natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 13 The ECB accepts the recommendation. 
13. soovitus EKP nõustub soovitusega.
The ECB would like to note that as regards the part of the recommendation relating to the IT system, the forthcoming IMAS 2.0 releases will partly address this issue. 
Seoses IT-süsteemi puudustega märgib EKP, et osaliselt aitab neid lahendada edaspidi kasutusele võetav teabehaldussüsteemi (IMAS) versioon 2.0.
With regard to the qualifications and skills of NCA inspectors, the implementation of the SSM training curriculum should address the finding. 
Inspektorite pädevust ja oskusi peaks aitama parandada ühtse järelevalvemehhanismi koolituskava rakendamine.
Event Date Adoption of the Audit Planning Memorandum/Start of audit 29.6.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 28.6.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 18.10.2016 European Central Bank’s official replies received in all languages 19.10.2016 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 29.6.2015 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 28.6.2016 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 18.10.2016 Kõigis keeltes saadud Euroopa Keskpanga ametlikud vastused 19.10.2016
In 2012, EU leaders decided that euro-area banks were to be brought under supervision of the Single Supervisory Mechanism (SSM), in which the pivotal role would be played by the ECB, but national competent authorities would also have to perform many functions. 
2012. aastal otsustasid ELi juhid, et euroala pankade üle hakatakse tegema järelevalvet ühtse järelevalvemehhanismi kaudu, mille juures EKP-l on kõige tähtsam roll, kuid riiklikel pädevatel asutustel on samuti ülesandeid.
This report examines how the ECB set up the SSM how it has organized its work, and which challenges it faces. 
Aruandes uuritakse, kuidas EKP rajas ühtse järelevalvemehhanismi ja korraldab selle tööd ning millised on sellega seotud probleemid.
We found that a complex supervisory structure was put in place relatively quickly but the complexity of the new system is a challenge especially since the new mechanism remains too heavily dependent on the resources of the national supervisors. 
Kontrollikoda leidis, et suhteliselt lühikese ajaga ehitati üles keeruline järelevalvestruktuur, kuid selle keerukus on probleemiks, eriti kuna uus mehhanism sõltub suuresti riiklike järelevalveasutuste ressurssidest.
Thus, despite its overall responsibility, the ECB has insufficient control over some important aspects of banking supervision. 
Seega on EKP-l vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll pangandusjärelevalve teatud oluliste aspektide üle.
The information provided by the ECB was however not enough for the ECA to fully assess whether the ECB is managing efficiently the SSM in the areas of governance, off-site supervision and on-site inspections. 
EKP esitatud teave ei olnud aga piisav selleks, et kontrollikoda saaks täies mahus hinnata, kas EKP haldab ühtset järelevalvemehhanismi mõjusalt juhtimise, mujal kui kohapeal tehtava järelevalve ja kohapealse kontrolli valdkonnas.
EN 2016 Special Report NO 31 Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2016 Eriaruanne nr 31 Vähemalt iga viies euro ELi eelarvest kliimameetmetele: plaanid on kõrgelennulised, kuid ebaõnnestumise oht suur EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-6535-7 PDF ISBN 978-92-872-6500-5 EPUB ISBN 978-92-872-6490-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/688157 doi:10.2865/380577 doi:10.2865/159896 QJ-AB-16-033-EN-C QJ-AB-16-033-EN-N QJ-AB-16-033-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016 Print ISBN 978-92-872-6568-5 PDF ISBN 978-92-872-6536-4 EPUB ISBN 978-92-872-6494-7 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/49774 doi:10.2865/72991 doi:10.2865/96209 QJ-AB-16-033-ET-C QJ-AB-16-033-ET-N QJ-AB-16-033-ET-E © Euroopa Liit, 2016 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2016 Special Report NO 31 Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2016 Eriaruanne nr 31 Vähemalt iga viies euro ELi eelarvest kliimameetmetele: plaanid on kõrgelennulised, kuid ebaõnnestumise oht suur (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This report was adopted by Audit Chamber I, which specialises in the sustainable use of natural resources. 
Aruande võttis vastu loodusvarade säästva kasutamise valdkonnaga tegelev I auditikoda.
