natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47. the pfm programme began slowly, with insufficient effort on the georgian side to engage in reform. the delegation complained about the difficulty of constructive dialogue with their georgian counterparts. nevertheless, in december 2008 europeaid released part of the second instalment, paying 4 million euro out of a maximum of 5 million euro. this disbursement decision was based on two successive external reviews of the progress made: one concluding negatively (november 2008) and a subsequent one concluding positively on the basis of new evidence made available at the time (december 2008). the court noted that, given the very difficult situation in georgia as from august 2008, the commission considered the efforts in pfm reforms as sufficient to allow them to release. nevertheless, the court also observes that not all conditions set to release this instalment had been met. 
47. riigi rahanduse juhtimisprogramm käivitus aeglaselt, kuna Gruusia poole panus reformis osalemiseks oli ebapiisav. Komisjoni delegatsioon kurtis Gruusia poolega konstruktiivse dialoogi läbiviimist takistavate raskuste üle. sellele vaatamata väljastas Europeaid 2008. aasta detsembris osa teisest osa-maksest, makstes välja 4 miljonit eurot maksimaalsest 5 miljonist eurost. väljamakseotsus põhines toimunud arengu kahel järjestikusel välishindamisel, millest ühes anti negatiivne hinnang (novembris 2008) ja teises positiivne hinnang, mis tugines antud ajahetkel (detsember 2008) kättesaadavale uuele tõendusmaterjalile.
48. to summarise, the pfm programme progressed very little during its first 12 months. however, the beginning of 2009 saw an encouraging change of attitude from the georgian side. for example, having shown hostility in 2008 towards the concept of internal audit, the government adopted an Internal audit strategy in 2009. their increased receptiveness towards pfm reform might be explained by changed basic conditions. after the twin shock of the august 2008 conflict with russia and the global recession, the georgian economy depended on outside aid, leading the government to pay more attention to inflows of eu budget support. 
48. Kokkuvõttes võib öelda, et riigi rahanduse juhtimisprogramm edenes esimese aasta jooksul väga vähe. 2009. aasta alguses toimus siiski positiivne muutus Gruusia poole suhtumises. näiteks pärast 2008. aastal siseauditi kontseptsiooni suhtes ülesnäidatud vaenulikkust võttis valitsus 2009. aastal vastu siseauditi strateegia. poolehoiu suurenemist riigi rahanduse juhtimise reformi vastu võib seletada muutunud tingimustega. pärast 2008. aasta augustis toimunud konflikti venemaaga ja ülemaailmset majanduslangust sõltus Gruusia majandus välisabist, mistõttu valitsus hakkas Eli eelarvetoetuse maksetele rohkem tähelepanu pöörama.
28 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
28 Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?
29 economic rehAbilitAtion And confidence building 49. after georgia’s independence from the soviet union in 1991, conflicts with secessionist movements in the areas of abkhazia and south ossetia had ended with ceasefire agreements and a situation of ‘no war, no peace’. since then, the eu had been supporting programmes for social and economic rehabilitation in both areas. and in georgian government-controlled areas, the eu had financed measures to support ‘internally displaced persons’. the august 2008 war between georgia and russia represented a setback for these programmes, with the peace-building process between georgia and its break-away territories largely destroyed. 
29 mAjAnduslik tAAstumine jA usAlduse suurendAmine 49. pärast Gruusia iseseisvuse saavutamist 1991. aastal olid konfliktid abhaasia ja lõuna-osseetia piirkondade separatistlike liikumistega lõppenud vaherahulepingutega ning valitses „pole sõda, pole rahu” olukord. sellest ajast alates on El toetanud sotsiaalse ja majandusliku taastumise programme mõlemas piirkonnas. Gruusia valitsuse kontrolli all olevatel aladel on El rahastanud meetmeid riigisiseselt ümberasustatud isikute toetamiseks. 2008. aasta augustis Gruusia ja venemaa vahel toimunud sõda andis nimetatud programmidele tagasi-löögi, hävitades suuremas osas Gruusia ja temast iseseisvuda soovivate piirkondade vahelise rahutagamisprotsessi.
