natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Work was carried out at the CommissionŐs headquarters, notably at the Europeaid Cooperation Office (Europeaid), the Directorate-General for Development (DG DEV), the Directorate-General for External Relations (DG Relex) and also the Directorate-General for Environment (DG ENV), in order to identify and assess the systems established to manage the environmental aspects of development cooperation. 
Komisjoni peakorteris, täpsemalt koostöötalituses EuropeAid (EuropeAid), arengu peadirektoraadis, välissuhete peadirektoraadis ja ka keskkonna peadirektoraadis, uuris ja hindas kontrollikoda arengukoostöö keskkonnaaspektide parandamiseks loodud süsteeme.
On-the-spot missions were carried out in Botswana, Brazil, the Central America region, China, Congo, Gabon, Indonesia, Mali, Mauritius, Morocco, the Pacific region and Tanzania. 
Botswanas, Brasiilias, Gabonis, Hiinas, Indoneesias, Kesk-Ameerika piirkonnas, Kongos, Malis, Marokos, Mauri-tiusel, Tansaanias ja Vaikse Ookeani piirkonnas käidi olukorda uurimas kohapeal.
During these missions the Court audited 65 environment projects, representing commitments of 560 million euro over the period 1995 to 2005, to assess their effectiveness. 
Nende külastuste käigus hindas kontrollikoda 65 keskkonnaprojekti mõjusust, mille kulukohustused olid ajavahemikus 1995–2005 560 miljonit eurot.
In addition, it examined 43 other development programmes and projects (total commitments: 1 073 million euro), where support to the environment was not the primary objective, in order to assess how well environmental aspects had been integrated into these interventions. 
Lisaks kontrolliti 43 muu valdkonna arenguprogrammi ja -projekti (kulukohustused kokku 1 073 miljonit eurot), mille esmane eesmärk ei olnud kesk-konnatoetused, et hinnata, kui hästi olid neisse integreeritud keskkonnaaspektid.
Meetings were also held with the World Bank, the United Nations Development Programme (UNDP), the British Department for International Development (DFID), and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD). 
Peeti ka koosolekuid Maailmapanga, ÜRO arenguprogrammi (UNDP), Ühendkuningriigi rahvusvahelise arengu keskasutuse (British Department for International Development — DFID) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD).
This allowed a comparison to be made with the CommissionŐs approach to managing the environmental aspects of its development cooperation. 
See võimaldas kõrvutamist komisjoni seisukohtadega arengukoostöö keskkonnaaspektide juhtimises.
In addition, meetings were held with two leading NGOs in the field of the environment, the WWF (European Policy Office) and the International Institute for Environment and Development. 
Lisaks kohtuti keskkonnavaldkonna kahe juhtiva valitsusvälise organisatsiooniga — Maailma Looduse Fondi (Euroopa poliitika büroo) ja Rahvusvahelise Keskkonna ja Arengu Instituudiga.
COMMISSION STRATEGY FOR THE ENVIRONMENTAL ASPECTS OF ITS DEVELOPMENT AID Introduction Box 1 The Council and Commission joint declaration of 10 November 2000 on the EC development policy Overarching objective: poverty reduction Priority fields of cooperation: (1) Trade and development (2) Regional integration and cooperation (3) Support to macro-economic policies and the promotion of equitable access to social services (4) Transport (5) Food security and sustainable rural development (6) Institutional capacity-building Main cross-cutting issues: Human rights, Environment, Gender Equality, Good Governance 8. (a) The audit sought to establish: whether the Commission had a comprehensive overall strategy for the environmental aspects of its development cooperation which took into account both the financing of environment programmes and projects and mainstreaming the environment into other development programmes and projects; (1) The other two pillars are economic well-being and social development. 
