natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this field, outstanding commitments amounted to 136 billion euro(32) (65,5% of the total amount), representing 2,7 years worth of commitments or 3,2 years worth of payments in that area at the 2011 spending rate. 
Selles vald­ konnas oli täitmata kulukohustusi 136 miljardi euro (32) väär­ tuses (65,5% täitmata kulukohustuste kogusummast), mis vastab 2,7 aasta kulukohustustele või 3,2 aasta maksetele 2011. aasta kasutusmahu juures.
The vast majority of these outstanding commitments (124,6 billion euro or 92% of the total amount) concerns the current period 2007-2013 (33). 
Valdav osa täitmata kuluko­ hustustest (124,6 miljardit eurot ehk 92 % kogusummast) on seotud käimasoleva perioodiga 2007–2013 (33).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 1.36-1.37 Outstanding commitments derive from the normal management of multiannual programmes and from the growth in the overall level of new commitments. 
K O M I S JO N I V A S TU S E D 1.36–1.37. Täitmata kulukohustused tulenevad mitmeaastaste programmide normaalsest haldamisest ja uute kohustuste üldise taseme kasvust.
As far as Structural Funds are concerned, the size of the RAL is controlled by the N+2/N+3 rule defined by the corresponding regulations. 
Struktuurifondide osas reguleeritakse täitmata kulu­ kohustuste suurust N+2/N+3 reegliga, mis on määratletud vastavates määrustes.
Following this rule, the expected level of the RAL must be equivalent to two or three years of commitments. 
Selle reegli kohaselt peab täitmata eelarveliste kulukohus­ tuste oodatav tase olema võrdne kahe või kolme aasta kohustuste tasemega.
Consequently, the RAL situation is normal, as shown in Graph 1.2 comparing the situation of the RAL for the 2000-2006 period and the first years of implementation of the 2007-2013 period. 
Järelikult on täitmata eelarveliste kulukohustuste olukord normaalne, nagu näidatud joonisel 1.2, võrreldes täitmata kuluko­ hustuste olukorraga perioodil 2000–2006 ja perioodi 2007–2013 esimeste rakendusaastatega.
The validity of the indicator ‘2011 spending rate’ is relative for payments, because of the lack of available appropriations at year end (see item 1.34 last sentence). _____________ (28) From French: ‘Reste à liquider’. 
Näitaja „2011. aasta kasutusmaht” tõelevastavus on maksete puhul kahtlane, kuna aasta lõpus ei ole piisavalt kasutatavaid assigneerin­ guid (vt punkti 1.34 viimane lause). _____________ (28) Prantsuse keeles: „Reste à liquider”.
(29) Outstanding budgetary commitments arise as a direct consequence of differentiated appropriations (see footnote 30), where expen­ diture programmes take a number of years to be completed and commitments made in earlier years remain outstanding until the corresponding payments are made. 
(29) Täitmata eelarvelised kulukohustused on assigneeringute liigenda­ mise otsene tulemus (vt 30. joonealune märkus), mille puhul kulu­ programmide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja varasematel aastatel võetud kulukohustused on täitmata kuni vastavate maksete tegemiseni.
(30) The budget distinguishes between two types of appropriation: non-differentiated appropriations and differentiated appropriations. 
(30) Eelarves eristatakse kaht liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud.
Differentiated appropriations were introduced to manage multiannual operations; the related payments can be made during the year of the commitment and during the following years. 
Liigendatud assigneeringud võeti kasutusele mitmeaastaste tege­ vuste haldamiseks – vastavaid makseid võib teha nii kulukohustuse võtmise aastal kui järgmistel aastatel.
Differentiated appro­ priations are used mainly for the Structural Funds and the Cohesion Fund. 
Liigendatud assigneeringuid kasutatakse peamiselt struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi puhul.
(31) For cohesion, the following total commitments were foreseen in the Financial Framework 2000-2006: 261 billion euro (see 2006 accounts) and the Financial Framework 2007-2013: 348 billion euro (see 2011 accounts), i.e. an increase of 33 %. 
