natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the Court’s on-the-spot visit, the representatives stated that ESF and EIF integration funding overlaps. For 2008–11 they received around 18,2 million euro from the ESF and 7,4 million euro from the EIF.30 The activities listed in the ESF Operational Programme could also be financed from the EIF programme. 
Kontrollikoja auditikäigu ajal kinnitasid organisatsioonide esindajad ESFi ja EIFi integratsiooni toetava rahastamise osalist kattumist. Ajavahemikus 2008–2011 said mõlemad kokku umbes 18,2 miljonit eurot ESFist ning 7,4 miljonit eurot EIFist30.
One example found by the Court was the financing of two similar multilingual call centres. 
Üks kontrollikoja leitud näide puudutab kahe sarnase mitmekeelse kõnekeskuse rahastamist.
ACIDI’s National Immigrant Support Centre (CNAI) hosts a call centre set up for third-country nationals (financed by the ESF). 
ACIDI riiklikus immigrantide toetuskeskuses töötab kolmandate riikide kodanike jaoks loodud kõnekeskus (projekti rahastab ESF).
When SEF applied for a call centre to cope with specific third-country national information, the ACIDI project was not considered and demand for its own call centre fell after the opening of that of SEF. 
Kui SEF tegi taotluse kolmandate riikide kodanikele mõeldud spetsiifilist teavet jagava kõnekeskuse rajamiseks, ei võetud arvesse, et ACIDI projekt oli juba olemas. Pärast SEFi kõnekeskuse avamist langes nõudlus ACIDI keskuse teenuste järele.
Due to the fact that migrant organisations can apply both to the ESF and for sub-projects of ACIDI, there is an increased risk of a lack of coherent approach and double-funding. 
Kuna migrantide organisatsioonid võivad taotleda rahastamist nii ESFi kui ka ACIDI alamprojektide kaudu, valitseb ebaproportsionaalselt suur mittesidususe ja topeltrahastamise oht.
30 Source: ESF Project lists published on the website of the respective ESF Programme, EIF Project information from Responsible Authority. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
30 Allikas: asjaomase ESFi programmi veebilehel avaldatud ESFi projektid, vastutavalt asutuselt EIFi projektide kohta saadud teave. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The Court examined aspects of the systems in the Commission and Member States which are directly relevant to the effectiveness of the Funds. 
Kontrollikoda kontrollis komisjonis ja liikmesriikides süsteemide neid osi, millest oleneb otseselt fondide mõjusus.
DELAYS IN THE ADOPTION OF THE LEGISLATION AND IN THE COMMISSION AND MEMBER STATES’ CRUCIAL TASKS ... 
VIIVITUSED ÕIGUSAKTIDE VASTUVÕTMISEL NING KOMISJONI JA LIIKMESRIIKIDE OLULISTE ÜLESANNETE TÄITMISEL ...
The Council and European Parliament Decision establishing the ERF for 2008–13 and the Council Decision for the EIF for the period 2007–13 were not adopted until 23 May 2007 and 25 June 2007 respectively. 
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsus EPFi ning nõukogu otsus EIFi loomiseks ajavahemikuks 2008–2013 võeti vastu alles vastavalt 23. mail ja 25. juunil 2007.
The Commission Decisions laying down the implementing rules were only adopted on 19 December 2007 and 5 March 2008. 
Rakenduseeskirju sisaldavad komisjoni otsused võeti vastu alles 19. detsembril 2007 ja 5. märtsil 2008.
In principle, Annual Programmes should be submitted by the Member States by 1 November of year n-1, prior to the programme start. 
Põhimõtteliselt oleksid liikmesriigid pidanud esitama üheaastased programmid enne nende algust (1. novembriks aastal n-1).
Due to the late adoption of the legislation, derogations were given for later submission of the 2007 and 2008 APs31. 
Õigusaktide hilise vastuvõtmise tõttu lubati 2007. ja 2008. aasta üheaastased programmid esitada hilinemisega31.
The Commission is required to inform the Member States whether the AP can be approved within one month of submission and adopt Financing Decisions by 1 March of the year in question. 
Komisjon oli kohustatud teavitama liikmesriike üheaastaste programmide heakskiitmisest ühe kuu jooksul pärast nende esitamist ning võtma vastu rahastamisotsused kõnealuse aasta 1. märtsiks.
The auditors examined the AP submission process for five Member States concerning 200732, 2008 and 2011. 
Audiitorid uurisid viie riigi üheaastaste programmide esitamist aastateks 200732, 2008 ja 2011.
