natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26 ‘Specific, measurable, achievable, relevant and timed’. 
26 Täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud.
27 The principles and rules in this paragraph are covered by Article 27 of the 2002 financial regulation. 
27 Selle lõigu põhimõtted ja eeskirjad põhinevad 2002. aasta finantsmääruse artiklil 27.
28 See Article 53b of the 2002 financial regulation. 
28 Vt finantsmääruse artikli 53 punkt b.
Observations 28 Is TA an activity or just a tool? 
Tähelepanekud 28 Kas tehniline abi on tegevus või lihtsalt vahend?
For Austria, TA is purely and simply a tool for implementing the RDP, and the only yardstick for its effectiveness is pro‐ gramme success. 
Austria jaoks on tehniline abi lihtsalt vahend maaelu arengu programmi rakendamiseks ning selle mõjususe ainus mõõdupuu on programmi edu.
In this view, TA cannot be planned and cannot be assigned objectives or indicators, which more properly belong to the core measures29 to which it contributes. 
Seoses sellega ei saa tehnilist abi kavandada ja sellele ei saa määrata eesmärke ega näitajaid, mis kuuluvad pigem põhitegevuse juurde29, mille rakendamisele aitab see kaasa.
For the Commission, presenting TA as a separate consolidated activity in its own right would make it difficult to assess the input made in each rural development activity area. 
Komisjoni puhul oleks tehnilise abi eraldi konsolideeritud tegevusena esitamisel keeruline hinnata seda, milline on olnud abi panus iga maaelu arengu valdkonna puhul.
This reasoning, which casts TA funding as somehow passive and not part of the operational performance framework, is contradicted by the regulations. 
Selline loogika, mis näitab tehnilise abi toetust passiivsena ja mitte osana toimivast tulemusraamistikust, on vastuolus määrustega.
Article 66 of the EAFRD regulation calls TA both an ‘activity’ and a ‘measure’, and Article 2(d) defines ‘measure’ as ‘a set of operations contributing to the implementation of an axis’. 
EAFRD määruse artiklis 66 nimetatakse tehnilist abi nii tegevuseks kui ka meetmeks, ning artikli 2 punktis d määratletakse meede kui „telje rakendamisele kaasaaitavate tegevuste kogum”.
Moreover, given the volume of funds committed to TA spending, particularly in the Member States (over 1.5 billion euro), it is essential to have clarity that it is soundly managed and contributing to programme im‐ plementation. 
Lisaks, arvestades tehnilise abi toetusele eraldatud vahendite mahtu, eelkõige liikmesriikides (üle 1,5 miljardi euro), on väga oluline teada, et vahendeid hallatakse usaldusväärselt ning need aitavad kaasa programmi rakendamisele.
This can best be achieved by correctly planning, monitoring and evaluating its specific impacts. 
Kõige paremini aitab seda saavutada vahendite õige kavandamine, järelevalve ning konkreetsete mõjude hindamine.
29 As described in Title IV, chapter I, of the EAFRD regulation. 
29 Nagu kirjeldatud EAFRD määruse IV jaotise I peatükis.
TA is dealt with in Title IV, chapter II. 
Tehnilist abi käsitletakse IV jaotise II peatükis.
63 Although TA is a small part of global spending, it represents a significant amount of money over the program‐ ming period and needs to be duly accounted for. 
63 Kuigi tehniline abi moodustab kogukuludest väikese osa, on see siiski programmitöö perioodi arvestades oluline summa ja selle kasutusest tuleb asjakohaselt aru anda.
Despite assurances from the Commission and the Mem‐ ber States that their TA spending on non‐operational costs is both nec‐ essary and proportionate, and that it makes a valuable contribution to programme success, by and large, no performance framework exists to demonstrate that this is the case. 
Vaatamata komisjoni ja liikmesriikide kinnitusele, et nende tehnilise abi toetus põhitegevusega mitteseotud kulude katmiseks on nii vajalik kui ka proportsionaalne ning aitab kaasa programmi eesmärkide saavutamisele, ei ole enamasti olemas tulemusraamistikku, mis näitaks, et see nii ka on.