KOMISJONI ARENGUABI KESKKONNAASPEKTIDE STRATEEGIA Sissejuhatus 1. selgitus Nõukogu ja komisjoni 10. novembri 2000. aasta ühisavaldus EÜ arengupoliitika kohta Üldine eesmärk: vaesuse vähendamine Peamised koostöövaldkonnad: 1) kaubandus ja areng 2) piirkondlik integratsioon ja koostöö 3) makromajanduspoliitika toetamine ja võrdse juurdepääsu edendamine sotsiaalteenustele 4) transport 5) toiduohutus ja maaelu säästev areng 6) institutsioonide suutlikkuse suurendamine Peamised valdkondadevahelised teemad: inimõigused, keskkond, sooline võrdõiguslikkus, hea valitsemistava 8. a) Auditi eesmärk oli kindlaks teha: kas komisjonil on terviklik arengukoostöö keskkonnaaspektide üldstrateegia, mis võtab arvesse nii keskkonnaprogrammide ja -projektide rahastamist kui keskkonnaaspektide süvalaiendamist teistesse arenguprogrammidesse ja -projektidesse; (1) Teisteks alussammasteks on majanduslik heaolu ja sotsiaalne areng.
The most widely used definition of sustainable development is development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs (1987 Bruntland Report on Environment and Development). 
Säästva arengu kõige laialdasemalt kasutatud määratlus on areng, mis rahuldab tänapäeva vajadused, rikkumata tulevaste põlvkondade võimalusi rahuldada oma vajadusi (1987. aasta Bruntlandi aruanne keskkonna ja arengu kohta).
(2) Article 177 of the EC Treaty states that sustainable development is an objective of development cooperation. 
(2) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 177 sätestatakse, et säästev areng on üks arengukoostöö eesmärkidest.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/7 10. 
29.9.2006 ET Euroopa Liidu Teataja C 235/7 10.
The development policy, in following an approach which focused very largely on mainstreaming the environment, did not sufficiently take into consideration the fact that existing regional cooperation frameworks with the ACP States (1), Asia and Latin America (ALA) (2) and the Mediterranean region (MEDA) (3) provided for the possibility of significant funding of programmes and projects in the environment and the wider natural resources sector. 
Arengupoliitikas, milles keskenduti suuresti keskkonna süvalaiendamisele, ei võetud piisavalt arvesse asjaolu, et olemasolevad piirkondlikud koostööraamistikud AKV-riikidega, (1) Aasia ja Ladina-Ameerika riikidega (2) ning Vahemere piirkonnaga (MEDA) (3) võimaldasid keskkonna ja laiemalt loodusvarade sektori programme ja projekte märkimisväärses ulatuses rahastada.
Indeed, budget lines for technical and financial assistance to ALA and MEDA regions set aside 10 % of financial resources for environment and natural resources. 
Aasiale ja Ladina-Ameerika riikidele ning Vahemere piirkonnale antava tehnilise ja finantsabi eelarveridadel eraldati 10 % rahalistest vahenditest keskkonnale ja loodusvaradele.
At the same time, although not referred to in the development policy, a specific regulation on forest conservation and management stipulated that a sum of 249 million euro would be allocated to this purpose over the period 2000 to 2006 (4). 
Samas sätestati, kuid arengupoliitikas sellele ei viidatud, metsade säilitamise ja majandamise erimääruses, et aastatel 2000–2006 eraldatakse selle tarvis 249 miljonit eurot (4).
Box 2 Examples of strategic issues relating to the financing of environment programmes and projects What are the CommissionŐs objectives and priority areas for funding environment programmes and projects, taking into account its strengths and weaknesses and the role of other donors? 
2. selgitus Näiteid keskkonnaprogrammide ja -projektide rahastamisega seotud strateegilistest küsimustest Millised on komisjoni eesmärgid ja esmatähtsad valdkonnad seoses keskkonnaprogrammide ja -projektide rahastamisega, võttes arvesse teiste rahastajate rolli ning nende tugevaid ja nõrku külgi?
Where the Commission does provide financing for a specific programme or project, in what cases should it manage the project itself, and in what circumstances might other donors better manage the project? 
