natgillin/translations-raw huggingface dataset:
64 Furthermore, in the view of the majority of the Paying Agencies, the changes in the CAP for the period 2014 – 2020 are not likely to lead to a decrease in costs. 
64 Enamik makseasutusi on samuti seisukohal, et perioodi 2014–2020 ÜPP muudatused kulusid tõenäoliselt ei vähenda.
When asked in the survey whether these changes will lead to lower, similar or higher costs for implementing, managing and controlling cross‐compliance obligations, the Paying Agencies’ replies were: Paying Agencies’ estimate of the impact of the CAP 2014– 2020 changes on their cross‐compliance management and control system No opinion; 6 % Higher costs; 14 % Similar costs; 61 % Source: European Court of Auditors. 
Kontrollikoja uuringu küsimusele, kas muudatustest tulenevalt nõuetele vastavuse rakendamise, haldamise ja kontrollimise kulud vähenevad, jäävad samaks või suurenevad, vastas enamik makseasutusi järgnevalt: Makseasutuste hinnang perioodi 2014–2020 ÜPP muudatuste mõju kohta nende nõuetele vastavuse juhtimis-ja kontrollisüsteemile Arvamus puudub; 6% Suuremad kulud; 14% Sarnased kulud; 61% Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Lower costs; 19 % Figure 4 Box 5 
Väiksemad kulud; 19% Joonis 4 5. selgitus
Observations 29 The basis for the calculation of cross‐compliance penalties for farmers across the EU is not sufficiently harmonised 65 The EU legislation stipulates that where a farmer does not comply with the rules on cross‐compliance, an administrative penalty should be imposed if the non‐compliance results from an act or an omission directly attributable to that beneficiary. 
Tähelepanekud 29 Põllumajandustootjatele kohaldatavate nõuetele vastavust puudutavate karistuste arvutamise alused ei ole ELis piisavalt ühtlustatud. 65 ELi õigusaktide kohaselt tuleb nõuetele vastavuse eeskirju rikkunud põllumajandustootjate suhtes rakendada halduskaristust, kui mittevastavus on asjaomasele toetusesaajale vahetult omistatava tegevuse või tegevusetuse tagajärg.
Such penalties should be established having regard to the principle of proportionality (graded according to the seriousness of the non‐compliance committed38 and calculated as a percentage on the CAP payment) and only be applied where the non‐compliance is attributable to the farmer’s actions, committed either negligently or intentionally. 
Karistuste määramisel peab lähtuma proportsionaalsuse põhimõttest (nende suurus peab sõltuma rikkumise tõsidusest ja neid arvutatakse protsendina ÜPP maksest38) ning neid peab määrama üksnes juhul, kui kohustuste täitmatajätmine tuleneb põllumajandustootja tegevusest (kas hooletusest või tahtlikust tegevusest).
66 When calculating those penalties, account should be taken of the severity, extent, permanence and reoccurrence of the non‐compliance found. 
66 Karistuste arvutamisel tuleb arvesse võtta rikkumise raskusastet, ulatust, kestust ja avastatud rikkumise kordumist.
In the case of non‐compliance due to negligence, the maximum reduction is 5 % and, in the case of reoccurrence, 15 %. 
Hooletusest tingitud eeskirjade rikkumise korral ei ole vähendamine suurem kui 5% ja korduvuse korral ei ole vähendamine suurem kui 15%.
In the case of intentional non‐compliance, there is a minimum reduction of 20 % and it may go as far as total exclusion from one or several aid schemes for one or more calendar years. 
Tahtliku mittevastavuse korral on vähendamise suurus vähemalt 20% ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetuskavast ühe või mitme kalendriaasta jooksul.
67 We found that the practical application of the concept of intentional non‐compliance raises significant uncertainties at Member State level. 
67 Audiitorid leidsid, et tahtliku nõuete rikkumise tõlgendamine tekitab liikmesriikides märkimisväärset ebakindlust.
The representatives of the Paying Agencies and the farmers’ associations in the three Member States visited indicated that the proof of intentionality is difficult to sustain, unless the farmer is caught ‘red‐handed’. 
Kolme külastatud liikmesriigi makseasutuste ja põllumajandustootjate liitude sõnul on tahtlust raske tõendada, kui just põllumajandustootjat otse teolt ei tabata.
68 The review of the control statistics for cross‐compliance shows that some Member States were stricter than others in applying the concept of intentional non‐compliance: no farmer was penalised during the period 2011–2014 for intentional breaches in certain Member States (Czech Republic, Bulgaria), or very few were (Romania, Portugal, Hungary), while other Member States used this concept much more frequently (Lithuania, Greece, Poland, France, Ireland). 