The field is characterised by inadequate multiannual planning, no proper needs assessment, imprecise objectives (thus not SMART), and no performance‐ori‐ ented monitoring and evaluation of TA programmes (instead financial aspects are given the greatest weight). Box 4 
Valdkonda iseloomustab ebapiisav mitmeaastane kavandamine, asjakohase vajaduste hindamise puudumine, ebatäpsed eesmärgid (mis seega ei vasta SMART-kriteeriumi-dele) ning tehnilise abi programmide tulemuspõhise järelevalve ja hindamise puudumine (selle asemel on kõige suurem kaal finantsaspektidel). 4. selgitus
Observations 29 Poor planning and assessment of needs 64 So that objectives can be developed and targets set appropriately, it is important to perform an initial needs assessment and plan for the medium and long term. 
Tähelepanekud 29 Puudulik kavandamine ja vajaduste hindamine 64 Selleks, et eesmärgid asjakohaselt välja töötada ja püstitada, on oluline teha esialgne vajaduste hindamine ning koostada plaanid nii keskmises kui ka pikas perspektiivis.
This is, moreover, part of the ex ante evaluation procedure laid down in the EAFRD regulation30. 
See on ka osa EAFRD määruses esitatud eelhindamismenetlusest30.
65 At the Commission, one upshot of the perception of TA spending as admin‐ istrative support is that it is largely considered to be annual expenditure. 
65 Komisjonis on tehnilise abi haldustoe-tusena käsitlemise tulemuseks see, et seda peetakse enamasti iga-aastaseks kuluks.
In almost all activity areas (with the exception of studies and evaluations and the ENRD), there was neither an initial needs assessment for the period nor multiannual planning of the use of funds. 
Pea kõikides tegevusvaldkondades (erandiks on uuringud ja hindamised ning Euroopa maaelu arengu võrgustik) puudus perioodi esialgne vajaduste hindamine ning vahendite kasutamise mitmeaastane kava.
This meant, in some cases, that budget allocations were renewed from one year to the next without confirma‐ tion whether the (short‐term) need expressed some years previously was still valid. 
See tähendab, et mõnel juhul uuendati eelarveeraldisi järgmiseks aastaks ilma kontrollimata, kas eelnevatel aastatel väljendatud (lühiajaline) vajadus on endiselt jõus.
Moreover, without a proper needs assessment, implementation can become random and unfocused. 
Lisaks võib rakendamine ilma asjakohase vajaduste hindamiseta muutuda juhuslikuks ja laialivalguvaks.
66 The EAFRD regulation required Mem‐ ber States to undertake an ex ante eval‐ uation of their RDPs so as to ‘identify and appraise medium and long‐term needs, the goals to be achieved, the results expected, the quantified tar‐ gets particularly in terms of impact in relation to the baseline situation, the Community value‐added, the extent to which the Community’s priorities have been taken into account, the lessons drawn from previous programming and the quality of the procedures for implementation, monitoring, evalua‐ tion and financial management.'31 67 Just like the Commission, the five Member States generally omitted TA from their multiannual rural develop‐ ment needs assessment. 
66 EAFRD määrus nõuab liikmesriikidelt maaelu arengu programmide eelhindamist, sest „eelhindamisel tehakse kindlaks keskmise ja pikema tähtaja vajadused, saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, kvantifitseeritud sihid eeskätt lähteolukorraga seotud mõju osas, ühenduse lisandväärtus, ühenduse prioriteetide arvessevõtmise määr, varasemast programmitööst saadud õppetunnid ning rakendamise, seire, hindamise ja finantsjuhtimise korra kvaliteet.”31 67 Nagu komisjon, jätsid ka viis liikmesriiki tehnilise abi enamasti oma mitmeaastasest maaelu arengu vajaduste hindamisest välja.
The main consequence of this policy came in the form of unstable TA budgets subject to change by administrative decree. 
Selle poliitika peamisteks tagajärgedeks oli ebastabiilne tehnilise abi eelarve, mida saab haldusmäärusega muuta.
Even in Poland, which did produce a TA needs assessment for one com‐ ponent of its RDP, the initial budget was significantly underestimated. 