50. the first programme under the enpI (technical assistance) envisaged 4 million euro for economic rehabilitation and confidence-building measures. this programme, focusing on rehabilitation in the break-away region of abkhazia, did not materialise as, already before the august 2008 war, the funds were de facto blocked, although the financing agreement had been signed by both the commission and the georgian authorities in january 2008. political concerns on the part of both georgia and abkhazia have prevented any progress: (a) the general worry of the georgian authorities has been that external support to abkhazia could stabilise its break-away status. for example, they feared that schools in abkhazia could be supported where the georgian language might not be used or taught, or that projects could be implemented directly by local non-governmental organisations (ngos), favouring separatism; (b) the abkhaz authorities seemed to perceive the eu’s actions as being only in line with georgian interests since the georgian government alone agrees to and signs the programme. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
50. Esimese Enpi programmiga (tehniline abi) ette nähtud 4 miljonit eurot oli mõeldud majandusliku taastumise ja usalduse suurendamisega seotud meetmetele. iseseisvust sooviva abhaasia piirkonna taastumisele suunatud programmi ellu ei viidud, kuna juba enne 2008. aasta augusti sõja puhkemist olid vahendid de facto blokeeritud, kuigi nii komisjon kui ka Gruusia ametiasutused olid rahastamislepingu allkirjastanud 2008. aasta jaanuaris. nii Gruusia kui abhaasia poole poliitilised kaalutlused on igasugust edenemist takistanud: a) Gruusia ametivõimud tunnevad üldist muret selle üle, et abhaasiale antav välisabi võib kinnitada piirkonna eraldunud staatust. näiteks kardeti, et abhaasias võidakse toetada koole, kus gruusia keelt ei pruugita kasutada või õpetada, või et projekte võidakse rakendada otse kohalike valitsusväliste organisatsioonide kaudu, toetades seeläbi separatismi; b) abhaasia ametivõimude arvates lähtus Eli tegevus üksnes Gruusia huvidest, kuna vaid Gruusia valitsusel on õigus programmile nõusolek anda ja see allkirjastada.
51. to conclude up to the end of 2009, the enpI had not proven to be an appropriate instrument for economic rehabilitation and confidence building in the conflict region of abkhazia. 
51. Kokkuvõttes ei olnud Enpi 2009. aasta lõpuks osutunud majanduse taastamise ja usalduse suurendamise asjakohaseks vahendiks abhaasia konfliktipiirkonnas.
52. In contrast to abkhazia, where the doors were still open for discussion, there has been no cooperation between south ossetia and georgia since the conflict, and all eu reconstruction projects under way have come to a standstill. there is no basis (such as political will or joint interest) for continuing with rehabilitation programmes. consequently the commission reallocated 6 million euro originally intended for the georgia/south ossetia conflict zone in the 2008 annual action programme to the needs of new ‘internally displaced persons’ in georgian government-controlled areas, especially to further housing support. 
52. vastupidiselt abhaasiale, kus uksed olid veel arutelule avatud, ei ole pärast konflikti lõuna-osseetia ja Gruusia vahel koostööd toimunud ning kõik Eli pooleliolevad ülesehitusprojektid on peatatud. Ülesehitusprojektide jätkamiseks puudub igasugune alus (nt poliitiline tahe või ühine huvi). sellest tulenevalt jaotas komisjon ümber esialgselt Gruusia ja lõuna-osseetia konfliktipiirkonnale 2008. aasta tegevusprogrammis ette nähtud 6 miljonit eurot Gruusia valitsuse kontrolli all olevatel aladel vastsete „riigisiseselt ümberasustatud isikute” vajadustele, keskendudes eelkõige eluasemetoetusele. tuleb märkida, et seda laadi meetmete rakendamise puhul on oht, et nendega ei saavutata kulutustele vastavat tulu (vt V lisa).
All countries: tWinning under enPi WAs still in the stArt-uP PhAse 53. the 2007 annual action programmes offer a twinning facility, allocating 14 million euro in total to the three countries22. the commission envisaged that the first twinning projects should start in 2008. however, it was only in june 2009 that the first twinning contract under the enpI was signed in georgia. In armenia and azerbaijan, several contracts were under preparation in the second half of 2009 but not yet signed. thus, the start of the twinning tool under the enpI was de-layed23. 
2007. aasta tegevusprogrammides pakutakse mestimisvahendi kasutamist, mille raames eraldatakse kolmele riigile kokku 14 miljonit eurot22. Komisjoni plaanide kohaselt oleksid esimesed kaks mestimisprojekti pidanud algama 2008. aastal. Esimene Enpi alla kuuluv mestimisleping sõlmiti aga alles 2009. aasta juunis Gruusias. armeenias ja aserbaidžaanis olid 2009. aasta teisel poolel mitmed lepingud väljatöötamisel, kuid veel allkirjastamata. seega Enpi raames kasutatava mestimisvahendi käivitamine viibis23.