Of the 25 EIF and ERF APs examined, only three were submitted by Member States in a timely fashion. 
Uuritud 25 EIFi ja EPFi üheaastasest programmist olid vaid viis esitatud õigeaegselt.
Delays on the part of the Member States were blamed on the heavy workload placed on the Responsible Authorities of the Member States, political changes leading to internal reorganisation and, according to the Commission, drafting of over-elaborate programmes. 
Liikmesriikide viivitusi põhjendati vastutavate asutuste suure töökoormuse, poliitilistest muutustest tulenenud reorganiseerimiste ning (komisjoni sõnul) ka liiga põhjalike programmide koostamisega.
31 Article 51 of Decision 2007/435/EC. 
31 Otsuse2007/435/EÜ artikkel 51.
32 ERF III began in 2008. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
32 ERF III alustati 2008. aastal. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
Furthermore, the Commission did not inform the Member States within one month whether the APs could be approved in any of the examined cases, nor did it adopt the financing decisions within the time set aside in the legislation. 
Lisaks ei teavitanud komisjon ühelgi uuritud juhul liikmesriike ühe kuu jooksul sellest, kas üheaastased programmid kiidetakse heaks või mitte. Samuti ei võtnud komisjon õigusaktides sätestatud aja jooksul vastu rahastamisotsuseid.
The delays were most serious for the 2007 and 2008 APs, with financing decisions for the 2007 EIF programme taking seven months longer to adopt than envisaged in the legislation. 
Kõige suuremaid viivitusi esines 2007. ja 2008. aasta üheaastaste programmide puhul, kui rahastamisotsused võeti vastu seitse kuud õigusaktides ettenähtust hiljem.
For the 2011 APs, the average delay was two months for EIF and one month for ERF. ... 
2011. aasta üheaastaste programmide puhul olid viivituste pikkused kaks kuud (EIF) ning üks kuu (EPF). ...
A wide range of guidance has been issued by the Commission, covering such topics as eligibility of expenditure and various aspects of the Member States’ Management and Control Systems (MCS). 
Komisjon on koostanud suure hulga suuniseid, mis hõlmavad nt kulude abikõlblikkust ning liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemide erinevaid aspekte.
In most areas, this guidance has been comprehensive and useful for the Member States. 
Enamikus valdkondades on suunised olnud põhjalikud ja liikmesriikide jaoks kasulikud.
In addition, the audited Member States reported that responses to queries have been effectively dealt with by the Commission. 
Lisaks kinnitasid auditeeritud liikmesriigid, et komisjon oli küsimustele vastamisel tõhus.
However, some important guidance has, partly due to the late adoption of the legislation, been issued late, including the implementing rules (see paragraph 62) and the more detailed ‘eligibility manual’ which was issued for the first time in July 2008. 
Mõningad suunised avaldati aga hilinemisega, mis osaliselt tulenes õigusaktide hilisest vastuvõtmisest. See puudutas näiteks rakenduseeskirju (vt punkt 62) ning üksikasjalikku abikõlblikkusjuhendit, mis avaldati esmakordselt 2008. aasta juulis.
Combined with the wait for adoption of financing decisions, this meant that those Member States who were able to allocate national funding to start projects on time could not inform final beneficiaries on the agreed eligibility rules. 
Koos rahastamisotsuste hilinemisega tähendas see, et liikmesriigid, kellel õnnestus projekte riikliku rahastamise abil õigeaegselt alustada, ei saanud lõplike toetusesaajaid kokkulepitud abikõlblikkuseeskirjadest teavitada.
Other Member States were forced to delay the start of their programmes. 
Teised liikmesriigid olid aga sunnitud programmide alustamisega viivitama.
Both situations contributed to low implementation rates for the Funds in the early years of the programme (see paragraph 35). 
Mõlemad variandid põhjustasid programmi algusaastatel vahendite madalaid kasutusmäärasid (vt punkt 35).
Prior to the start of the programme, Member States were required to submit descriptions of their Management and Control Systems to the Commission for approval. 
Enne programmi käivitumist pidid liikmesriigid esitama oma juhtimis-ja kontrollisüsteemide kirjeldused komisjonile heakskiitmiseks.
The Commission later followed this up with visits to check systems on the spot in the Member States. 
Hiljem kontrollis komisjon süsteeme liikmesriikides ka kohapealsete kontrollide käigus.
The Court examined the Commission’s assessment of the MCS with regard to the systems for monitoring projects and programmes and made comparisons with the systems it audited in the Member States. 