Isegi Poolas, kus maaelu arengu programmi ühe osa puhul koostati tehnilise abi vajaduste hindamine, oli algne eelarve vajalikust märgatavalt väiksemaks hinnatud.
30 Article 85. 
30 Artikkel 85.
31 Article 85. 
31 Artikkel 85.
Observations 30 Objectives far from SMART 68 The purpose of SMART objectives is to target funding more precisely and thus achieve specific ends more efficiently. 
Tähelepanekud 30 Eesmärgid ei vasta SMART‐kriteeriumidele 68 SMART-eesmärkide ülesanne on suunata vahendid täpsemalt ning saavutada eesmärgid tõhusamalt.
Objectives that are SMART also provide a clearer framework for monitoring and the evaluation of results. 
SMART-kriteeriumidele vastavad eesmärgid tagavad ka selgema raamistiku järelevalveks ja tulemuste hindamiseks.
69 Because of its inadequate planning and needs assessment, the Com‐ mission generally failed to develop SMART objectives for TA funding. 
69 Kuna kavandamine ja vajaduste hindamine oli puudulik, ei suutnud komisjon ka tehnilise abi rahastamiseks SMART-eesmärke koostada.
TA does not appear in DG Agriculture and Rural Development’s detailed annual management plans summarising the department’s objectives and indicators for the coming year — even though the projects and actions supported by TA funding are included in those plans. 
Tehniline abi ei ole välja toodud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksikasjalikes iga-aastastes juhti-miskavades, milles võetakse kokku peadirektoraadi eesmärgid ja näitajad eelolevaks aastaks – kuigi kavades sisalduvad tehnilise abi vahenditest toetatavad projektid ja meetmed.
Nor do the operational financing deci‐ sions prepared by the DG have SMART objectives or indicators for TA projects, which are treated in the same way as the Commission’s general administra‐ tive expenditure. 
Samuti ei sisalda peadirektoraadi koostatud põhitegevuse rahastamisotsused SMART-eesmärke või näitajaid tehnilise abi projektidele, mida käsitletakse samamoodi nagu komisjoni üldiseid halduskulusid.
The only exception is the area of evaluations and studies, which, as already noted, benefit from multiannual planning and have SMART objectives which are built into the requirements of the relevant specific regulations. 
Ainsaks erandiks on hindamiste ja uuringute valdkond, kus, nagu juba märgitud, kasutatakse mitmeaastast kavandamist ning mille puhul on olemas SMART-eesmärgid, mis sisalduvad vastavate määruste nõuetes.
The lack of multiannual planning in dis‐ crete areas of TA activity (e.g. national rural network information and commu‐ nication measures) hindered transpar‐ ency and the definition of objectives. 
Mitmeaastase kavandamise puudumine tehnilise abi tundlikes valdkondades (nagu riikliku maaeluvõrgustiku teavitus-ja kommunikatsioonimeetmed) takistas läbipaistvust ning eesmärkide määratlemist.
Nor did it help that there was no clear distinction between individual TA activity areas, or between them and other similar activities unrelated to the aims of the EAFRD. 
Ka ei olnud abi sellest, et ei tehtud selget vahet tehnilise abi valdkondade vahel, ega tehnilise abi valdkondade ja muude sarnaste tegevuste vahel, mis ei olnud seotud EAFRD eesmärkidega.
Of the five Member States visited, only Italy went beyond the general scope of the regulations. 
Viiest külastatud liikmesriigist tegi ainult Itaalia enamat, kui üldmääruste nõuetes sätestatud.
However, even in Italy the objectives were unquantified and lacked a time horizon. 
Sellegipoolest olid ka Itaalia eesmärgid kvantifitseerimata ning neil puudus kindlaksmääratud tähtaeg.
Examples of inadequately‐worded objectives from the programming documents of Member States The Lithuanian objectives included the following: ‘to ensure appropriate preparation, efficient implementa‐ tion and evaluation of the programme [...] to ensure the appropriate presentation of and publicity for infor‐ mation [...] to ensure accessibility of information’. 