68 Nõuetele vastavuse kontrollistatistika läbivaatamine näitab, et mõned liikmesriigid olid rikkumiste tahtlikuks klassifitseerimisel teistest rangemad: teatud liikmesriikides (Tšehhi Vabariik, Bulgaaria) ei karistatud ajavahemikus 2011–2014 ühtegi põllumajandustootjat tahtlike rikkumiste eest, või oli selliseid karistusi väga vähe (Rumeenia, Portugal, Ungari); samas kui mõned liikmesriigid kasutasid seda palju sagedamini (Leedu, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Iirimaa).
38 Recital 35 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance (OJ L 181, 20.6.2014, p. 48). 
38 Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus-ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48), põhjendus 35.
Observations 30 69 To examine how the same types of non‐compliance are assessed by the Member States, the survey we sent to the Paying Agencies contained two case studies on breaches of the SMRs on cattle identification and registration and the Nitrates Directive (full text of the case studies is included in Annex IV). 
Tähelepanekud 30 69 Kontrollimaks samade rikkumiste hindamist eri liikmesriikides, lisati makseasutustele saadetud küsimustikku kaks juhtumiuuringut kohustuslike majandamistingi-muste rikkumise kohta (loomade identifitseerimine ja registreerimine ning nitraatide direktiiv) (juhtumiuuringute täistekst on esitatud IV lisas).
The Paying Agencies were asked to quantify the percentage of penalties that would be applied in these two case studies. 
Makseasutustel paluti kvantifitseerida karistused, mida nad neil kahel juhul oleksid rakendanud.
Box 6 shows a summary of the case studies presented and the replies received. 
6. selgituses esitatakse kokkuvõte kahest juhtumiuuringust ja saadud vastustest.
Case studies regarding the penalties applied in Member States Summary of the case studies proposed to the Member States During the calendar year, the farmer sent late notification of the registration of animals for 20 cattle. 
Juhtumiuuring liikmesriikides rakendatud karistuste kohta Liikmesriikidele saadetud juhtumiuuringute kokkuvõte Kalendriaasta jooksul hilines põllumajandustootja 20 looma registreerimisest teatamisega.
The farmer had an average of 75 cattle during the year. 
Põllumajandustootjal oli aasta sees keskmiselt 75 looma.
During on‐the‐spot checks, the inspectors calculated that the farmer’s manure storage capacity was 10 % less than the minimum required. 
Kohapealsete kontrollide käigus arvutasid inspektorid, et loomapidaja sõnnikuhoidla suurus oli nõutud minimaalsest mahust 10% väiksem.
Number of Paying Agencies applying each of the possible reduction percentages 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% NR 8 19 29 0% 1% 3% 5% NR NR for ‘No Reply’ – indicates that several Paying Agencies did not quantify the breach. Source: European Court of Auditors. 
Erinevaid võimalikke makse vähendamise määrasid kohaldavate makseasutuste arv 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% VP 8 19 29 0% 1% 3% 5% VP Allikas: Euroopa Kontrollikoda. VP (vastus puudub) tähistab rikkumist mitte kvantifitseerinud makseasutuste arvu.
Box 6 Observations 31 70 Thus, for the same breach of 20 cattle not registered in due time, almost half of the Member States would apply a 3 % penalty, whereas a fifth of the Member States would apply a 1 % penalty, with the remaining ones applying either a 0 % or a 5 % reduction. 
6. selgitus Tähelepanekud 31 70 Sama rikkumise eest (hilinemine 20 looma registreerimisest teatamisega) kohaldaks peaaegu pool makseasutustest 3% karistust, viiendik makseasutusi kohaldaks 1% karistust, ülejäänud aga makse 0% või 5% suurust vähendamist.
An insufficient manure storage capacity would be penalised at 1 % by almost half of the Member States, while a third would apply a 3 % penalty, while a sixth of the Member states would apply either a 0 % or 5 % penalty. 
Sõnnikuhoidla ebapiisava suuruse eest karistaks peaaegu pool liikmesriikidest 1% suuruse vähendamisega, kolmandik kohaldaks 3% karistust, kuuendik aga vähendaks makset kas 0% või 5% võrra.
71 Furthermore, the understanding of the severity of a breach varied significantly between Member States, so there is a risk that similar cases were not treated in the same way. 
71 Lisaks erines märkimisväärselt liikmesriikide arusaam rikkumise raskusastmest, mis näitab riski, et sarnaseid juhtumeid ei käsitleta ühte moodi.
Such a situation was confirmed by the different sanction rules put in place in the Member States visited, as shown in Box 7. 