Kui komisjon rahastab konkreetset programmi või projekti, siis millistel juhtudel peaks ta projekti ise juhtima ja millistel asjaoludel võiksid seda paremini teha teised rahastajad?
What are the comparative advantages of the different instruments available to the Commission for financing interventions in the environment sector (ÔbigŐ projects, ÔsmallŐ projects, sector policy support programmes, trust funds etc)? 
Millised on komisjoni kasutada olevate keskkonnasektorile antava abi rahastamise vahendite eelised (“suured” projektid, “väikesed” projektid, poliitika eri valdkondade toetusprogrammid, sihtfondid jne)?
What are the financial implications of the CommissionŐs commitments under the MEAs, for example in relation to institution building in beneficiary countries? 
Millised on mitmepoolsete keskkonnalepingute raames võetavate komisjoni kulukohustuste finantstagajärjed, näiteks seoses abisaavate riikide institutsioonide suutlikkuse suurendamisega?
How far and in what ways will the Commission address the issue of financing of global public goods? 
Millisel määral ja kuidas käsitleb komisjon globaalsete avalike teenuste rahastamise küsimust?
What are the CommissionŐs objectives and funding priorities at regional level? 
Millised on komisjoni eesmärgid ja rahastamisprioriteedid piirkondlikul tasandil?
The lack of full coherence between the development policyŐs approach to the environment on the one hand and the approach foreseen in legal frameworks for development cooperation on the other hand highlighted the need for a comprehensive overall strategy on the environmental aspects of development cooperation. 
Arengupoliitika keskkonnakäsitluse ja õiguslikes raamistikes ette nähtud arengukoostöökäsitluse vahelise täieliku sidususe puudumine tõstis esile vajaduse tervikliku arengukoostöö keskkonnaaspektide üldstrateegia järele.
The main strategy paper drawn up by the Commission on the environmental aspects of its development cooperation is the Commission Staff Working Paper ÔIntegrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation Ń A Comprehensive StrategyŐ, of April 2001. 
Peamine komisjoni koostatud strateegiadokument arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta on 2001. aasta aprilli komisjoni personali töödokument “Keskkon-naaspektide integreerimine EÜ majandus-ja arengukoostöösse — terviklik strateegia”.
This document stresses the importance of the environment to sustainable development, outlines how it can be mainstreamed into overall EC development policy, and identifies actions to be taken to implement the strategy. 
Selles dokumendis rõhutatakse keskkonna tähtsust säästva arengu seisukohalt, kirjeldatakse, kuidas seda teemat süvalaiendada EÜ üldisesse arengukoostöösse ning tehakse kindlaks strateegia rakendamiseks vajalikud tegevused.
Some of the key issues which such a strategy could be expected to address are set out in Box 2. 
2. selgituses on esitatud mõned olulisemad teemad, mida selline strateegia võiks käsitleda.
(1) Article 32 of the Cotonou Partnership Agreement signed on 23 June 2000 (OJ L 317, 15.12.2000). 
2005. aasta detsembris allkirjastati uus EÜ arengupoliiti-(1) 23.juunil2000.aastalallkirjastatudCotonoupartnerluslepinguartik-kel 32 (EÜT L 317, 15.12.2000).
(2) Article5ofCouncilRegulation(EEC)No443/92of25February1992 on financial and technical assistance to, and economic cooperation with, the developing countries in Asia and Latin America (OJ L 52, 27.2.1992, p. 1). 
(2) Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 443/92 (Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants-ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta) artikkel 5 (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).
(3) Annex II of Council Regulation (EC) No 1488/96 of 23 July 1996 on financial and technical measures to accompany (MEDA) the reform of economical and social structures in the framework of the Euro-Mediterranean partnership (OJ L 189, 30.7.1996, p. 
(3) Nõukogu 23. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1488/96 (Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus-ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants-ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta) II lisa (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).