Näiteid ebatäpselt sõnastatud eesmärkidest liikmesriikide programmitöö dokumentides Leedu eesmärgid sisaldasid järgnevat: „... tagada programmi asjakohane ettevalmistus, tõhus rakendamine ja hindamine [---], et tagada teabe asjakohane esitlusviis ja avalikustamine [---] ning tagada teabe kättesaadavus”.
The Polish objectives were essentially limited to a recital of the activities covered by Articles 66 and 68 of the EAFRD regulation. 
Poola eesmärgid piirdusid sisuliselt EAFRD määruse artiklites 66 ja 68 esitatud tegevuste loetlemisega.
Thus, although in line with the regulatory requirements, they did not specify the antici‐ pated results or impacts of TA, or address how TA performance is to be measured. Box 5 
Seega olid need küll regulatiivsete nõuetega kooskõlas, ent ei sisaldanud tehnilise abi toel saavutatavaid eeldatud tulemusi ja mõjusid ega käsitlenud ka seda, kuidas tehnilise abi tulemuslikkust kavatsetakse mõõta. 5. selgitus
Observations 31 Limited monitoring and evaluation 71 The financial regulation makes cer‐ tain stipulations for the Commission’s monitoring and evaluation activities. 
Tähelepanekud 31 Piiratud järelevalve ja hindamine 71 Finantsmääruses esitatakse komisjoni järelevalve-ja hindamistegevu-sele teatud nõuded.
Essentially, annual reports are to be is‐ sued to the budgetary authority on the achievement of objectives assessed against performance indicators32. 
Komisjon peab esitama eelarvepädevale institutsioonile aastaaruande eesmärkide saavutamisest, võrreldes eesmärke tulemusnäitajatega32.
74 At the Commission, therefore, the monitoring and evaluation of TA fund‐ ing are just as limited as the planning of TA. 
74 Seega on komisjonis tehnilise abi toetuse järelevalve ja hindamine sama piiratud kui selle kavandamine.
There are no criteria making the link to overall programme perfor‐ mance, but there is an overwhelming focus on financial and other purely administrative aspects, such as respect for expenditure ceilings and contract execution deadlines. 
Puuduvad kriteeriumid, mis seoksid selle programmi üldtulemustega. Samas keskendutakse liialt finantsaspektidele ning muudele puhtalt haldusega seotud aspektidele, nagu kulude ülemmäärast kinnipidamine ja lepingute täitmise tähtajad.
75 The situation is very similar in the Member States, again because TA does not appear in the CMEF. 
75 Olukord on samasugune ka liikmesriikides – põhjuseks taas kord see, et tehniline abi ei sisaldu ühises seire-ja hindamisraamistikus.
The Commis‐ sion’s monitoring of Member States’ RDPs is limited to checks of budgetary implementation and compliance with the 4 % ceiling. 
Komisjonipoolne järelevalve liikmesriikide maaelu arengu programmide üle piirdub eelarve rakendamise ja 4-protsendilisest ülemmäärast kinnipidamise kontrollimisega.
The Member States’ own principal monitoring tool is the annual progress report each produces on its RDP, but the annual progress reports on three of the six RDPs exam‐ ined contained no evaluation of TA. 
Liikmesriikide enda peamine järelevalvevahend on iga-aastane eduaruanne maaelu arengu programmi täitmise kohta, kuid kontrollitud kuuest maaelu arengu programmist kolme iga-aastased eduaruanded ei sisaldanud tehnilise abi hindamist.
Where such an evaluation was given, moreover, the lack of performance and impact indicators or clear guidelines for presentation limited the scope of monitoring to the financial execution. 
Kui selline hindamine ka tehti, piirdus järelevalve ulatus tulemus-ja mõjunäitajate ning selgete suuniste puudumise tõttu toetuse kasutamise finantsaspektidega.
32 Article 27(3) of the 2002 financial regulation. 
32 Finantsmääruse artikli 27 lõige 3.
33 Articles 77 to 87 of the EAFRD regulation. 
33 EAFRD määruse artiklid 77 ja 78.
72 In rural development33, the key points for 2007–13 included the requirement for a common monitoring and evalu‐ ation framework (CMEF) between the Commission and the Member States, with a limited number of indicators common to all RDPs. 
