natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The modernisation of agricultural holdings measure contributes to this objective by improving the competitiveness and environmental sustainability of the agricultural production. 
Põllumajandusettevõtete moderniseerimise meede aitab eesmärki saavutada, suurendades põllumajandusliku tootmise konkurentsivõimet ja keskkondlikku jätkusuutlikkust.
Not all investments should improve the farm's performance through all means to achieve the main objective of modernisation — each operation will be specific. 
Mitte kõik investeeringud ei pea suurendama põllumajandusettevõtte majanduslikku suutlikkust kõikide meetmete abil, mis on mõeldud moderniseerimise peaeesmärgi saavutamiseks, vaid iga tegevus on omanäoline.
REPLY OF THE COMMISSION 26. 
KOMISJONI VASTUSED 26.
Second indent In the Luxembourg rural development programme, measure 121 clearly identifies objectives to be achieved based on the SWOT analysis included in the RDPs4. 
Teine taane Luksemburgi maaelu arengu programmis on meetme 121 eesmärgid selgelt kindlaks määratud vastavalt maaelu arengu programmis4 esitatud SWOT-analüüsile.
Nevertheless, the Commission has insisted on the need for greater selectivity on the occasion of the annual meetings with the Luxembourg authorities. 
Sellele vaatamata on komisjon Luksemburgi valitsusasutustega toimunud aastakohtumistel rõhutanud vajadust suurema selektiivsuse järgi.
Despite the fact that the RDP identifies clear objectives/needs/disadvantages, selection criteria and targeting could be further strengthened. 29–38. 
Hoolimata asjaolust, et maaelu arengu programmis on konkreetsed eesmärgid/vajadused/puudu-jäägid kindlaks määratud, tuleks valikukriteeriume ja suunamist veelgi tugevdada.
Joint reply According to the principles of subsidiarity and shared management, project selection lies within the responsibility of Member States. 
Ühisvastus punktidele 29–38 Subsidiaarsuse ja jagatud juhtimise põhimõtete kohaselt kuulub projekti valik liikmesriigi vastutusalasse.
The Commission considers that while it is necessary for the Member States to establish selection criteria, they are not the only way to target the measure to objectives reflecting the structural and territorial needs and structural disadvantages as identified in the SWOT analysis of the rural development programme. 
Komisjon leiab, et kuigi liikmesriigid peavad kehtestama valikukriteeriumid, ei ole see ainus viis meetme suunamiseks, et saavutada eesmärke, mis kajastavad struktuurilisi ja territoriaalseid vajadusi ja struktuurilisi puudujääke vastavalt maaelu arengu programmi SWOT-analüüsile.
Targeting can also take the form of detailed eligibility rules, regional and sectoral differentiation and differentiation of aid intensities as well as aid ceilings by which the Member State can make a preselection among the potential beneficiaries. 
Meedet saab suunata ka üksikasjalike abikõlblikkuse kriteeriumide, piirkondliku ja sektorite kaupa eristamise ning abi osatähtsuse eristamise abil, samuti abi ülemmäärade kehtestamisega, mille alusel liikmesriigid saavad potentsiaalsete abisaajate seas teha eelvaliku.
Nonetheless, the Commission has insisted on several occasions on the need for greater selectivity, for example, during annual meetings. 
Sellele vaatamata on komisjon mitmel korral aastakohtumistel rõhutanud vajadust üksikasjalikuma selektiivsuse järele.
Notably, at the beginning of the programming period a letter was sent from the Commission to the Managing Authorities of all programmes inviting them to take into account the importance of well-defined selection criteria for an effective implementation throughout the whole period. 
Nimelt saatis komisjon programmitöö perioodi alguses kõigi programmide korraldusasutustele kirja, milles kutsus neid võtma arvesse täpselt määratletud valikukriteeriumide tähtsust programmi tõhusal rakendamisel kogu perioodi vältel.
Furthermore, in 2009, another letter asked Member States to make sure that adequate selection criteria are specified and used for the allocation of funds. 
Lisaks paluti ühes 2009. aastal saadetud kirjas liikmesriikidel tagada, et määratakse kindlaks nõuete kohased valikukriteeriumid ja et neid kasutatakse vahendi te eraldamisel.
In cases where the selection criteria were already specified in the programme on a voluntary basis, the Commission has invited the national authorities to consult the Monitoring Committee. 
Neil puhkudel, kui valikukriteeriumid olid programmis vabatahtlikult kindlaks määratud, kutsus komisjon riikide ametiasutusi üles konsulteerima seirekomiteega.