Kontrollikoda uuris komisjoni koostatud juhtimis-ja kontrollisüsteemide hindamise seda osa, mis käsitleb projektide ja programmide järelevalvet ning võrdles andmeid liikmesriikides auditeeritud süsteemidega.
34 Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
34 Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The Commission used a scored checklist for the assessment of the MCS. For all of the five Member States audited by the Court, the Commission approved the MCS and, in particular, maximum scores were given for the four criteria pertaining to the monitoring of projects and programmes. 
Komisjon kasutas juhtimis-ja kontrollisüsteemide hindamiseks hinnetega kontrollnimekirja ning kiitis heaks kõigi kontrollikoja auditeeritud viie liikmesriigi juhtimis-ja kontrollisüsteemid, kusjuures projektide ja programmide järelevalvet puudutavale neljale kriteeriumile oli antud maksimumhinded.
The Commission’s checklist did not include questions to verify if systems were in place for collecting and aggregating the key operational and financial indicators. 
Komisjoni kontrollnimekirjas puudusid küsimused, mis oleksid kontrollinud peamiste tegevus-ja finantsnäitajate kogumiseks ja koondamiseks mõeldud süsteemide olemasolu.
The Court found that in three of the five audited Member States, monitoring systems were inadequate, mainly due to the lack of appropriate data collection systems for indicators and targets or insufficient project monitoring visits. 
Kontrollikoda leidis, et viiest auditeeritud liikmesriigist kolmes olid järelevalvesüsteemid puudulikud, mille peamisteks põhjusteks oli asjakohaste andmekogumissüsteemide puudumine või projektide juurde tehtud ebaküllaldased järelevalve-külaskäigud.
This situation persisted in the latter half of 2011 despite the fact that they had been visited by the Commission. 
Kirjeldatud olukord valitses 2011. aasta teises pooles hoolimata sellest, et komisjon oli neid liikmesriike juba külastanud.
The Commission’s failure to detect this weakness was partly due to crucial elements not being included in the checklist. 
Komisjoni suutmatus puudust avastada tulenes osaliselt sellest, et kontrollnimekiri ei sisaldanud olulisi elemente.
As in the Structural Funds, the SOLID programme has a three-tier structure which includes a Responsible (or Managing) Authority and Audit and Certifying Authorities. 
Sarnaselt struktuurifondidele on ka SOLID programmil kolmetasandiline ülesehitus, mille moodustavad vastutav (ehk korraldus-) asutus ning auditeerimis- ja sertifitseerimisasutus.
The difference is that under the SOLID structure, the Certifying Authority is at the top of the assurance model (see Figure 5), placing reliance on the work of the Audit Authority, whereas in the long-established Structural Funds, it is the opposite. 
Erinevuseks on see, et SOLID fondide struktuuris on sertifitseerimisasutus kindlust andva mudeli tipus (vt joonis 5) ning kasutab oma töös auditeerimisasutuse tööd.
The Commission did not detect this in its assessment of the Monitoring and Control System and guidance was only provided in October 201033. 
Komisjon seda probleemi järelevalve-ja kontrollisüsteemi hindamist tehes ei avastanud ning asjakohased suunised avaldati alles oktoobris 201033.
In Germany, the lack of a clear relationship between the three authorities contributed to delays in reporting of several months for both the 2007 and 2008 Annual Programmes, resulting in late payments to final beneficiaries. 
Saksamaal oli kolme asutuse vaheliste selgete seoste puudumine üheks põhjuseks, mis tekitas viivitusi 2007. ja 2008. aasta üheaastaste programmide aruandluses. Viivituste tõttu hilinesid ka lõplikele toetusesaajatele tehtud maksed.
35 Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
35 Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The Court’s audit found serious weaknesses in the work of the Certifying Authority and Audit Authority in Portugal. 
Kontrollikoja auditi käigus leiti tõsiseid puudusi Portugali sertifitseerimisasutuse ja auditeerimisasutuse töös.
The Audit Authority is required by the legislation to audit a sample of at least 10 % of the total eligible expenditure for each annual programme. 
Õigusaktide kohaselt on auditeerimisasutus kohustatud auditeerima valimit, mis moodustab vähemalt 10% iga üheaastase programmi abikõlblikest kogukuludest.
The Portuguese Responsible Authority contracts out audits to a private body, which it uses as the first level control of project cost claims. 
Portugali vastutav asutus tellib auditid eraettevõttelt, keda ta kasutab ka projektide väljamaksetaotluste esmatasandi kontrollide tegemiseks.