(31) Ühtekuuluvuse jaoks nähakse perioodi 2000–2006 finantsraamis­ tikus ette järgmised kulukohustuste kogusummad: 261 miljardit eurot (vt 2006. aasta raamatupidamise aastaaruanne), ja aastate 2007–2013 finantsraamistikus 348 miljardit eurot (vt 2011. aasta raamatupidamise aastaaruanne) ehk 33 % võrra rohkem.
(32) For cohesion see ‘Report on budgetary and financial management accompanying the Community accounts — Financial year 2011’, pp. 28, 42-45. 
(32) Ühtekuuluvuse kohta vt ühenduse eelarveaasta 2011 raamatupida­ mise aastaaruandele lisatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, lk-d 28, 42–45.
(33) The automatic decommitment rule (n + 2 rule/n + 3 rule) helps to clear outstanding commitments. 
(33) Automaatse kulukohustustest vabastamise reegli (n + 2 reegel / n + 3 reegel) kohaldamine aitab täitmata kulukohustusi katta.
This rule requires automatic decommitment of all funds not spent or not covered by a payment request by the end of the second/third year following the year of allocation. 
Reegel näeb ette automaatse kulukohustustest vabastamise kõigi vahendite puhul, mida ei ole ära kasutatud või väljamaksetaotlusega kaetud nende eraldamise aastast ülejärgmise/üle-ülejärgmise aasta lõpuks.
As part of the ‘third simplification’ package, the n + 2/n + 3 rule was last amended for the 2007 commitments in cohesion (see Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 26), amended by Regulation (EU) No 539/2010 of the European Parliament and of the Council (OJ L 158, 24.6.2010, p. 1). 
Osana „kolmandast lihtsustamispaketist” muudeti n + 2 / n + 3 reeglit viimati ühtekuuluvuse 2007. aasta kulukohustuste puhul (vt nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 26), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 539/2010 (ELT L 158, 24.6.2010, lk 1)).
The substantially higher level of accumulated outstanding commitments shown for the programming period 2007-2013 can be explained to a large extent by the late implementation of programmes (34). 
Programmitöö perioodi 2007–2013 kogunenud täit­ mata kulukohustuste oluliselt suuremat mahtu võib suures osas seletada programmide hilise rakendamisega(34).
Payments could only be made once Member States' management and control systems were approved by the Commission, as required by the relevant regulations for Structural Funds. 
Makseid sai teha alles pärast seda, kui komisjon oli liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemid heaks kiitnud, nagu näevad ette struktuu­ rifondide asjaomased määrused.
According to the interinstitutional agreement on budgetary discipline and sound financial management(35), it must be ensured that sufficient payment appropriations are made available in future years to cover the widening gap between outstanding commitments and appropriations for payments (see also paragraph 1.34). of the European Union 12.11.2012 T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 1.38. 
Vastavalt institutsioonidevahe­ lisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finants­ juhtimise kohta (35) tuleb tagada, et tulevastel aastatel tehakse kättesaadavaks piisavas mahus maksete assigneeringuid, mille abil katta järjest suurenev vahe täitmata kulukohustuste ja makseteks ettenähtud assigneeringute vahel (vt ka punkt 1.34). K O M I S JO N I V A S TU S E D 1.38.
The mechanism of prior approval of Member States’ management and control systems before any interim payment is made, introduced for the first time for the 2007-2013 period, is a major improvement in securing the EU payments for cohesion. 
Liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemide eelneva heakskiitmise mehhanism, mida kasutatakse enne mis tahes vahe­ makse tegemist ning mis võeti kasutusele esimest korda perioodil 2007–2013, on oluline samm ELi maksete tagamisel ühtekuuluvuse valdkonnas.
During the programming period, the requirements for presenting the payment request were modified for 2007 commitments and more flexibility was introduced for major projects. 
Programmitöö perioodi jooksul muudeti 2007. aasta kulukohustuste puhul maksetaotluste esitamise nõudeid ning suurte projektidega seoses muudeti nõuded paindlikumaks.