4 See Chapters 3 and 5 of the Luxembourg RDP. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
4 Luksemburgi maaelu arengu programmi 3. ja 5. peatükk. Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
36 Box 3 In the specific case of Poland, the documents provided to the Court show that the initial preference of the Polish authorities was to rely on eligibility criteria that they regarded as being stringent enough to ensure targeting. 
36 3. selgitus Poola kohta kontrollikojale esitatud dokumentidest on näha, et Poola ametiasutuste esialgse eelistuse kohaselt tugineti abikõlblikkuse kriteeriumidele, mida peeti suunamise tagamiseks piisavalt rangeks.
Subsequent experience proved otherwise and selection criteria were adopted following consultation of the programme Monitoring Committee in June 2009. 
Sellest saadud kogemus tõestas vastupidist ja pärast konsulteerimist programmi seirekomiteega 2009. aasta juunis võeti vastu valikukriteeriumid.
See reply to Box 3. 
Vt vastus 3. selgitusele.
While individual RDPs may not all contain all elements of targeting, the possibility exists for Member States to subsequently adopt selection criteria in line with the objectives of the RDPs. 
Kuigi kõik maaelu arengu programmid ei pruugi sisaldada kõiki suunamise elemente, on liikmesriikidel võimalik võtta valikukriteeriumid vastu hiljem kooskõlas maaelu arengu programmide eesmärkidega.
As for the Romanian rural development programme, it explicitly identifies the needs in its measure 121 form. 
Rumeenia maaelu arengu programmi vajadused on sõnaselgelt määratletud meetme 121 ankeedis.
Those needs are also presented in the third chapter of the Romanian RDP. 
Need vajadused on esitatud samuti Rumeenia maaelu arengu programmi 3. peatükis.
Since the purpose of measure 121 is to contribute to the objective of improving competitiveness, the Commission and Member States have agreed during the preparation of the Common Monitoring and Evaluation Framework that the two result indicators ‘Gross value added (GVA)’ and ‘New products and/or techniques’ are relevant and suitable to capture the competitiveness dimension and respond to the measure's intended outcome. 
Kuna meetme 121 eesmärk on aidata saavutada konkurentsivõime suurendamise eesmärki, on komisjon ja liikmesriigid ühise seire-ja hindamisraamistiku ettevalmistamise ajal leppinud kokku, et tulemusindikaatorid „kogulisandväärtus” ja „uued tooted ja/või uus tehnika” on asjakohased ja sobivad konkurentsivõime ulatuse hõlmamiseks ja meetme kavandatud tulemuse saavutamiseks.
Where needed, Member States could complement common indicators with additional indicators to describe the programme's achievements on the basis of specific measure interventions. 
Vajaduse korral võivad liikmesriigid ühistele indikaatoritele omalt poolt lisada täiendavaid indikaatoreid, et kirjeldada programmi raames saavutatut erimeetme sekkumise alusel.
Given that what constitutes modernisation or innovation differs widely across Member States , a common definition of what is actually ‘new’ would be neither meaningful nor desirable. 
Arvestades, et moderniseerimine ja uuendused omavad liikmesriigiti väga erinevat tähendust, ei oleks „uue” ühisel määratlusel mingit mõtet ja selle järele puudub vajadus.
Member States develop their own definition and assess projects accordingly. 
Liikmesriigid koostavad oma määratluse ja hindavad projekte vastavalt oma arusaamisele.
Although GVA is considered a valid indicator to capture economic performance at the level of holdings, experience has showed some difficulties in the collection of data in Member States. 
Ehkki „kogulisandväärtust” peetakse ettevõtte majandusliku suutlikkuse kehtivaks näitajaks, on liikmesriikides andmete kogumisel tekkinud mõningaid raskusi.
Therefore, the Commission has taken steps to address the problem and in a working paper of March 2010 provided guidance on the definition and the methodology to be used for measurement of this indicator. 
Komisjon on seetõttu probleemi lahendamiseks astunud samme, esitades 2010. aasta töödokumendis suunised selle näitaja määratlemise ja mõõtmise metoodika kohta.
For the next programming period, the monitoring and evaluation system is being reviewed and improved to ensure relevance, usability and comparability at EU level of common indicators. 
Järgmiseks programmitöö perioodiks vaadatakse seire-ja hindamissüsteem üle ning täiendatakse seda, et tagada ühiste näitajate asjakohasus, kasutatavus ja võrreldavus ELi tasandil.
The Commission considers that it was not necessary to change the modalities of support (aid rates, eligibility conditions, etc.) where measure 121 had already addressed these new challenges in the previous versions of the rural development programmes in question. 