Seda kinnitasid ka külastatud liikmesriikides karistuste kohta kehtestatud erinevad eeskirjad (vt 7. selgitus).
Example of penalty for the late registration of animals In Germany‐ Schleswig‐Holstein, the Paying Agency has established that no penalty is to be applied for late registration, if the number of bovines concerned by the breach represents less than 30 % of the total number of bovines present on the holding. 
Näide loomade registreerimisega hilinemise korral määratud karistusest Saksamaal (Schleswig-Holstein) otsustas makseasutus, et loomade registreerimisega hilinemise korral ei tule karistust määrata juhul, kui hilinemine puudutab vähem kui 30% põllumajandustootja loomade koguarvust.
On the contrary, in Spain‐Catalonia, no such threshold exists. Box 7 
Seevastu Hispaanias (Kataloonia) sellist ülemmäära ei kasutata. 7. selgitus
Conclusions and 32 recommendations 72 Cross‐compliance has been applicable since 2005, as a mechanism to link most CAP payments to farmers’ compliance with the rules stemming from the environment, public health, animal health, plant health and animal welfare policies. 
Järeldused ja soovitused 32 72 Nõuetele vastamist kasutatakse alates aastast 2005; tegu on mehhanismiga, mis seob suurema osa ÜPP maksetest sellega, kas põllumajandustootja vastab keskkonna-, rahvatervise, loomatervishoiu ning loomade heaolu alastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele.
The objectives of cross‐compliance were to improve the consistency of the CAP with those policies (and thus to respond to the expectations of society) and to make farmers aware of the need to respect those rules (and thus to contribute to the development of sustainable agriculture). 
Nõuetele vastavuse eesmärgiks oli suurendada ÜPP sidusust eelmises lauses loetletud poliitikasuundadega (vastates seega ühiskonna ootustele) ning tõsta toetusesaajate teadlikkust nimetatud põhistandardite järgimise vajadusest (toetades seeläbi säästva põllumajanduse arengut).
The purpose of the report is to assess to what extent the cross‐compliance management and control system has been effective and can be further simplified, and, on that basis, to offer recommendations for improving the implementation of cross‐compliance in the medium and long term. 
Käesoleva aruande eesmärk on hinnata, mil määral on nõuetele vastavuse juhtimis-ja kontrollisüsteem olnud mõjus ja kui suures ulatuses on seda võimalik veelgi lihtsustada, ning anda selle alusel soovitusi nõuetele vastavuse rakendamiseks keskmises ja pikemas perspektiivis.
Despite the changes made to the CAP for the period 2014–2020, the cross‐compliance management and control system can still be simplified. 
Hoolimata ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatustest saab nõuetele vastavuse juhtimis-ja kontrollisüsteemi veelgi lihtsustada.
74 We found that the performance indicators used by the Commission gave a partial view of the effectiveness of cross‐compliance. 
74 Kontrollikoda leidis, et komisjoni kasutatud tulemusnäitajad andsid nõuetele vastavuse mõjususest osalise ülevaate.
The indicators did not take into account the level of non‐compliance by farmers (paragraphs 18 to 27). 
Näitajad ei võtnud arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad nõuetele vastavad (vt punktid 18–27).
Recommendation 1 The Commission should examine as part of the impact assessment for the CAP post 2020 how to further develop its set of indicators to assess the performance of cross‐compliance and how to take into account farmers’ levels of compliance with the cross‐compliance rules in its indicators. 
1. soovitus 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edasi arendama oma nõuetele vastavuse tulemuslikkuse mõõtmiseks mõeldud näitajate süsteemi ning kuidas võtta arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad oma näitajate puhul nõuetele vastavuse tingimustele vastavad.
Conclusions and recommendations 33 75 The legislator established an EU framework regarding cross‐compliance. 
Järeldused ja soovitused 33 75 Seadusandja lõi nõuetele vastavuse jaoks ELi raamistiku.
However, a quarter of the farmers checked on‐the‐spot during the financial years 2011–2014 had breached at least one of the rules, despite the fact that the underlying purpose of cross‐compliance was to ensure the consistency of the CAP with such rules. 
Veerand ajavahemikus 2011–2014 kohapeal kontrollitud põllumajandustootjatest oli aga rikkunud vähemalt ühte nõuet, kuigi nõuetele vastavuse eelduseks oli tagada nende eeskirjade kokkusobivus ÜPP-ga.
The Commission did not analyse the reasons for the infringements and the means of addressing them (paragraphs 28 to 36). 
Komisjon ei analüüsinud ei rikkumiste põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi (vt punktid 28–36).
