natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is not for the European Court of Auditors to give our views on the size or allocation of EU expenditure. 
Euroopa Kontrollikoja asi ei ole ELi kulutuste suuruse või eraldamise üle spekuleerida.
It is, however, our role to warn of risks and to provide advice on improving the financial management, transparency and accountability of the EU budget. 
Meie ülesanne on siiski hoiatada riskide eest ja anda nõu ELi eelarve finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse parandamise küsimustes.
The findings of this year’s annual report relate mainly to EU spending under the current MFF (2014-2020), but also in some areas to the previous period (2007-2013). 
Selle aasta aruande tulemused on peamiselt seotud praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames tehtavate ELi kulutustega, kuid mõnes valdkonnas ka eelmise perioodiga (2007–2013).
This underscores the fact that, for much of the EU budget, several years are needed from the taking of a political decision to the actual allocation of funds to policies, programmes and projects on the ground. 
See rõhutab asjaolu, et ELi eelarve koostamiseks kulub mitu aastat alates poliitilise otsuse tegemisest kuni vahendite tegeliku jaotamiseni poliitikavaldkondadele, programmidele ja konkreetsetele projektidele.
It also illustrates how important it is to avoid problems at the outset, when taking decisions on how the EU is to spend its money, because those decisions will have implications for many years to come. 
Samuti näitab see, kui oluline on vältida probleeme kohe alguses, kui võetakse vastu otsuseid selle kohta, kuidas EL peab oma raha kulutama, sest need otsused mõjutavad paljusid tulevasi aastaid.
We intend to play our role in this process to the full, and we are therefore issuing a number of briefing papers and opinions setting out our views for further improving the Commission’s proposals. 
Kontrollikoda kavatseb selles protsessis oma rolli täielikult täita ja seepärast avaldatakse mitmeid infodokumente ja arvamusi, milles esitatakse kontrollikoja seisukohad selle kohta, kuidas edaspidi komisjoni ettepanekuid täiustada.
This with a view to meeting our main objective of an EU budget where spending not only complies with the rules, but also delivers results. 
See on vajalik meie peamise eesmärgi täitmiseks, st võtta vastu ELi eelarve, mille kulutused ei vasta üksnes eeskirjadele, vaid annavad ka tulemusi.
In 2017, as in previous years, we conclude that the EU accounts present a true and fair view of the EU’s financial position. 
Nagu varasematel aastatel, järeldab kontrollikoda ka 2017. aastal, et ELi raamatupidamise aastaaruanne annab ELi finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate.
Moreover, like last year, we issue a qualified (rather than an adverse) opinion on the regularity of the transactions underlying the 2017 accounts. 
Sarnaselt eelmise aastaga esitab kontrollikoda 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta vastupidise arvamuse asemel märkusega arvamuse.
In other words, a significant part of the 2017 expenditure which we audited was not materially affected by error. 
Teisisõnu, märkimisväärne osa kontrollikoja auditeeritud 2017. aasta kulutustest ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud.
Our testing also shows that the level of irregularities in EU spending has continued to decrease. 
Tehingute testimine näitab samuti, et eeskirjade eiramiste tase on ELi kulutuste puhul jätkuvalt vähenenud.
President’s foreword 04 In view of this sustained improvement in the management of the EU’s finances, and as set out in our strategy for 2018-2020, we have taken the first steps towards modifying our approach for the statement of assurance on the reliability of the EU accounts and the regularity of the underlying transactions. 
Presidendi eessõna 04 Võttes arvesse ELi rahaliste vahendite haldamise jätkuvat paranemist ning vastavalt kontrollikoja strateegiale aastateks 2018–2020, oleme teinud esimesi samme, et muuta oma lähenemisviisi kinnitavale avaldusele ELi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
Our main concern in this regard is to take greater account of the different layers of internal controls at the European Commission and in Member State administrations where EU funds are managed. 
Eelkõige püüab kontrollikoda rohkem arvesse võtta Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide haldusasutuste sisekontrollimehhanisme eri tasanditel, millel ELi rahalisi vahendeid hallatakse.