These measures slowed down the spending levels. 
Kõnealuste meet­ metega vähendati kulutaset.
Full execution of the available credits by the Structural Funds in both 2010 and 2011 show that the growth in the RAL can also result from a lack of budget credits available at year end (see also point 1.34). 
Kasutada oleva krediidi täielik kasutamine struktuurifondide poolt nii 2010. kui ka 2011. aastal näitab, et täitmata eelarveliste kuluko­ hustuste suurenemine võib tuleneda ka aasta lõpus kasutada oleva eelarvekrediidi puudujäägist (vt ka punkt 1.34).
Graph 1.2 gives evidence of the likely absorption of outstanding commitments accumulated during the financial framework programming period. 
Lisatud joonis 1.2 annab tunnistust, et täitmata kulukohustused, mis olid finantsraamistiku programmitöö perioodil akumuleerunud, tõenäolisest vähenevad.
Finally, the Commission agrees that sufficient payment appropriations need to be made available in future years. 
Lõpetuseks, komisjon on nõus, et järgmistel aastatel tuleb teha kätte­ saadavaks piisavalt makseassigneeringuid.
The Commission is firmly committed to present draft budgets covering the widening gap between outstanding commitments and appropriations for payments. _____________ (34) See the Court’s 2008 Annual Report, paragraphs 6.8 and 6.26 to 6.28. 
Komisjon on kindlalt valmis esitama eelarvete projektid, milles käsitletakse täitmata kulu­ kohustuste ja makseassigneeringute üha suuremat lõhet. _____________ (34) Vt kontrollikoja aastaaruande 2008 punktid 6.8 ja 6.26–6.28.
(35) OJ C 139, 14.6.2006, p. 1. 
(35) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
See also Article 3 of Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 7 June 2007 on the system of the European Communities Own Resources (OJ L 163, 23.6.2007, p. 17). 
Vt ka nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17).
EN 12.11.2012 OfficialJournaloftheEuropeanUnion C344/35 
ET 12.11.2012 EuroopaLiiduTeataja C344/35
EN C 344/36 Official Journal of the European Union 12.11.2012 ANNEX 1.1 AUDIT APPROACH AND METHODOLOGY PART 1 — Audit approach and methodology for the reliability of accounts (financial audit) 1. 
ET C 344/36 Euroopa Liidu Teataja 12.11.2012 LISA 1.1 AUDITI LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA 1. OSA – auditi lähenemisviis ja metoodika seoses raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusega 1.
Theauditconsistsofthefollowingbasicelements: (a) an update of the evaluation of the accounting control environment; (b) checking of the functioning of key accounting procedures and the year-end closure process; (c) analytical checks (consistency and reasonableness) on the main accounting data; (d) analyses and reconciliations of accounts and/or balances; and (e) substantive tests of commitments, payments and specific balance sheet items based on representative samples. 
Auditkoosnebjärgmistestpõhiosadest: a) raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonna ajakohastatud hindamine; b) peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivuse kontrollimine; c) peamiste arvestusandmete analüütiline kontroll (järjepidevus ja põhjendatus); d) kontode ja/või saldode analüüsimine ja omavaheline võrdlemine; e) kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne kontrollimine esindusliku valimi alusel.
PART 2 — Audit approach and methodology for the regularity of transactions (compliance audit) 3. 
OSA – auditi lähenemisviis ja metoodika seoses tehingute korrektsusega (vastavusaudit) 3.
The direct testing of transactions within each specific assessment (Chapters 2 to 9) is based on a representative sample of the recovery orders (in the case of revenue) and payments contained within the policy group concerned (2). 
Iga erihinnangu (2.–9. peatükk) tehingute vahetu kontrollimine põhineb esinduslikul valimil, mis moodustatakse poliitikavaldkondade rühma tagasimaksenõuetest (tulude puhul) või maksetest (2).
EN 12.11.2012 OfficialJournaloftheEuropeanUnion C344/37 6. 
ET 12.11.2012 EuroopaLiiduTeataja C344/37 6.