(4) Regulation (EC) No 2494/2000 of the European Parliament and of the Council of 7 November 2000 on measures to promote the conservation and sustainable management of tropical forests and other forests in developing countries (OJ L 288, 15.11.2000, p. 
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete kohta (EÜT L 288, 15.11.2000, lk 6).
C 235/8 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 nine priority fields and beneficiary countries are required to concentrate funding received on just one or two focal sectors. 
C 235/8 ET Euroopa Liidu Teataja 29.9.2006 see valdkond on ainult üks üheksast esmatähtsast valdkonnast ning abisaavatelt riikidelt nõutakse saadud abi andmist ühele või-kahele sihtvaldkonnale.
Given that in most beneficiary countries environment is not the highest priority, there is a risk that they will allocate relatively little funding to the environment and natural resource sector despite the new emphasis in the CommissionŐs development policy on financing environmental programmes and projects. 
Arvestades seda, et enamikus abisaavates riikides ei peeta keskkonda kõige olulisemaks prioriteediks, on oht, et need riigid eraldavad keskkonna ja loodusvarade valdkonnale liiga vähe raha, hoolimata komisjoni arengupoliitika keskendumisest keskkonnaprogrammide ja -projektide rahastamisele.
Given the fact that the main strategy document on the environmental aspects of development cooperation focuses on mainstreaming, this section particularly addresses the management arrangements put in place to follow up this strategy. 
Arvestades seda, et peamine arengukoostöö keskkonnaaspektide strateegiadokument keskendub süvalaiendamisele, käsitletakse käesolevas osas eeskätt selle strateegia järgimiseks astutud korralduslikke samme.
The section also assesses what steps have been taken by the Commission to assess the overall environmental performance of its aid, both in terms of mainstreaming and environment projects financed. 
Samuti käsitletakse komisjoni rakendatud abinõusid hindamaks oma abi üldise keskkonnategevuse tulemuslikkust nii süvalaiendamise kui rahastatud keskkonnaprojektide raames.
Mechanism for overseeing the implementation of the environmental mainstreaming strategy 15. 
Keskkonna süvalaiendamise strateegia rakendamise järelevalvemehhanismid 15.
The implementation of strategies to mainstream the environment into development cooperation is proving a major challenge not just for the Commission but also for other donors. 
Keskkonna arengukoostöösse süvalaiendamise strateegiate rakendamine on keeruline ülesanne mitte ainult komisjoni, vaid ka teiste rahastajate jaoks.
In the Commission the fact that responsibilities for external aid are spread across three Directorates-General (Directorate-General for Development, Directorate-General for External Relations, Europe Aid Office) renders the task even more difficult. 
Komisjoni jaoks teeb selle veelgi keerukamaks asjaolu, et välisabi küsimustega tegelevad kolm peadirektoraati (arengu peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat ja EuropeAid).
With a view to ensuring effective implementation and facilitating coordination, the Commission established an ÔOpera-tional Framework for Further MainstreamingŐ as an Annex to its Staff Working Paper on environmental mainstreaming. 
Tulemusliku rakendamise tagamiseks ja koordineerimise hõlbustamiseks koostas komisjon “Edasise süvalaiendamise tege-vusraamistiku”, mis on keskkonna süvalaiendamist käsitleva personali töödokumendi lisa.
This framework sets out the objectives, type of activities, completion dates and Directorates General involved. 
Raamistikus sätestatakse eesmärgid, tegevuste liigid, elluviimise tähtajad ja asjaomased peadirektoraadid.
However, no interservice steering group was established to ensure the systematic overall follow-up of the frameworkŐs implementation. 
Ei loodud aga talitustevahelist juhtgruppi raamistiku rakendamise järjepideva üldkontrolli tagamiseks.
Partly for this reason progress on the different activities identified in the framework has varied greatly, depending on the area concerned, but has nearly always been delayed or not implemented. 