The audit was led by ECA Member Phil Wynn Owen, Dean of Chamber I, along with Kersti Kaljulaid, former ECA Member. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige ja I auditikoja eesistuja Phil Wynn Owen koos kontrollikoja endise liikme Kersti Kaljulaidiga.
The head of task was Bertrand Tanguy, with Tomasz Plebanowicz as deputy head of task. 
Auditijuht oli Bertrand Tanguy, tema asetäitja oli Tomasz Plebanowicz.
The audit team comprised Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru and Maria Ploumaki. 
Auditirühma kuulusid Katharina Bryan, Peeter Lätti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru ja Maria Ploumaki.
Hannah Critoph assisted with drafting the report. 
Aruande koostamisel oli abiks Hannah Critoph.
From left to right: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid. 
Vasakult paremale: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
Contents 04 80-87 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 88-90 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 91-109 Conclusions and recommendations Annex — Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy Reply of the Commission 
Sisukord 04 80–87 Ühise põllumajanduspoliitika kulutustes ei ole toimunud olulist muutust, ehkki maaelu arengu valdkonnas on mõningaid häid tavasid 88–90 Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi raames ei suurenenud kliimameetmetele keskendumine oluliselt 91–109 Järeldused ja soovitused Lisa.
EU climate coefficients: Weightings given to EU funds going to projects, measures or actions. 
ELi kliimakoefitsiendid: projektidele, meetmetele või tegevustele eraldatavatele ELi vahenditele antavad punktid.
Coefficients are based on the OECD Rio markers methodology. 
Koefitsiendid põhinevad OECD Rio markerite metoodikal.
EU climate coefficients bear the weightings of 0 %, 40 % and 100 % depending on the action’s contribution to climate change mitigation or adaptation. 
ELi kliimakoefitsientidele omistatav kaal on 0%, 40% ja 100% sõltuvalt tegevuse panusest kliimamuutuse leevendamisse või sellega kohanemisse.
European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD): The European Agricultural Fund for Rural Development is aimed to help the rural areas of the EU to meet a wide range of economic, environmental and social challenges. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD): fondi eesmärk on aidata ELi maapiirkondadel toime tulla mitmesuguste majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemidega.
European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): The European Maritime and Fisheries Fund is the fund for the EU’s maritime and fisheries policies for 2014-2020. 
Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF): ELi perioodi 2014–2020 merendus-ja kalanduspoliitika fond.
It aims to help fishermen in the transition to sustainable fishing and coastal communities in diversifying their economies. 
Fondi eesmärk on aidata kaluritel üle minna jätkusuutlikule kalapüügile ja rannikualade kogukondadel oma majandustegevust mitmekesistada.
It also finances projects that create new jobs and improve quality of life along European coasts. 
Samuti rahastatakse sellest projekte, millega luuakse uusi töökohti ja parandatakse elukvaliteeti Euroopa rannikuäärsetel aladel.
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund is aimed at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances. 
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF): fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades peamisi eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi.
This is achieved through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. 
Selleks antakse peamiselt ettevõtetele finantstoetust, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
European Social Fund (ESF): The aim of the European Social Fund is to strengthen economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities, mainly through training measures, encouraging a higher level of employment and the creation of more and better jobs. 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF): ESFi eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ELis, suurendades tööhõivet ja tööleidmise võimalusi (peamiselt koolitusmeetmete abil), soodustades kõrget tööhõive määra ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Glossary and abbreviations 06 European Structural and Investment Funds (ESIF): The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the EU, with policy frameworks set for the 7-year multiannual financial framework budgetary period. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid (ESIF): viiest eraldi fondist koosnev rühm, mille eesmärk on vähendada regionaalset ebavõrdsust ELis ning mille poliitikaraamistikud on kehtestatud seitsme aasta pikkuseks mitmeaastase finantsraamistiku eelarveperioodiks.
The five funds are: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Need viis fondi on: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF).
Focus areas: The European Union has identified six priorities for Rural Development. 
Liidu prioriteedid: maaelu arengu eesmärgid, mis toetavad aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020“.
Measure: In the rural development programmes, it means a set of operations or projects contributing to one or more of the Union priorities for rural development. 
