ning see on olnud aluseks järgmistele rakenduslikele sammudele.
The Commission underlines that, in spirit of the above, both the Commission and the budgetary authority decided not to make this target part of a legal text. 
Komisjon rõhutab, et eeltoodu vaimus on nii komisjon kui ka eelarvepädev institutsioon otsustanud mitte sätestada seda eesmärki õigusaktis.