In contravention to the legislation, the Audit Authority uses these same audit reports to fulfil its 10 % requirement. 
Õigusakte rikkudes kasutab auditeerimisasutus samu auditiaruandeid ka endal lasuva 10% nõude täitmiseks.
Although the Audit Authority also carries out its own on-the-spot project audits, these do not cover all the annual programmes and represent less than 10 % of eligible costs. 
Kuigi auditeerimisasutus teeb ka ise kohapealseid auditeid, ei hõlma need kõiki üheaastaseid programme ning moodustavad vähem kui 10% abikõlblikest kuludest.
The ‘Serviço de Estrangeiros e Fronteiras’ (SEF) has been designated as the Certifying Authority in Portugal. 
Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) täidab Portugalis sertifitseerimisasutuse ülesandeid.
In the audit for the 2009 Statement of Assurance, the Court found serious weaknesses in the certification carried out by SEF for the predecessor of ERF III (ERF II). 
2009. aasta kinnitava avalduse jaoks tehtud auditi raames leidis kontrollikoda tõsiseid puudusi sertifitseerimises, mida SEF tegi EPF III eelkäija (EPF II) juures.
In 2011, the Certifying Authority was still failing to fulfil its responsibilities, both in terms of the quality of work performed and delays in completing certification. 
2011. aastal ei saanud sertifitseerimisasutus endiselt oma kohustuste täitmisega hakkama.
The Responsible Authority was already late in submitting reports on the execution of final programmes and at the time of the audit, the Certifying Authority had exacerbated the situation by failing to issue certifications for the 2008 EIF and ERF reports, or the 2009 EIF progress report. Furthermore, the time spent on the spot was hastily arranged and insufficient to properly conduct the work necessary for the certification. 
Vastutav asutus oli juba auditi tegemise ajal lõplike programmide rakendamise aruannete esitamisega hiljaks jäänud. Sertifitseerimisasutus oli olukorda veelgi halvendanud, kuna ei olnud sertifitseerinud EIFi ja EPFi 2008. aasta aruandeid ega EIFi 2009. aasta eduaruannet. Lisaks olid kohapealsed külastused organiseeritud kiirustades ning olid sertifitseerimiseks vajaliku töö korralikuks tegemiseks ebaküllaldased.
No evidence could be presented of the work undertaken, but the sampling methods described during the Court’s audit were flawed and unlikely to lead to reliable results. 
Tehtud audititööd ei suudetud tõendada ning kontrollikoja auditikäigu ajal kirjeldatud valimi moodustamise meetodid sisaldasid vigu ega suuda tõenäoliselt tagada usaldusväärseid tulemusi.
The Audit Authority has itself issued a qualified opinion on the work of the Certifying Authority. 
Auditeerimisasutus esitas ise sertifitseerimisasutuse töö kohta märkusega arvamuse.
While the situation persists, the control obligations of the Funds are not met, increasing risks to sound financial management, and leads to cash flow problems at beneficiary level. 
Kuni olukord ei ole muutunud, ei täideta ka fondidel lasuvaid kontrollikohustusi, mis suurendab usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavaid riske ning toob endaga lõplike toetusesaajate tasandil kaasa rahavoogude probleeme.
36 FIGURE 5 FUND ASSURANCE MODELS Certifying Authority Audit Authority Responsible Authority Audit Authority Certifying Authority Managing Authority SOLIDFunds Structural Funds Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
36 JOONIS 5 FONDIDE KINDLUSTANDVAD MUDELID Sertifitseerimisasutus Auditiasutus Vastutav asutus Auditiasutus Sertifitseerimisasutus Korraldusasutus SOLID fondid Struktuurifondid Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
Responsible Authorities faced difficulties in the early stages of the programme due to time pressures arising from delays in the adoption of legislation (see paragraph 62). 
Õigusaktide hilisest vastuvõtmisest tingitud ajasurve põhjustas programmi alguses vastutavate asutuste jaoks probleeme (vt punkt 62).
They continue to be hindered by the onerous programming and reporting requirements which, in three of the five Member States audited, have been compounded by understaffing. 
Endiselt takistavad neid programmitööle ja aruandlusele esitatavad keerukad nõuded, auditeeritud viiest liikmesriigist kolmes raskendab tööd ka personali vähesus.
In Germany, during the early years of the programme, project verifications could not be performed on time due to the lack of Responsible Authority personnel, but this was remedied by the time of the Court’s audit. 
Vastutavas asutuses valitseva personali vähesuse tõttu ei suudetud Saksamaal programmi rakendamise algusaastatel projekte õigeaegselt kontrollida. Kontrollikoja auditi ajaks oli probleem siiski lahendatud.