The Court samples the transactions recorded in the budgetary accounts and traces the payment down to the level of the final recipient (e.g. farmer, organiser of training course, or development aid project promoter) and tests compliance at each level. 
Kontrollikoda moodustab eelarvekontodele kirjendatud tehingutest valimi ja analüüsib makset kuni lõpliku abisaajani (nt põllumajan­ dustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ning kontrollib igal tasandil nõuetele vastavust.
When the transaction (at any level) is incorrectly calculated or does not meet a regulatory requirement or contractual provision, it is considered to contain an error. 
Tehing (ükskõik, millisel tasandil) sisaldab viga, kui ta on valesti arvutatud või ei vasta õigusaktide nõuetele või lepingutingi­ mustele.
TheCourtclassifieserrorsasfollows: — whether they are quantifiable or non-quantifiable, depending on whether it is possible to measure how much of the amount paid or received from the EU budget was affected by error; and — in terms of their nature, in particular eligibility (payment does not meet the eligibility rules), occurrence (reimbursement of a cost which is not proven to have been incurred) or accuracy (payment incorrectly calculated). 
Kontrollikodaliigitabvigujärgmiselt: — kvantifitseeritavad ja mittekvantifitseeritavad vead, olenevalt sellest, kas on võimalik välja selgitada ELi eelarvest ebakor­ rektselt välja makstud summa suurus; — vastavalt vea iseloomule: abikõlblikkusvead (makse ei vasta abikõlblikkuseeskirjadele), tõendamisvead (selliste kulude hüvitamine, mille tekkimist ei ole tõestatud) ja täpsusvead (makse on valesti arvutatud).
To ensure the basic principle of competition foreseen in the Treaty the contracts have to be advertised; bids must be evaluated according to specified criteria; contracts may not be artificially split to get below thresholds, etc. 
Aluslepinguga ettenähtud konkurentsipõhimõtte täitmise tagamiseks tuleb hanketeated avaldada; pakkumusi tuleb hinnata vastavalt konkreetsetele kriteeriumidele; lepinguid ei tohi kunstlikult poolitada, et need jääksid alla vajaliku künnise jne.
This information is given in Annexes X.1 of Chapters 2 to 9 when material error is present. 
Olulise veamäära olemasolu korral on vastav teave esitatud 2.–9. peatüki lisas X.1.
The Court also estimates, again using standard statistical techniques, the range within which it is 95 % confident that the rate of error for the population lies in each specific assessment (and for spending as whole). 
Samuti määratleb kontrollikoda standardsete statistiliste meetodite abil vahemiku, mille puhul ta on 95 % kindel, et sellesse jääb iga erihinnangu andmekogumi (ja kulutuste tervikuna) veamäär.
This is the range between the lower error limit (LEL) and the upper error limit (UEL) (7) (see illustration). 
See on vahemik alumise veapiiri (lower error limit, LEL) ja ülemise veapiiri (upper error limit, UEL) (7) vahel (vt joonis allpool).
The Court applies in general a different approach to misapplication of the public procurement rules by the EU institutions, on the grounds that the contracts concerned generally still remain valid. 
Juhtudel, kui ELi institutsioonid on riigihanke-eeskirju valesti kohaldanud, rakendab kontrollikoda üldjuhul teistsugust lähenemisviisi, kuna asjaomased lepingud jäävad sel juhul siiski enamasti kehtima.
(5) Examples of a non-quantifiable error: inappropriate assessment of bids without impact on the outcome of the tender, formal weak­ nesses of tender procedure or tender specification, formal aspects of the transparency requirements not respected. 
(5) Näiteid mittekvantifitseeritavatest vigadest: pakkumuste mitteasjakohane hindamine, mis ei avalda mõju hanke tulemusele; vormistus­ vead hankemenetluses või tehnilises kirjelduses; läbipaistvusnõuete vormilisi aspekte ei ole järgitud.
(6) MLE 1⁄4 1 ä ΣiÊASIi ä error amounti Ì, where ASI is the average sampling interval and i is the numbering of transactions in the ΣASI audited amounti sample. 