Komisjon leiab, et puudus vajadus muuta abistamisviise (abi määrad, abikõlblikkuse tingimused jne), kui kõnealuseid uusi ülesandeid oli juba meetme 121 raames käsitletud maaelu arengu programmide varasemates versioonides.
50. The ring-fenced amount of the ‘Health Check’/EERP was entirely programmed for related operations as identified under Annex II of Regulation (EC) No 1698/2005. 
50. „Tervisekontrolli”/EERP kindlad summad olid täielikult kavandatud asjaomaste tegevuste rahastamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 II lisale.
Prior to the ‘Health Check’, reporting on operations already addressing the new challenges was not a legal requirement. 
Enne „tervisekontrolli” ei olnud uusi ülesandeid käsitlevate tegevuste kohta aru andmise nõue kehtestatud õigus aktiga.
Only projects addressing the new challenges and declared to the Commission after the approval of the revised version of the programmes can qualify for ‘Health Check’/European Economic Recovery Plan funding. 
Üksnes need projektid, mis käsitlevad uusi ülesandeid ja mis on esitatud komisjonile pärast programmide täiendatud versioonide heakskiitmist, võivad kvalifitseeruda „tervisekontrolli” / Euroopa majanduse elavdamise kava alusel toimuvale rahastamisele.
A separate financial table for ‘new challenges’ was introduced in the financial plan accompanying the Commission decision approving the programme revision and against which the reimbursements are followed. 
Uute ülesannete rahastamistabel lisati finantsplaani, mis esitati koos komisjoni otsusega, millega kiideti heaks programmi läbivaatamine ja mille alusel toimub toetuste eraldamine.
The legislator formulated Article 69(5a) of Regulation (EC) No 1698/2005 so that an amount equal to the additional ‘Health Check’ and European Economic Recovery Plan resources shall be exclusively spent in the period from 1 January 2010 to 31 December 2015 for operations of the types referred to in Article 16a of the regulation (‘new challenges’). 
Seadusandja sõnastas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõike 5a selliselt, et täiendava „tervisekontrolli” / Euroopa majanduse elavdamise kava vahenditega võrdne summa tuleb eranditult kulutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 määruse artiklis 16a („uued ülesanded”) osutatud tegevuste liikide jaoks.
At the same time, as additionality was not required in the aforementioned article, it was decided to take into account the previous programming choices of the Member States where resources had already been allocated to support operations in relation to new challenges. 
Samas, kuna eespool nimetatud artiklis ei nõutud täiendavust, otsustati võtta arvesse liikmesriikide varasemaid programmitöö valikuid nendel juhtudel, kui uute ülesannetega seotud tegevuste toetamiseks ettenähtud vahendid olid juba eraldatud.
Where the amounts were deemed already appropriate by the Member States, they were given the possibility to transfer funds programmed in the pre-‘Health Check’/EERP funds period for the period 2010–15 to other measures or operations. 
Kui liikmesriigid pidasid summasid piisavaks, anti neile võimalus kanda enne „tervisekontrolli” / EERP rahastamisperioodi (2010–2015) kavandatud vahendid üle teiste meetmete ja tegevuste jaoks.
It is not possible to compare amounts pre-and post-‘Health Check’/EERP amendment, as the amounts already allocated for similar operations were not ring-fenced before the programme revision. 
Ei ole võimalik võrrelda summasid enne ja pärast „tervise kontrolli” / EERP muutmist, kuna sarnastele tegevustele juba eraldatud summad ei olnud sihtotstarbeliselt määratletud enne programmi läbivaatamist.
REPLY OF THE COMMISSION 53–54. and Box 4 — Joint reply The modification following the implementation of the new priorities of the ‘Health Check’. and the European Economic Recovery Plan was indeed considered in line with Article 69(5a) of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as a considerable amount of the EAFRD funds was already committed to addressing the new priorities within the existing measures 121 and 214 defined in the initial RDP. 
KOMISJONI VASTUSED Ühisvastus punktile 53, 4. selgitusele ja punktile 54 Leiti, et pärast „tervisekontrolli” ja EERP uute prioriteetide rakendamist tehtud muudatused on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikega 5a, kuna märkimisväärne osa EAFRD vahenditest oli juba eraldatud uute prioriteetide jaoks esialgses maaelu arengu programmis määratletud olemasolevate meetmete 121 ja 214 raames.
The Commission considers that further strengthening has taken place as the post-‘Health Check’ financial allocation to measure 121 has increased by 29 % The most important effect of the ‘Health Check’/EERP modification is that 26.1 million euro is now earmarked and has to be spent for this specific priority within measure 121 for the years 2010–15, regardless of what has already been spent before 2010. 