72 Maaelu arengu puhul33 hõlmasid perioodi 2007–2013 käsitlevad põhipunktid komisjoni ja liikmesriikide vahelise ühise seire-ja hindamisraamistiku olemasolu, mis sisaldaks piiratud arvul kõikidele maaelu arengu programmidele ühiseid näitajaid.
Each Member State was also expected to set addi‐ tional indicators allowing the progress, efficiency and effectiveness of its RDP to be measured at all stages of imple‐ mentation. 
Iga liikmesriik pidi kehtestama ka täiendavad näitajad, mis võimaldaksid kõikides rakendamisetappides mõõta riigi maaelu arengu programmi edusamme, tõhusust ja mõjusust.
There was to be an annual progress report to the Commission, and also ex ante, mid‐term and ex post evaluations of programme quality, ef‐ ficiency and effectiveness. 
Komisjonile tuli esitada iga-aastane eduaruanne ning ka programmi kvaliteedi, tõhususe ja mõjususe eel-, vahe-ja järelhindamised.
In line, however, with the view that TA is not subject to performance requirements, it was not mentioned in general guidance on the CMEF and was also absent from the description of measures and common indicators. 
Vastavalt seisukohale, et tehnilise abi puhul tulemus-nõuded ei kehti, ei mainitud seda ei ühise seire-ja hindamisraamistiku üldsuunistes ega meetmete ja ühiste näitajate kirjelduses.
Observations 32 The impact of an inadequate performance framework 76 It is for the Commission, as the body responsible for the execution of the EU budget, to guarantee sound financial management of the EAFRD. 
Tähelepanekud 32 Puuduliku tulemusraamis‐ tiku mõju 76 Komisjon kui ELi eelarve täitmise eest vastutav asutus peab tagama EAFRD usaldusväärse finantsjuhtimise.
This task includes offering strong guidance on the efficient and effective use of TA. 
See ülesanne hõlmab ka rangete suuniste koostamist tehnilise abi toetuse tõhusaks ja mõjusaks kasutamiseks.
However, by not defining its own TA needs as part of a performance frame‐ work, and by not insisting that the Member States do likewise, the Com‐ mission has deprived itself of a tool for assessing the global impact of TA spending and thus targeting funding where it will be most beneficial. 
Kuna aga komisjon ei määratle oma tehnilise abi alaseid vajadusi osana tulemusraamistikust ega nõua seda ka liikmesriikidelt, puudub komisjonil vahend tehnilise abi vahendite kaudu saavutatud üldise mõju hindamiseks, ning seega ei saa ka vahendeid suunata sinna, kus neist kõige enam kasu oleks.
77 A performance framework would also be useful as a basis for proposing TA solutions to specific problems that might arise with the EAFRD. 
77 Tulemusraamistiku alusel oleks ka hea leida tehnilise abi lahendusi EAFRD rakendamise puhul tekkida võivatele probleemidele.
When, in 2011 and 2012, the Commission invited all Member States to develop action plans for reducing the unacceptable error rate in rural development, an opportunity was lost to identify TA as a means of facilitating or supporting remedial action. 
Kui komisjon kutsus aastatel 2011 ja 2012 kõiki liikmesriike üles töötama välja tegevuskavad maaelu arengu valdkonna vastuvõetamatult kõrge veamäära vähendamiseks, jäeti kasutamata võimalus kasutada tehnilist abi vahendina parandusmeetmete hõlbustamiseks ja toetamiseks.
78 To the extent that the elements of planning, monitoring and evaluation required by the financial regulation are in place at the Commission and in Member States, they cover operational activities rather than the administra‐ tive expenditure which now accounts for the largest share of TA budgets. 
78 Need finantsmääruses nõutavad kavandamise, järelevalve ja hindamise elemendid, mis on komisjonis ja liikmesriikides paigas, hõlmavad pigem põhitegevust kui halduskulusid, mis praegu moodustavad tehnilise abi eelarvetest kõige suurema osa.
One key reason is that it is very dif‐ ficult to plan and assess the contribu‐ tion of payroll, for example, to overall programme performance. 
Selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et on väga keeruline kavandada ja hinnata näiteks seda, millist osa mängivad palgakulud programmi üldises tulemuslikkuses.