(6) MLE 1⁄4 1 ä ΣiÊASIi ä vigade summai Ì, kus ASI on keskmine valimi samm (average sampling interval) ja i valimi tehingute nummer­ ΣASI auditeeritud summai damine.
(7) LEL 1⁄4 MLE – tn;97;5 % ä psffiffi and UEL 1⁄4 MLE þ tn;97;5 % ä psffiffi , where t is the t-distribution factor, n is the sample size and s is nn the standard deviation of the percentage errors. 
(7) LEL 1⁄4 MLE – tn;97;5 % ä psffiffi ja UEL 1⁄4 MLE þ tn;97;5 % ä psffiffi , kus t on t-jaotusfaktor, n valimi suurus ja s veamäärade standard­ hälve. nn
EN C 344/38 Official Journal of the European Union 12.11.2012 14. 
C 344/38 Euroopa Liidu Teataja 12.11.2012 ET 14.
In planning its audit work, the Court seeks to undertake procedures allowing it to compare the estimated rate of error in the population with a planning materiality of 2 %. 
Audititöödplaneeridespüüabkontrollikodavalidaselliseidprotseduure,milleabilsaabandmekogumihinnangulist veamäära võrrelda kavandamisel kasutatud 2 % suuruse olulisuse lävega.
In assessing audit results, the Court is guided by this level of materiality and takes account of the nature, amount and context of errors when forming its audit opinion. 
Audititulemuste hindamisel juhindub kontrol­ likoda sellest olulisuse tasemest ja võtab auditiarvamust formuleerides arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta.
Supervisory and control systems are established by the Commission and Member and beneficiary States in the case of shared or decentralised management, to manage the risks to the budget, including the regularity of transactions. 
Järelevalve-ja kontrollisüsteemid kehtestab komisjon (koostöös liikmesriikidega toimuva või detsentraliseeritud halduse puhul koos liikmes-või abisaajariikidega), et hallata eelarvega, sealhulgas tehingute korrektsusega seonduvaid riske.
The results of the systems assessments are presented in the form of a table called ‘Results of examination of systems’ given in Annexes X.2 of Chapters 2 to 9. 
Süsteemide hindamise tulemused on toodud 2.–9. peatüki lisas X.2 esitatud tabelis „Süsteemide kontrolli tulemused”.
Systems are classified as being effective in mitigating the risk of error in transactions, partially effective (when there are some weaknesses affecting oper­ ational effectiveness) or not effective (when weaknesses are pervasive and thereby completely undermine operating effec­ tiveness). 
Süsteemidele antakse olenevalt nende suutlikkusest maandada tehingutes esinevate vigade riski kas hinnang „mõjus”, „osaliselt mõjus” (süsteemi mõjusat toimimist nõrgendavad mõned puudused) või „ei ole mõjus” (puudused on ulatuslikud ja takistavad seetõttu täiel määral süsteemi mõjusat toimimist).
In addition and when supported by evidence, the Court provides an overall assessment of systems for the policy group (also provided in Annexes X.2 of Chapters 2 to 9), which takes into account both the assessment of selected systems, as well as the results of transaction testing. 
Piisavatõendusmaterjalisaamiselesitabkontrollikodakapoliitikavaldkondaderühmadesüsteemideüldhinnangu (mis on samuti ära toodud 2.–9. peatüki lisas X.2), kus võetakse arvesse nii hinnangut valitud süsteemidele kui tehingute kontrollimise tulemusi.
AsrequiredbyInternationalStandardsonAuditing,theCourtobtainsaletterofrepresentationfromthe Commission, confirming that the Commission has fulfilled its responsibilities, and disclosed all information that could be relevant to the auditor. 
Nagurahvusvahelisedauditistandardidettenäevad,saabkontrollikodakomisjoniltesitiskirja,milleskinnitatakse,et komisjon on oma kohustused täitnud ja esitanud kogu teabe, mis võiks audiitori jaoks oluline olla.