Mõisted ja lühendid 06 Meede: maaelu arengukavades tähendab meede tegevuste või projektide kogumit, mis aitab kaasa maaelu arengu ühe või mitme ELi prioriteedi saavutamisele.
Programming documents: Programmes breaking down the overarching strategic objectives set in the partnership agreements between the European Commission and individual Member States into investment priorities, specific objectives and, further down, into concrete action. 
Programmidokumendid: programmid, milles jagatakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide kahepoolsetes partnerluslepingutes kehtestatud üldised strateegilised eesmärgid investeerimisprioriteetideks, erieesmärkideks ja täpsemalt konkreetseteks meetmeteks.
In rural development policy, they are called rural development programmes. 
Maaelu arengu poliitikas nimetatakse neid maaelu arengukavadeks.
For the other European Structural and Investment Funds, they are called operational programmes. 
Muude Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide raames nimetatakse neid rakenduskavadeks.
Rio markers: Codes employed by the OECD to track funds targeted at climate change mitigation and adaptation. 
Rio markerid: OECD kasutatavad koodid kliimamuutuse leevendamisele ja sellega kohanemisele suunatud vahendite kontrollimiseks.
Executive summary 07 IClimate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Kokkuvõte 07 IKliimamuutus on üks tõsisemaid probleeme, millega Euroopa Liit (EL) ja kogu maailma riikide valitsused seisavad silmitsi.
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action. 
Kliimamuutusele ja sellega seotud mahukate investeeringute vajadusele reageerimiseks on EL otsustanud eraldada kliimameetmetele vähemalt 20% oma perioodi 2014–2020 eelarvest ehk ühe euro viiest.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action. 
See eesmärk moodustab osa ELi kliimameetmetealasest juhtrollist.
II The target to spend one euro in every five on climate-related action is to be achieved by incorporating or ‘mainstreaming’ climate action within different EU funding instruments. 
II Eesmärk kulutada iga viies euro kliimaga seotud meetmetele tuleb saavutada läbi kliimameetmete integreerimise erinevate ELi rahastamisvahenditega.
This means that, instead of creating one dedicated funding instrument, the objective is to be met through incorporating climate concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
See tähendab, et ühe eraldiseisva rahastamisvahendi loomise asemel tuleb kliimameetmed eesmärgi saavutamiseks integreerida poliitikavaldkondade ja neile vastavate ELi eelarvevahenditega.
III We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
III Kontrollikoda hindas, kas eesmärk kasutada vähemalt 20% ELi eelarvest kliimameetmeteks on realistlik ja kas lisaväärtuse saavutamine rakendatava lähenemisviisi abil on tõenäoline, tuues kaasa suurema ja paremini suunatud rahastamise kliimameetmete valdkonnas.
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change. 
On aga tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata, kui kliimamuutusega võitlemiseks ei tehta suuremaid jõupingutusi.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Eesmärgi täitmine on toonud kaasa kliimameetmete suurema ja paremini suunatud rahastamise Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist.
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored. 
Euroopa Sotsiaalfondis ning põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse valdkondades ei ole aga toimunud olulist nihet kliimameetmete rahastamise suunas ning kõiki võimalusi kliimamuutusega seotud meetmete rahastamiseks ei ole läbi uuritud.
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016. 
VKomisjoni andmete kohaselt on kliimameetmete rahastamiseks eraldatud vahendite osakaal olnud aastail 2014– 2016 keskmiselt 17,6%.
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective. 
Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 18,9%, mis jääb alla 20% eesmärgi.
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Kokkuvõte 08 VI Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta poolelioleva programmitöö perioodi järelejäänud aastateks (st 2017–2020) keskmiselt 22 protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20% suurune üldeesmärk.
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research. 
Eesmärgi saavutamine on suure küsimärgi all sellistes põhivaldkondades, nagu põllumajandus, maaelu areng ja teadusuuringud.
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros. 
Kliimamuutusega seotud rahastamise määra hindamise rahvusvaheliselt tunnustatud meetodite alusel tehtud arvutuse kohaselt väheneks põllumajanduse ja maaelu arengu hinnanguline panus ligikaudu 33 miljardi euro võrra.
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %. The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up. 