54. a main reason lay in the reluctance of the countries to devote resources to build up the necessary management structure for twinning. potentially, the incentive for approximation through twinning is lowered by the lack of eu accession perspectives. 
54. peamiseks probleemiks on riikide tahtmatus eraldada mestimise juhtimisstruktuuri ülesehitamiseks vajalikke vahendeid. stiimulit mestimise kaudu toimuvaks ühtlustamiseks vähendab tõenäoliselt Eliga liitumise perspektiivide puudumine.
22 the taIeX instrument ( technical assistance Information exchange office), previously reserved for eu candidate countries, was also made available to neighbourhood countries. 
22 taiEX ( tehnilise abi infobüroo) vahend, mis oli eelnevalt mõeldud kasutamiseks Eli kandidaatriikides, tehti ka Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele kättesaadavaks.
23 however, in azerbaijan, three tacis-financed twinning contracts started in 2008. 
23 aserbaidžaanis alustati kolme taCise raames rahastatava mestimislepingu elluviimist siiski 2008. aastal.
30 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
30 Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?
55. a programme administration office (pao) was required in each country to manage the twinning tool. the commission supported the establishment of these paos through successive tacis projects. however, at the end of these projects, the paos were not yet able to steer and direct the twinning tool independently. Instead of building up capacity, the external experts from the tacis projects tended to take over the function of the pao. 
Komisjon toetas nimetatud büroode loomist järgnevate taCis-projektide kaudu. nende projektide lõppedes ei suutnud nimetatud bürood siiski mes-timisvahendit veel iseseisvalt juhtida ega suunata. suutlikkuse suurendamise asemel võtsid taCis-projektide eksperdid pigem programmi juhtimisega tegeleva büroo kohustused üle. 56.
56. the commission provided further technical assistance contracts involving private consultants to prepare terms of reference for twinning projects. thus the early experience of twinning involved substantial private sector input in a field where the knowledge should be the preserve of public bodies. 
Komisjon sõlmis täiendavad tehnilise abi lepingud, millega kaasati erakonsultandid mestimisprojektide tehniliste tingimuste koostamiseks. seega oli erasektor mestimise varajases etapis olulisel määral kaasatud valdkonnas, kus peaks toetuma avaliku sektori teadmistele.
3 31 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
3 31 Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?
32 hAs the commission AdequAtely exPloited the delivery tools AvAilAble under the euroPeAn neighbourhood And PArtnershiP instrument? 57. the effectiveness of the assistance depends to a large extent on wise use of the different modes of delivery. the court examined whether the commission applied adequately the new tool of sector budget support and employed the various tools available appropriately. the commission vAried the WAy in Which it Provided finAnciAl AssistAnce 58. the new tool most strongly favoured by the commission is sector budget support. the commission, in line with current worldwide thinking amongst many donors, considers that support to government budgets offers greater potential for development than project-based assistance. through bringing in sector budget support and twinning, the commission managed a change from the technical assistance projects pre-dominating under tacis24. 
Komisjon eelistas uutest vahenditest kõige enam valdkondlikku eelarvetoetust. Kooskõlas paljude rahastajate mõtteviisiga terves maailmas on komisjon arvamusel, et valitsuse eelarve toetusega pakutakse suuremat arengupotentsiaali kui projektipõhise toetusega. Komisjon suutis taCise raames põhiliselt kasutatud tehnilise abi projektidelt üle minna valdkondlikule eelarvetoetusele ja mestimisele24.
59. the use of sector budget support is also in line with the ‘european consensus on development’ of december 2005, which aims to channel 50 % of government-to-government assistance through country systems. however, while the primary objective of eu development cooperation is poverty reduction, its cooperation with the southern caucasus countries has the principal objective of bringing them closer to the eu. for example, in the country strategy paper for georgia, the commission underlined that the support for closer eu–georgia economic and social integration should constitute the main focus of assistance. 