Recommendation 2 The Commission should from now on improve the sharing of the information on cross‐compliance related infringements between concerned services in order to help them to identify the reasons for breaches and to take appropriate measures to address them. 
2. soovitus Komisjon peaks edaspidi parandama nõuetele vastavusega seotud rikkumiste alast teabevahetust asjaomaste talituste vahel, et aidata neil leida rikkumiste põhjused ja võtta nõuetekohaseid meetmeid nende käsitlemiseks.
76 The changes in the CAP for the period 2014–2020 somewhat reduced the number of cross‐compliance rules, by removing requirements which were not sufficiently relevant to the farming activity. 
76 ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused vähendasid mõningal määral eeskirjade keerukust, sest loobuti põllumajandustegevuse jaoks vähetähtsatest nõuetest.
Even if the control systems were effective, the legislative framework would not allow for a more targeted risk‐based approach according to which certain rules or control points could be checked more or less frequently by taking account, for example, of the level of breaches, the likelihood of a breach, or the magnitude of the effects of a potential breach. 
Isegi kui kontrollisüsteemid oleksid mõjusad, ei võimalda õigusraamistik sihipärasema riskipõhise lähenemisviisi kasutamist, mille raames võiks põhimõtteliselt teatud eeskirju või kontrollküsimusi käsitleda harvemini; võttes näiteks arvesse rikkumiste väikest arvu, nende madalat tõenäosust või potentsiaalse rikkumise piiratud mõju.
Simplification measures, such as the small farmers’ scheme, relieving administrations and farmers of additional burdens need to be balanced against the necessity to achieve the objectives of cross‐compliance (paragraphs 41 to 52). 
Lihtsustamismeetmete (nt haldusasutusi ja põllumajandustootjaid täiendavast koormusest vabastav väikepõllumajandustootjate kava) võtmisel tuleb arvestada ka vajadust saavutada nõuetele vastavusele seatud eesmärgid (vt punktid 41–52).
Recommendation 3 For the CAP post‐2020, the Commission should propose adapting the rules regarding cross‐compliance on‐the‐spot checks. 
3. soovitus 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon tegema ettepaneku kohandada kohapealsete nõuetele vastavuse kontrollide eeskirju.
This would allow a more effective targeting of key control points. 
See võimaldaks põhiliste kontrollipunktide mõjusamat eesmärgistamist.
Conclusions and recommendations 34 77 A new greening payment was introduced in the CAP for the period 2014–2020. 
Järeldused ja soovitused 34 77 Perioodi 2014–2020 ÜPP-s võeti kasutusele uus kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus.
This may lead to inefficiencies in the control systems and an additional administrative burden (paragraphs 53 to 58). 
See võib endaga kaasa tuua kontrollisüsteemide ebatõhususe ja täiendava halduskoormuse (vt punktid 53–58).
Recommendation 4 The Commission should analyse as part of the impact assessment for the CAP post‐2020 the experience of having two systems operating with similar environmental objectives (GAEC standards and greening) with a view to promoting further synergy between them. 
4. soovitus 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP mõjuhindamise raames peaks komisjon analüüsima kahe sarnaste keskkonnaeesmärkidega süsteemi (head põllumajandus-ja keskkonnatingimused ning ja keskkonnasäästlikumaks muutmine) rakendamisest saadud kogemusi, et nendevahelist koostoimet veelgi suurendada.
This analysis should take into consideration criteria such as the environmental impact of the standards and the historical level of compliance by farmers. 
Analüüsis peaks arvesse võtma näiteks standardite keskkonnamõju ja põllumajandustootjate poolset varasemat nõuete täitmist.
78 The costs of implementing cross‐compliance are not sufficiently quantified. 
78 Nõuetele vastavuse rakendamise kulutusi ei ole piisavalt kvantifitseeritud.
However, it would be necessary to assess the aggregate costs of cross‐compliance at EU, Member State and farmer level in order to design and implement a cost‐effective policy. 
Kulu-tõhusa poliitika koostamiseks ja rakendamiseks tuleks aga hinnata nõuetele vastavuse kogumaksumust nii ELi, liikmesriikide kui põllumajandustootjate tasandil.
This calculation should be an important input for any policy changes, in order to ensure that disproportionate costs are not incurred in trying to achieve the intended results, or that alternative instruments which would provide a better cost‐benefit ratio are considered (paragraphs 59 to 64). 
Maksumust puudutavaid andmeid peaks kasutama poliitika muutmise olulise sisendina, tagamaks, et soovitud tulemuste poole püüdlemisega ei kaasneks ebaproportsionaalseid kulusid, või kaalumaks alternatiivsete kulutõhusamate vahendite kasutamist (vt punktid 59–64).