Mis puudutab teadusuuringuid, siis programm „Horisont 2020“ on maha jäänud oma eesmärgist eraldada kliimameetmetele 35%, eraldades praegu 24%.Komisjonil puudub üksikasjalik tegevuskava selle kohta, kuidas mahajäämus tasa teha.
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. 
VII Komisjon hindab kliimameetmete rahastamise määra kavandatud kulutuste alusel.
However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved. 
Kava ei tähenda aga tingimata tegelikku rahastamist ja selline lähenemisviis ei anna ülevaatlikku teavet saavutatud tulemustest.
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures. 
Lisaks ei kajasta kontrollimeetod ELi poolt rahastamisvahendite kaudu kliimameetmetele eraldatavate summade täielikku finantsmõju ega erista leevendus-ja kohandusmeetmete rahastamist.
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs. 
VIII Kontrollikoja peamised soovitused puudutavad mitme aasta andmete koondamist tõhusal viisil ja tervikliku aruandlusraamistiku kasutuselevõttu, samuti kliimamuutusega seotud vajaduste hindamist.
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored. 
Ühtlasi soovitab kontrollikoda ülehindamised korrigeerida, koostada mahajäänud valdkondade jaoks tegevuskavad ning teha tegelike kulutuste ja tulemuste üle järelevalvet.
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action. 
Lõpetuseks soovitab kontrollikoda läbi uurida kõik võimalused, tagamaks reaalne nihe kliimameetmete rakendamise suunas.
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Sissejuhatus 09 01 Kliimamuutus on üks tõsisemaid probleeme, millega Euroopa Liit (EL) ja kogu maailma riikide valitsused seisavad silmitsi.
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere. 
Maa kliima muutub teatavate atmosfääris leiduvate gaaside, nn kasvuhoonegaaside suurema kontsentratsiooni tõttu.
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1. 
Need gaasid moodustavad soojust mitte läbi laskva kihi, mille tõttu Maa pind soojeneb ja tekib nn kasvuhooneefekt1.
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU. 
2012. aastal pärines umbes 9% atmosfääri paisatud kasvuhoonegaasidest EL-ist.
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation. 
Kliimameetmete kaks poolt: kliimamuutuse leevendamine ja sellega kohanemine 02 Kliimamuutusega võitlemiseks on kaks teineteist täiendavat poliitikameedet: leevendamine ja kohanemine.
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Neist esimene, leevendamine, on suunatud kliimamuutuse põhjustele, vähendades või piirates kasvuhoonegaaside heidet peamiselt läbi energiatarbimise vähendamise, energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia osakaalu tõstmise.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
See hõlmab ka kasvuhoonegaaside sidumise2 võimaluste kaitset ja tõhustamist ning metsa-ja põllumajandustavade parandamist, mille eesmärk on süsiniku säilitamine ja sidumine mullas ja metsas.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Leevendusmeetmete olulisust kajastab joonis 1.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
Sellel on näidatud prognoositavad pinnatemperatuuri muutused 21. sajandil CO2-heite praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumi korral, võrrelduna keskmiste temperatuuridega 20. sajandi lõpus3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Teine lähenemisviis kliimamuutusele reageerimiseks, kohanemine, põhineb kliimamuutuse eeldatava negatiivse ja (võimaliku) positiivse mõju hindamisel ning asjakohaste meetmete võtmisel potentsiaalse kahju ärahoidmiseks või vähendamiseks.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Hoolimata leevendusmeetmete rakendamisest tõuseb Maa temperatuur jätkuvalt vähemalt kuni 2040. aastani, ükskõik millisest kasvuhoonegaaside heite stsenaariumist lähtuda4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
See tähendab, et kohanemismeetmeid läheb vaja isegi parima stsenaariumi realiseerumise korral.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Vt IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri ja L.A. Meyer (toim.)], „Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 151. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change“, Genf, Šveits, 2014, lk 151.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
2 Kasvuhoonegaaside sidumine tähendab nende pikaajalist kogumist ja säilitamist. 3 „Praeguste suundumuste jätkumise stsenaarium“ põhineb eeldusel, et tuleviku arengusuunad järgivad mineviku omi ja poliitikas ei tehta muudatusi.