59. valdkondliku eelarvetoetuse kasutamine on kooskõlas ka 2005. aasta detsembris tehtud ühisavaldusega „Euroopa konsensus arengu küsimuses”, mille kohaselt 50% riiklikust abist antakse riiklike süsteemide kaudu. Kuigi Eli arengukoostöö esmane eesmärk on vaesuse vähendamine, on lõuna-Kaukaasia riikidega tehtava koostöö esmaseks eesmärgiks nende riikide lähendamine Eliga. näiteks Gruusia riiklikus strateegiadokumendis rõhutas komisjon, et Eli ja Gruusia vahelise majandusalase ja sotsiaalse integratsiooni tõhustamine peaks olema abi andmise peamine eesmärk. sel viisil peaks vastavalt riiklikule strateegiadokumendile Eli roll selgesti eristuma teiste arengule keskendunud rahastajate omast.
In this way, according to the country strategy paper, the eu should have a role distinct from other donors who were focusing on development. 
Komisjoni enda suuniste kohaselt oleks komisjon enne valdkondliku eelarvetoetuse programmi alustamist pidanud hindama olukorda seitsmes „olulises valdkonnas” (vt 5. selgitus).
61. according to its own guidelines, before embarking on a sector support programme, the commission should examine the situation in seven ‘key assessment areas’ (see Box 5). the commission carried out such assessments but did not arrive at clearly documented conclusions. the assessments also tended to give substantial weight to what the beneficiary countries promised to do in the future. this weakness was particularly prevalent in assessing the existence of effective systems for monitoring and sector coordination. for example in georgia, the commission recognised the weak performance monitoring system in place but concluded only ‘that the full introduction of the medium-term expenditure framework envisages that reliable and relevant performance indicators will be introduced’. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Komisjon tegi vastavad hinnangud, kuid ei koostanud nende põhjal selgesti dokumenteeritud järeldusi. samuti kalduti hinnangutes liigset tähtsust omistama abisaajariikide poolt antud tulevikulubadustele. see puudus oli eriti ilmne valdkonna järelevalve- ja koordineerimissüsteemide mõjususe hindamisel. näiteks Gruusias tunnistas komisjon olemasoleva kontrollisüsteemi puudulikku toimimist, ent nentis vaid, et „keskpika perioodi kuluraamistiku täielikul rakendamisel nähakse ette usaldusväärsete ja asjakohaste tulemusnäitajate kehtestami-ne”. Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?
62. furthermore, the court found no evidence that the commission, before opting for sector budget support, assessed the alternatives for implementing a sector support programme, namely pool funding and ec project procedures25. 63. 
62. lisaks ei leidnud kontrollikoda tõendeid sellest, et komisjon oleks enne valdkondliku eelarvetoetuse kasuks otsustamist hinnanud selliste alternatiivsete abi andmise vahendite kasutamise võimalikkust, nagu ühisfondid ja komisjoni projek-timenetlused25.
In its planning documents the commission expressed confidence that the budget support mechanism would be well understood by the beneficiary countries as they already had experience of similar measures. however, in practice the countries had learnt few lessons from these earlier experiences. although the food security programmes in the countries had provided budget support for many years, they were too specific to serve as a useful guide for the introduction of sector budget support envisaged under the enpI. for instance, food security programmes did not focus on reform of a single sector, did not involve the same ministries and tended to provide budget support in fixed as opposed to variable tranches. 
63. oma planeerimisdokumentides väljendas komisjon kindlust, et partnerriigid mõistavad hästi valdkondliku eelarvetoetuse mehhanismi, sest neil on sarnaste meetmetega juba varasemaid kogemusi. tegelikkuses olid partnerriigid oma varasematest kogemustest aga vähe õppinud. Kuigi toiduainetega kindlustamise programmide raames oli riikides juba aastaid kasutatud eelarvetoetuse andmist, olid programmid liiga spetsiifilised selleks, et Enpi raames kavandatava valdkondliku eelarvetoetuse rakendamisel neist juhinduda. näiteks ei keskendunud toiduainetega kindlustamise programmid ühe valdkonna reformimisele, ei hõlmanud samu ministeeriume ning nende raames antav abi oli pigem kindla-kui muutuva-summaline.
25 europeaidguidelineson support to sector programmes (july 2007). 
25 Europeaidisuunised valdkondlikele programmidele antava toetuse kohta (juuli 2007).
34 box 5 seven key Assessment AreAs for sector suPPort ProgrAmmes (1) the stability of the macro-economic framework (2) the credibility and relevance of a programme to improve public finance management systems (3) the coherence and consistency of the sector policy and overall strategic framework (4) the credibility, comprehensiveness and transparency of the annual sector budgets, including a medium-term strategic budgeting perspective (5) the existence and effectiveness of a government-led system of sector and donor coordination (6) the existence and effectiveness of a performance monitoring system (7) the existence and effectiveness of a programme to strengthen institutional capacities. 