Osaliselt sel põhjusel on mitmesugused raamistikus loetletud tegevused olenevalt valdkonnast edenenud küllaltki erinevalt, kuid peaaegu alati on nende elluviimine hilinenud või ei ole neid üldse ellu viidud.
The Staff Working Paper notes that Ôin order to steer the environment integration process it will be necessary to develop a set of performance criteria that can measure its progressŐ. 
Personali töödokumendis märgitakse, et “keskkonnaas-pektide integreerimise juhtimiseks on vaja välja töötada tulemuslikkuse kriteeriumid, millega selle edenemist mõõta”.
However, no such performance criteria have been established, nor has there been any overall internal or external reporting on the frameworkŐs implementation status. 
Neid kriteeriume ei ole aga kehtestatud ning samuti ei ole raamistiku rakendamise kohta koostatud mingeid üldisi sise-ega välisaruan-deid. võtta vajalikke
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/9 21. 
29.9.2006 ET Euroopa Liidu Teataja C 235/9 21.
The mainstreaming strategy included the establishment of an environment mainstreaming manual by 2003. 
Süvalaiendamise strateegia sisaldas keskkonna süvalaiendamise teemalise juhendi koostamist 2003. aastaks.
Although preparation originally began in 1998, at the end of 2005 it was still not completed (see Box 3 for details). work on how to better take into account environment questions in development projects and contribute to disseminating best practice. 
Kuigi selle ettevalmistamine algas 1998. aastal, ei olnud see 2005. aasta lõpuks veel valmis (vt 3. selgitus). paremini arvesse võtta keskkonnaaspekte ning paremini levitada parimaid tavasid ning koordineerida nende omavahelist tööd.
However, while the network met four times up to May 2004, no meetings have been held since. 
Kuigi võrgustik kohtus kuni 2004. aasta maini neli korda, ei ole pärast seda koosolekuid peetud.
The network was also largely centred on officials in Europeaid and did not sufficiently incorporate other Commission services, in particular the Delegations. 
Võrgustik keskendus suuresti EuropeAidi ametnikele ning ei kaasanud piisavalt teisi komisjoni talitusi, eriti delegatsioone.
The network has therefore thus far made little contribution to building up in-house capacity. 
Seega on võrgustik vähe kaasa aidanud asutusesisese suutlikkuse suurendamisele.
Systems for assessing the environmental performance of the CommissionŐs development aid 24. 
Komisjoni arenguabi keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamise süsteemid 24.
The Commission also conducts evaluations, both at the level of regulations and sectors, which are organised by the Europeaid Evaluation Unit, and of individual projects, which are organised by its Delegations. 
Komisjon viib läbi ka hindamisi nii määruste kui vald-kondande tasandil, mida korraldab EuropeAidi hindamisüksus, samuti üksikprojektide tasandil, mida korraldavad komisjoni delegatsioonid.
The CommissionŐs operational framework (see paragraph 16) required the independent evaluation of the environmental performance of EC aid over the period 1996 to 2000, as part of a regular evaluation process for environmental performance. 
Komisjoni tegevusraamistik (vt punkt 16) nägi korrapärase keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamise osana ette, et ajavahemikus 1996–2000 antud EÜ abi keskkonnategevuse tulemuslikkust hindaks sõltumatu asjatundja.
This could have been used to establish baseline data and test out performance indicators (see paragraph 17). 
Seda oleks võinud kasutada, et kindlaks määrata baasandmed ning kontrollida keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid (vt punkt 17).
In addition, it could have identified the lessons to be learned from previous interventions and these could have been used as inputs to developing a comprehensive strategy for the environment (see paragraph 11). 
Samuti oleks võinud hindamise käigus teada saada, mida tuleks varasemast sekkumisest õppida, ning kasutada neid teadmisi tervikliku keskkonnastrateegia väljatöötamisel (vt punkt 11).
However, the evaluation, which was planned to be completed by mid-2002, has still not been carried out (1). 