This type of spending is far less compatible than operational expenditure with the need to demonstrate compliance with the principles of sound financial management. 
Seda tüüpi kulud on tegevuskuludest palju vähem kooskõlas vajadusega näidata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimist.
Networking: potential for an effective performance framework 79 The ENRD34 is the only component of TA at the Commission to be explicitly defined in the EU’s agriculture and rural development legislation. 
Võrgustike loomine: potent‐ siaal mõjusa tulemusraamis‐ tiku loomiseks 79 Euroopa maaelu arengu võrgustik34 on ainus tehnilise abi osa, mille komisjon on ELi põllumajanduse ja maaelu arengu õigusaktides selgelt määratlenud.
The ENRD has clear aims linked to the con‐ solidation and strengthening of rural development practices and capacity throughout the Union. 
Euroopa maaelu arengu võrgustikul on selged eesmärgid, mis on seotud maaelu arengu tegevuse ja suutlikkuse ühtlustamise ja tugevdamisega terves liidus.
80 One of the ENRD’s tasks is to support national rural networks (NRNs) in the Member States, which are also funded from TA35. 
80 Euroopa maaelu arengu võrgustiku üks ülesanne on toetada riiklikke maaelu arengu võrgustikke liikmesriikides, mida rahastatakse samuti tehnilise abi vahenditest35.
An absolute ceiling of 25 % of each NRN’s allocation was estab‐ lished for the necessary administrative structures36, with the remainder to be spent on an action plan containing specified information and capaci‐ ty‐strengthening activities37. 
Vajalikele haldusstruk-tuuridele seati absoluutseks ülempiiriks 25% iga riigi maaelu arengu võrgustikule eraldatud vahenditest36, ülejäänud summa tuli kulutada tegevuskavale, mis sisaldas konkreetseid teabealaseid ning suutlikkuse suurendamisega seotud meetmeid37.
34 Established in accordance with Article 67 of the EAFRD regulation. 
34 Loodud vastavalt EAFRD määruse artiklile 67.
35 Under Article 68 of the EAFRD regulation. 
35 Vastavalt EAFRD määruse artiklile 68.
36 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
36 Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 41 lõige 2.
37 ‘[...] at least the identification and analysis of good transferable practices and the provision of information about them, network management, the organisation of exchanges of experience and know‐how, the preparation of training programmes for local action groups in the process of formation and technical assistance for inter‐territorial and transnational cooperation.’ 
37 „[---] vähemalt heade üleantavate tavade identifitseerimist ja analüüsi ning neid käsitleva teabe andmist, võrgustiku juhtimist, kogemuste ja oskusteabe vahetuse korraldust ning kohalike tegevusrühmade kujunemisprotsessis nende koolitusprogrammide ettevalmistamist ja tehnilist abi territooriumisisesele ja riikidevahelisele koostööle.”
Observations 33 81 In the case of both the ENRD and the national networks, therefore, the legi‐ slation set more precise guidelines as to the uses of TA funding, with a clear distinction between what is opera‐ tional and what is not. 
Tähelepanekud 33 81 Nii Euroopa maaelu arengu võrgustike kui ka riigi võrgustike puhul seati õigusaktides täpsemaid suuniseid tehnilise abi vahendite kasutamiseks, tehes selget vahet, mis on põhitegevus ja mis ei ole.
Most network spending is theoretically compatible with a performance framework, which should make it easier to ensure the co‐ herence of TA activities in this area and should facilitate evaluation and verifi‐ cation in line with the general princi‐ ples of sound financial management. 
Suurem osa võrgustikega seotud kuludest on teoreetiliselt kooskõlas tulemusraamistikuga, mis peaks muutma kergemaks tehnilise abi meetmete sidususe tagamise selles valdkonnas, ning lihtsustama hindamist ja kontrolli vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise üldpõhimõtetele.
82 However, network activities were often characterised by the same incomplete planning, monitoring and evaluation as TA in rural development as a whole. 
82 Võrgustikega seotud tegevusi iseloomustas aga sageli samasugune ebatäielik kavandamine, järelevalve ja hindamine, kui tehnilise abi puhul maaelu arengu valdkonnas tervikuna.