In the Czech Republic, resource constraints have meant that interim reporting and requests for intermediate payments are not made and a guide for final beneficiaries not yet produced. 
Tšehhi Vabariigis on ressursside vähesuse tõttu tegemata vahe-aruandlus ja vahemaksetaotlused ning koostamata lõplikele toetusesaajatele mõeldud juhendid.
The lack of personnel in the Portuguese Responsible Authority has meant that on-the-spot support at final beneficiaries has been limited. 
Portugali vastutavas asutuses valitseva per-sonalipuuduse tõttu on lõplikele toetusesaajatele suudetud kohapeal vaid vähest tuge pakkuda.
The Responsible Authorities audited by the Court demonstrated high levels of commitment and were satisfactorily performing most of the fundamental tasks necessary for the management of the Funds. 
Kontrollikoja auditeeritud vastutavates asutustes täheldati suurt pühendumust tööle ning asutused täitsid edukalt enamikku fondide töö aluseks olevaid ülesandeid.
Examples of good practice were observed which make a strong contribution to the effectiveness of the Funds. 
Leiti näiteid headest tavadest, mis aitavad oluliselt kaasa fondide töö efektiivsele toimimisele.
These include the pre-start visits made in the UK to final beneficiaries (see Box 8) and both Germany and Luxembourg’s improvements in setting up systems for the collection of indicators on projects. 
Heaks tavaks võib lugeda näiteks Ühendkuningriigis enne projekti algust toetusesaajate juurde tehtavaid külastusi (vt 8. selgitus) ning nii Saksamaal kui Luksemburgis projektide näitajaid koguvate süsteemide loomisel tehtud täiustusi.
These provide an additional level of support and guidance to the ‘pre-assurance workshops’ arranged for multiple beneficiaries. The visits are made by Responsible Authority officials to the premises of project beneficiaries who have been selected for EIF or ERF funding. 
Külaskäikudega antakse täiendavat tuge ja juhiseid ning neile eelnevad korraga mitmele toetusesaajale korraldatavad esialgset kindlust pakkuvad töötoad. Vastutava asutuse töötajad külastavad EIFi ja EPFi rahastamise saanud projektide toetusesaajaid nende tegutsemiskohas.
Taking place prior to the signing of the grant agreement, and before the implementation of the actions, they serve to inform the beneficiary about the practical aspects of running the project, to check that they have the necessary systems in place to successfully do so, and to improve understanding about expectations and eligibility of funding. 
Külaskäigud toimuvad enne lepingu allkirjastamist ja enne tegevuse alustamist, nende eesmärk on teavitada toetusesaajat projekti elluviimise praktilistest aspektidest, kontrollida selleks vajalike süsteemide olemasolu ning anda täiendavat teavet ootuste ja rahastamistingimuste kohta.
Focus is given to the expected deliverables of the project, to check that objectives and activities are realistic and achievable and ensure that the necessary monitoring and data collection will take place during the course of the project. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Keskendutakse projektilt ooda-tavatele tulemustele, kontrollitakse eesmärkide ja tegevuste realistlikkust ning saavutatavust; samuti püütakse tagada projekti kestel toimuv vajalik järelevalve ja andmete kogumine. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
In three of the five Member States34, insufficient written guidance was provided to final beneficiaries on the eligibility of costs. 
Viiest liikmesriigist kolmes34 oli lõplikele toetusesaajatele antud kulude abikõlblikkuse kohta liiga vähe suuniseid.
34 Czech Republic, Germany, Portugal. 
34 Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Portugal.
ERF project ‘Accommodate PRS (Private Rented Sector)’ implemented by the Housing Associations’ Charitable Trust (HACT), UK 38 © HACT. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Erasektori kinnisvaraomanikke kaasanud EPFi projekt, mida viis ellu elamukooperatiivide ühendus (HACT), Ühendkuningriik 38 © HACT. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
39 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 76. 
39 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 76.
The Court’s audit examined whether the EIF and ERF of the SOLID programme contribute effectively to the integration of third-country nationals. 
Kontrollikoja auditiga uuriti, kas SOLID programmi osaks olevad EIF ja EPF aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele.
The audit concluded that it has not been possible to measure success of the annual programmes due to the lack of a proper monitoring and evaluation system. 
Auditis järeldati, et asjakohase järelevalve-ja hindamissüsteemi puudumise tõttu on üheaastaste programmide edukust võimatu mõõta.