Komisjon leiab, et täiendav tõhustamine on aset leidnud, kuna tervisekontrollijärgne täiendav rahaeraldis meetmesse 121 on suurenenud 2% võrra. „Tervisekontrolli” / EERP muutmise kõige olulisem mõju seisneb selles, et 26,1 miljonit eurot on nüüd sihtotstarbeliselt ära märgitud ja need tuleb kulutada nimetatud prioriteedi jaoks meetme 121 raames ajavahemikul 2010–2015, olenemata enne 2010. aastat kulutatud vahenditest.
See reply to paragraph 52. 
Vt vastus punktile 52.
The rural development programme indicates that the economic counsellor is responsible for establishing the development plan. 
Maaelu arengu programmis on märgitud, et arengukava loomise eest vastutab majandusnõustaja.
This is an eligibility criterion for projects of more than 100 000 euro. 
See on abikõlblikkuse kriteerium 100 000 eurost suuremate projektide puhul.
In Hungary, eligible projects are ranked according to a scoring system. 
Ungaris seatakse abikõlblikud projektid pingeritta punktisüsteemi alusel.
The quality and soundness of the financial plan is one of the elements of this system. 
Rahastamiskava kvaliteet ja põhjendatus moodustavad süsteemi ühe elemendi.
Other elements include, for instance, the establishment of a business plan, which should demonstrate that the project would improve the overall performance of the holding through, for instance, the enhancement of the competitiveness of the farm, impact on biodiversity and positive energetic balance. 
Teiste hulgast võib leida näiteks äriplaani koostamise, mis peaks näitama, et projektiga soovitakse parandada ettevõtte üldist majanduslikku suutlikkust kas põllumajandusettevõtte konkurentsivõime tõhustamise, bioloogilise mitmekesisuse mõjutamise või positiivse energeetilise tasakaalu loomise abil.
As the purpose of these elements is to rank eligible projects, a zero point for the financial plan does not, as such, predetermine the viability of the project itself which, in fact, remains eligible. 
Kuna nende elementide eesmärk on pingeritta seada abikõlblikud projektid, siis asjaolu, et äriplaani eest saadi 0 punkti, ei määra ära projekti enda elujõulisust ning tegelikult on see endiselt abikõlblik.
Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
In its proposal of September 2010 for the amendment of Regulation (EC) No 1698/2005 and in respect of investment operations under measures falling within the scope of Article 42 of the Treaty, the Commission has proposed that only expenditure which has been incurred after an application has been submitted to the competent authority shall be considered eligible. 
Vastavalt komisjoni 2010. aasta septembri ettepanekule muuta määrust (EÜ) nr 1698/2005 ja seoses asutamis lepingu artikli 42 reguleerimisalasse kuuluvate meetmete kohaste investeerimistegevustega on komisjon teinud ettepaneku, et abikõlblikuks peetaks vaid kulutusi, mis on tekkinud pärast taotluse esitamist pädevale asutusele.
See reply to paragraph 62. 
Vt vastus punktile 62.
The legislative proposal for the next programming period5 foresees that only expenditure which has been incurred after an application has been submitted to the competent authority shall be considered eligible. 
Järgmise programmitöö perioodiks tehtud seadusandlikus ettepanekus5 nähakse ette, et abikõlblikuks peetakse ainult neid kulutusi, mis on tehtud pärast taotluse esitamist pädevale asutusele.
This mitigates the risk of deadweight, in the Commission's view. 
Sellega vähendatakse komisjoni arvates tühimõju riski.
Box 5 The first provision of the Commission proposal for the 2014–20 rural development period6 has been introduced to align the agricultural measures to general state aid rules. 
5. selgitus Maaelu arengu perioodi 2014–2020 käsitleva komisjoni ettepaneku6 esimene säte on kirja pandud eesmärgiga ühtlustada põllumajandusmeetmed üldiste riigiabi eeskirjadega.
5 Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), COM(2011) 627 final/2 of 19 October 2011 6 COM(2011) 627 final/2 —-Commission’s proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), presented by the Commission in the legislative framework for the CAP in the period 2014–20. 
5 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, KOM(2011) 627 (lõplik/2), 19. oktoober 2011. 6 KOM(2011) 627 (lõplik/2). Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta.
REPLY OF THE COMMISSION CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 66. 
KOMISJONI VASTUSED JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 66.
Targeting of the aid can be achieved in many ways: through selection criteria, detailed eligibility criteria, sectoral or regional differentiation and differentiation of aid intensities by type of beneficiary or by type of investment or by setting aid ceilings. 