SeLgituS SeitSe VaLdKondLiKu eeLarVetoetuSe Programmide Kõige oLuLiSemat VaLdKonda 1) makromajandusliku raamistiku stabiilsus 2) riigi rahanduse juhtimise süsteemide parandamiseks mõeldud programmi usaldusväärsus ja asjakohasus 3) valdkonna poliitika ja üldise strateegilise raamistiku ühtsus ning järjepidevus 4) iga-aastaste valdkondlike eelarvete (k.a keskpika perioodi strateegiline eelarveperspektiiv) usaldusväärsus, põhjalikkus ja läbipaistvus 5) valitsuse poolt juhitava valdkonna ja abiandjate vahelise koordinatsioonisüsteemi olemasolu ning mõjusus 6) tulemuslikkuse järelevalve süsteemi olemasolu ning mõjusus 7) haldussuutlikkuse parandamiseks mõeldud programmi olemasolu ning mõjusus.
Source: europeaid guidelines on support to sector programmes (july 2007). special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Allikas: Europeaidi suunised valdkondlikele programmidele antava toetuse kohta (juuli 2007). Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?
35 use of delivery tools hAs not been selective enough 64. essentially the 2007 annual action programmes offer only two main tools: sector budget support and twinning (72 %26 and 22 % respectively of the total budget allocation of all three countries). traditional support through technical assistance projects only played a role in the rehabilitation of conflict zones in georgia (6 %). this emphasis on sector budget support and twinning within the annual action programmes has its limitations: (a) direct financial assistance to civil society and the private sector is only possible in specific programmes such as the instrument for the promotion of democracy and human rights27 but hardly under the enpI annual action programme; at the same time the visibility of the eu assistance is less evident through the predominant use of sector budget support; (b) rapid, flexible and tailor-made solutions to specific problems are very difficult to fit into the framework of sector budget support and twinning (see paragraph 65). 
35 abi andmiSe Vahendite KaSutuS ei oLe oLnud PiiSaVaLt SeLeKtiiVne 64. 2007. aasta tegevusprogrammid sisaldavad tegelikult ainult kahte abi andmise vahendit: valdkondlikku eelarvetoetust ja mestimist (vastavalt 72%26 ja 22% kõigile kolmele riigile eraldatud kogusummast). tavapärase tehnilise abi vormis anti abi vaid Gruusia konfliktipiirkonna ülesehitusprojektides (6%). aasta tegevusprogrammides valdkondlikule eelarvetoetusele ja mestimisele rõhu asetamisel on omad piirangud: a) kodanikuühiskonnale ja erasektorile saab otsest rahalist abi anda vaid demokraatia ja inimõiguste ülemaailmse edendamise rahastamisvahendi27 taoliste programmide raames, Enpi iga-aastased tegevusprogrammid selleks vaevalt sobivad; samal ajal vähendab valdkondliku eelarvetoetuse laialdane kasutamine Eli abi nähtavust; b) valdkondliku eelarvetoetuse ning mestimise raamistikus on väga raske pakkuda spetsiifiliste probleemide lahendamiseks mõeldud kiireid, paindlikke ja konkreetsete vajaduste jaoks kohandatud lahendusi (vt punkt 65).
65. In armenia, direct enp objectives were financed outside the enpI. to assist the reform process in line with the enp action plan, the delegation established the ‘eu advisory group’ with funding from the stability Instrument. the eu advisory group was supposed to offer comprehensive support to a number of key bodies such as ministries by providing personal advisers. this delivery tool comes in addition to twinning, requiring coordination. 
65. armeenias ei kasutatud Enpi vahendeid Euroopa naabruspoliitika otseste eesmärkide rahastamiseks. reformiprotsessi edendamiseks vastavalt Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale lõi komisjon stabiilsusvahendi raames rahastatava „Eli nõuanderühma”. nõuanderühma ülesandeks oli pakkuda personaalsete nõustajate näol tuge olulistele ametiasutustele. seda abi andmise vahendit kasutatakse lisaks valdkondlikule eelarvetoetusele ja mestimisele.