Hindamist, mis plaaniti lõpetada 2002. aasta keskpaigaks, ei ole aga siiani toimunud (1).
At the level of individual environment projects the CommissionŐs headquarters have no system for obtaining and assessing the results of evaluations organised by Commission delegations. 
Üksikute keskkonnaprojektide tasandil ei ole komisjoni peakorteril süsteemi, mille abil hankida ja analüüsida delegatsioonide tehtud hindamiste tulemusi.
The monitors assess each project and give it a ÔscoreŐ based on a set of five criteria: relevance, efficiency, effectiveness, impact and sustainability and related sub-criteria including environmental sustainability. 
Projekte hinnates lähtuvad nad viiest kriteeriumist: asjakohasus, tõhusus, tulemuslikkus, mõju ja jätkusuutlikkus, ning seotud alamkriteeriumidest, sh keskkonnategevuse jätkusuutlikkus.
However, the quantitative and qualitative findings of these reports are not systematically analysed by Commission headquarters to assess the overall performance of environment projects and the degree to which the environment has been integrated into other development projects. 
Nende aruannete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemusi ei ole aga komisjoni peakorteris süstemaatiliselt analüüsitud, et hinnata keskkonnaprojektide üldist tulemuslikkust ja seda, mil määral on keskkonnaaspekte liidetud teistesse arenguprojektidesse.
(1) The Commission did organise a more specific evaluation of the Environment and Tropical Forest budget line, as laid down in the related Regulations in 2004. 
(1) Komisjon viis siiski läbi täpsema hindamise keskkonna ja troopiliste metsade eelarverea kohta, nagu ette nähtud 2004. aasta asjakohastes määrustes.
Box 3 A Manual for mainstreaming the environment The Commission contracted a consultancy firm in 1998 for 12 months but the manual finally produced in 2001 was considered to be inadequate and was not formally approved. 
3. selgitus Keskkonna süvalaiendamise juhend Komisjon palkas 1998. aastal 12 kuuks konsultatsioonifirma, kuid juhendit, mis lõpuks 2001. aastal esitati, peeti mittevastavaks ja seda ei kiidetud ametlikult heaks.
As a result it remained only a draft document. 
Selle tulemusena jäi see ainult dokumendi projektiks.
The manual has been little used firstly because of its draft status, secondly because it was extremely lengthy, and thirdly because its existence was not even known by some staff. 
Juhendit on vähe kasutatud esiteks seetõttu, et see on vaid projekt, teiseks sellepärast, et see on äärmiselt pikk ning kolmandaks sellepärast, et osa töötajaid isegi ei teadnud selle olemasolust.
Significant work on a revised manual only began in mid-2004 with the contracting of a new consultancy firm. 
Läbivaadatud juhendiga alustati märkimisväärset tööd alles 2004. aasta keskel, kui palgati uus konsultatsioonifirma.
Because of the complexity of the task, the higher priority assigned by the Commission to setting up a training programme and frequent changes in the Commission staff managing the contract, the revised manual had still not been completed at the end of 2005. 
Ülesande keerukuse ning lepingut haldavate komisjoni töötajate sagedase vahetumise tõttu ning selle tõttu, et komisjon pidas väljaõppeprogrammi käivitamist olulisemaks, ei olnud uus juhend 2005. aasta lõpuks veel valmis.
The mainstreaming strategy foresaw that Ôevery official in key policy areas or with geographical responsibility in headquarters and DelegationsŐ would have completed training by the end of 2004. 
Süvalaiendamise strateegia nägi ette, et “iga poliitika tähtsamate valdkondade või geograafiliste piirkondade eest vastutav peakorteri või delegatsiooni ametnik” peaks olema 2004. aasta lõpuks läbinud koolituse.
In fact the training courses only began in November 2004 and have not been compulsory. 
Tegelikult algasid kursused alles 2004. aasta novembris ja need ei ole olnud kohustuslikud.