Recommendation 5 After the report on the performance of the CAP due by the end of 2018, the Commission should develop a methodology to measure the costs of cross‐compliance. 
5. soovitus Peale ÜPP tulemuslikkuse aruande valmimist (kavakohaselt 2018. aasta lõpuks) peaks komisjon välja töötama metoodika, mis mõõdaks nõuetele vastavuse maksumust.
Conclusions and recommendations 35 79 Penalties for non‐compliance are calculated on the basis of the severity, extent, permanence and reoccurrence of the non‐compliance found, as well as depending on whether the farmer breached the rules negligently or intentionally. 
Järeldused ja soovitused 35 79 Nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise eest määratavate karistuste arvutamise aluseks on rikkumiste raskusaste, ulatus, kestus, korduvus ning see, kas tegu oli hooletuse või tahtlusega.
In practice, we observed that the application of penalties varied significantly between Member States (paragraphs 65 to 71). 
Audiitorid täheldasid, et tegelikkuses oli karistuste määramisel liikmesriikide vahel märgatavaid erinevusi (punktid 65–71).
Recommendation 6 For the CAP post‐2020, the Commission should encourage a more harmonised application of penalties at EU level by further clarifying the concepts of severity, extent, permanence, reoccurrence and intentionality. 
6. soovitus 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edendama karistuste ühtlustatumat rakendamist ELi tasandil, selgitades täpsemalt rikkumiste raskusastme, ulatuse, püsivuse ja tahtlikkuse mõisteid.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 7 September 2016. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva aruande vastu 7. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annexes 37 Annex I 
I lisa
Annexes 38 Main changes in the scope of cross‐compliance rules for the CAP 2014–2020 Pursuant to Article 93 and Annex II of Regulation (EU) No 1306/2013, the rules were grouped in a single list of 13 SMRs and seven GAECs. 
Lisad 38 Perioodiks 2014–2020 ÜPP-s nõuetele vastavuse alal tehtud peamised muudatused Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 93 ja II lisale jaotati nõuded 13 kohustuslikust majandamisnõudest ning seitsmest maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise standardist koosnevasse nimekirja.
The main changes compared to the previous legislation and the justification provided by the Commission were: ‐ removal of the seven optional GAECs (in order to promote a more even implementation of GAECs by Member States); ‐ removal of the SMR on the use of sewage sludge ( requirements generally applied to sewage companies rather than to farmers); ‐ removal of three SMRs on notification of animal diseases (the systematic cross‐compliance controls were not suitable for exceptional disease occurrences); ‐ reducing the scope of the two SMRs on the conservation of wild birds and natural habitats (infringements could only be identified if farmers were caught ‘red handed’. 
Olulisemad muudatused võrreldes varasemate õigusaktidega ning komisjoni esitatud põhjendused on järgmised: – seitsmest vabatahtlikust maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise standardist loobumine (et edendada maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise standardite ühtlasemat rakendamist liikmesriikides); – reoveesetet puudutavast kohustuslikust majandamisnõudest loobumine (need nõuded kehtivad üldiselt reovee-ettevõtete, mitte põllumajandustootjate kohta); – kolmest loomahaigustest teatamise kohustuslikust majandamisnõudest loobumine (süstemaatilised nõuetele vastavuse kontrollid ei sobinud erandlike haigusjuhtude registreerimiseks); – metslindude kaitset ja looduslikke kasvukohti puudutavast kahest kohustuslikust majandamisnõudest loobumine (rikkumisi oli võimalik tuvastada üksnes juhul, kui põllumajandustootjad teolt tabati.
The cross compliance controls, by nature systematic, were not appropriate for this kind of infringement); ‐ converting the SMR on the protection of groundwater against pollution into a new GAEC; ‐ converting the GAEC standard on the protection of permanent pastures into one of the three practices of the ‘green’ payment; ‐ the GAEC standard on preventing the encroachment of unwanted vegetation has become an eligibility criterion under the basic direct payment scheme. 
Oma olemuselt süstemaatilised nõuetele vastavuse kontrollid taoliste rikkumiste avastamiseks ei sobinud); – põhjavee kaitseks mõeldud kohustusliku majandamisnõude muutmine uueks maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimuseks; – püsirohumaa kaitset puudutava maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimuse muutmine üheks kolmest nn rohelise makse põllumajandustavaks; – võsastumise vältimist puudutava maa heas põllumajandus-ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimuse muutmine üheks otsemaksete kava toetuskõlblikkuse tingimuseks.