Abi võib suunata mitmel viisil: valikukriteeriumide, üksikasjalike abikõlblikkuse kriteeriumide, valdkondliku või piirkondliku eristamise abil, samuti tehes vahet toetuse osatähtsusel selle abisaaja või investeeringuliigi põhjal või kehtestades toetuse ülemmäärad.
In accordance with the principles of subsidiarity and shared management, Article 71(2) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 stipulates that selection criteria may be defined after programme approval in consultation with the Monitoring Committee and they are not subject to a Commission decision. 
Kooskõlas subsidiaarsuse ja jagatud juhtimise põhimõtetega on nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõikes 2 sätestatud, et valikukriteeriume võib määratleda seirekomisjoniga konsulteerides pärast programmi heakskiitmist ning komisjon ei pea nende kohta otsust langetama.
The content of the programme shall contain a description of the strategy which includes the target setting for each of the focus areas of the Union priorities for rural development included in the programme. 
Programmis esitatakse strateegia, mille alusel seatakse programmiko-haste liidu maaelu arengu prioriteetsete sihtvaldkondade eesmärgid.
Specific needs, linked with specific conditions at regional or subregional level, have to be demonstrated. 
Programmis tuleb näidata piirkondliku või allpiirkondliku tasandi spetsiifiliste tingimustega seotud erivajadusi.
The programme shall also demonstrate, inter alia, that the allocation of financial resources is balanced and adequate and that an appropriate approach has been defined laying down principles with regard to the setting of selection criteria for projects, which takes into account relevant targets. 
Samuti tuleb muu hulgas näidata, et finants vahendite eraldamine on tasakaalustatud ja vastab nõuetele ning et seoses projektide valikukriteeriumide kehtestamisega on kindlaks määratud nõuetekohane lähenemisviis, milles võetakse arvesse asjaomaseid eesmärke arvestavaid põhimõtteid.
The definition and application of selection criteria shall aim to ensure equal treatment of applicants, better use of financial resources and targeting of measures in accordance with the Union priorities for rural development. 
Valikukriteeriumide määratlemise ja kohaldamise eesmärk on tagada taotlejate võrdne kohtlemine, rahaliste vahendite tõhusam kasutamine ja meetmete suunamine vastavalt liidu maaelu arengu prioriteetidele.
Moreover, in order to further improve targeting, Member States shall ensure that the ex ante evaluator is engaged from an early stage in the process of development of the rural development programme, including the development of the SWOT analysis, the design of the programme’s intervention logic and the establishment of the programme’s targets. 
Veelgi parema suunamise nimel tagavad liikmesriigid, et eelhindaja kaasatakse maaelu arengu programmi koostamise varajases staadiumis, sealhulgas SWOT-analüüsi väljatöötamisel, programmi tegevusloogika kujundamisel ja programmi eesmärkide seadmisel.
The Commission considers that the Common Monitoring and Evaluation Framework constitutes a relevant and integrated set of indicators that was jointly prepared by the Commission and Member States to capture the policy's objectives. 
Komisjon leiab, et ühine seire-ja hindamisraamistik kujutab endast asjakohast ja integreeritud näitajate kogu, mille valmistasid ühiselt ette komisjon ja liikmesriigid vastavalt poliitilistele eesmärkidele.
It marks the first time that a comprehensive, yet very demanding, monitoring and evaluation system for rural development has been implemented at EU level. 
Esimest korda rakendatakse ELi tasandil maaelu arengu valdkonnas ulatuslikku, ent väga ranget seire-ja hindamissüsteemi.
It is the combination of all the measures which should be considered when assessing whether the EU's priorities are well addressed. 
See on kogum kõikidest meetmetest, mida tuleks arvestada, kui antakse hinnang sellele, kas ELi prioriteete on igati silmas peetud.
REPLY OF THE COMMISSION Measure 121 should be assessed against the objective of improving competitiveness. 
KOMISJONI VASTUSED Meedet 121 tuleks hinnata võrdluses konkurentsivõime parandamise eesmärgiga.
The current 'learning by doing' experience shows that the definition of result indicators in this field is challenging and the Commission, Member States and various stakeholders have devoted much effort to continuously improve methodology, reliability and comparability. 
Töö käigus õppimise kogemus näitab, et selle valdkonna tulemusnäitajate määratlemine on keerukas ning komisjon, liikmesriigid ja mitmed sidusrühmad on sellega pingsalt tegelenud, et täiustada metoodikat, suurendada usaldatavust ja parandada võrreldavust.
This experience will also be used for the future monitoring and evaluation system. 
Saadud kogemust kasutatakse tulevaste seire-ja hindamissüsteemide väljatöötamisel.