This includes confirmation that the Commission has disclosed all information in respect of the assessment of the risk of fraud, all information in respect of fraud or suspected fraud of which the Commission is aware, and all material instances of non-compliance with laws and regulation. 
See sisaldab kinnitust, et komisjon on avaldanud kogu teabe, mis puudutab pettuseriski hindamist ja komisjonile teadaolevat pettust või pettusekahtlust, samuti kõik olulised juhtumid, kus õigusnormidest ei ole kinni peetud.
In addition, Chapters 2 to 9 consider the annual activity reports of relevant directorates-general. These report on the achievement of policy objectives and the supervisory and control systems in place to ensure the regularity of transactions and sound use of resources. 
Lisakskäsitletakse2.–9.peatükisasjassepuutuvatepeadirektoraatideaastategevusaruandeid.Neiskirjeldatakse poliitikaeesmärkide saavutamist ning tehingute korrektsuse ja ressursside otstarbeka kasutamise tagamiseks rakendatavaid juhtimis-ja kontrollisüsteeme.
Each annual activity report is accompanied by a declaration of the director-general on inter alia the extent to which resources have been used for their intended purpose, and control procedures ensure the regularity of transactions (8). 
Igale aasta tegevusaruandele on lisatud peadirektori kinnitus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kuivõrd tagavad kontrollitoimingud tehingute korrektsuse (8).
The Court reports on the results of this assessment in the section ‘Effectiveness of systems’ in Chapters 2 to 9 (9). 
Hindamise tulemused on toodud 2.–9. peatüki osas „Süsteemide mõjusus” (9).
(8) Further information on these processes, as well as links to the most recent reports can be found at http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm (9) In previous years, the results of this assessment were represented in a specific section ‘Reliability of Commission management representations’. 
(8) Lisateavet toimingute kohta, samuti lingid kõige uuematele aruannetele leiab aadressilt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm (9) Varasematel aastatel esitati hindamise tulemused osas „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus”.
EN 12.11.2012 OfficialJournaloftheEuropeanUnion C344/39 How the Court arrives at its opinions in the statement of assurance 22. The Court arrives at its opinion on the regularity of transactions underlying the European Union's accounts, set out in the statement of assurance, on the basis of all its audit work as reported in Chapters 2 to 9 of this report and including an assessment of the pervasiveness of error. 
ET 12.11.2012 EuroopaLiiduTeataja C344/39 Millel kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamused põhinevad 22. KontrollikojakinnitavasavaldusesesitatudarvamusEuroopaLiiduraamatupidamiseaastaaruandealuseksolevate tehingute korrektsuse kohta, mis sisaldab ka hinnangut vigade ulatuslikkuse kohta, põhineb kogu audititööl, mida kirjeldatakse käesoleva aruande 2.–9. peatükis.
Taken together, the Court’s best estimate of the rate of error for overall spending in 2011 is 3,9 %. 
Kokkuvõttes on kontrollikoja parimal hinnangul 2011. aasta kogukulutuste veamäär 3,9 %.
The Court has 95 % confidence that the rate of error for the population is between 3,0 % and 4,8 %. 
Kontrollikojal on 95 % kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 3 % ja 4,8 %.
The error rate estimated for different policy areas varies as described in Chapters 3 to 9. 
Eri poliitikavaldkondade hinnanguline veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 3.–9. peatükis.
If the Court has reason to suspect that fraudulent activity has taken place, it reports this to OLAF, the Union’s anti-fraud office, which is responsible for carrying out any resulting investigations. 
Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teatab ta sellest OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet), mis vastutab võimaliku juurdluse läbiviimise eest.
In fact, the Court reports around four cases per year to OLAF, based on its audit work. 
Kontrollikoda teatab oma audititöö põhjal OLAFile igal aastal umbes neljast juhtumist.
EN C 344/40 Official Journal of the European Union 12.11.2012 Observations raised in prior years Court’s analysis of the progress made Commission reply 1. 
ET C 344/40 Euroopa Liidu Teataja 12.11.2012 Varasematel aastatel tehtud tähelepanekud Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs Komisjoni vastus 1.