Wherever the necessary conditions are met, we aim to depart from our previous practice of direct testing (based on evidence that we gather ourselves) and instead use an attestation approach (in which we reassess the evidence already examined by the Member State authorities and the Commission). 
Kui vajalikud tingimused on täidetud, kavatseme oma varasemast tehingute otsesest testimisest (mis tugineb meie enda kogutud tõendusmaterjalile) loobuda ja kasutada selle asemel teiste tööl põhinevat lähenemisviisi, mille raames me hindame liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni poolt juba uuritud tõendusmaterjali.
For 2017, we piloted a modified approach in the area of ‘Economic, social and territorial cohesion’. 
2017. aastal katsetasime valdkonna „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ puhul muudetud lähenemisviisi.
The essential change was that we reviewed and re-performed the checks and controls previously carried out by those responsible for spending. 
Oluline muudatus oli see, et vaatasime läbi ja tegime uuesti kulutuste eest vastutavate poolte tehtud varasemad läbivaatamised ja kontrollid.
The new approach makes it clearer where shortcomings persist, both at the European Commission and in the Member States, and so helps us to promote accountability and further improve the management of the EU’s finances. 
Uue lähenemisviisiga on selgemalt näha, kus esineb endiselt puudusi nii Euroopa Komisjoni kui liikmesriikide tasandil, ning see aitab meil paremini edendada aruandekohustust ja parandada veelgi ELi rahaliste vahendite haldamist.
We will expand the project next year to other spending areas. 
Järgmisel aastal laiendatakse projekti muudele kuluvaldkondadele.
Let me add a final remark. 
Lubage mul lisada lõppmärkus.
Arguably, the EU achieves most of its impact through regulatory actions and, for example in the area of trade, international agreements. 
Tõenäoliselt saavutab EL suurema osa oma mõjust regulatiivsete meetmete ja (nt kaubanduse valdkonnas) rahvusvaheliste lepingute abil.
Its budgetary significance is much smaller. 
Liidu eelarve tähtsus on palju väiksem.
Although the total EU budget of some €140 billion annually is very large, it is no more than about 1 % of the gross national income of the entire EU. 
Kuigi ELi kogueelarve on ligikaudu 140 miljardit eurot aastas, moodustab see alla 1% liidu kogurahvatulust.
All the more important, therefore, that the EU budget should be spent effectively. 
Seetõttu on veelgi olulisem, et ELi eelarvet kasutataks tõhusalt.
Yet at the same time we have to be realistic about what can be achieved with the money entrusted to the EU, all the more so as we approach the next MFF. 
Samas peame siiski olema realistlikud selle suhtes, mida on võimalik saavutada ELile usaldatud vahenditega, seda enam, et läheneme järgmisele mitmeaastasele finantsraamistikule.
If we generate expectations which cannot be achieved, we lose credibility in the eyes of our citizens; more importantly, we lose their trust. 
Kui loome ootusi, mida ei ole võimalik täita, siis kaotame oma kodanike silmis usaldusväärsuse ning, mis veelgi olulisem, ka nende usalduse.
The conclusion is straightforward: the EU should not make promises if it cannot deliver. 
Konkreetsemalt – EL ei tohiks anda lubadusi, mida ta ei suuda täita.
Klaus-Heiner LEHNE President of the European Court of Auditors 
Euroopa Kontrollikoja president Klaus-Heiner LEHNE
Overall results 05 Key findings Summary of the 2017 statement of assurance The European Court of Auditors gives a clean opinion on the reliability of the 2017 accounts of the European Union. 
Üldtulemused 05 Peamised leiud 2017. aasta kinnitava avalduse kokkuvõte Euroopa Kontrollikoda esitab Euroopa Liidu 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta märkuseta arvamuse.
Revenue for 2017, taken as a whole, was legal and regular, as in previous years. 
Nagu varasematel aastatel, olid 2017. aasta tulud tervikuna seaduslikud ja korrektsed.
Payments for 2017 were legal and regular, except for cost reimbursements. 
2017. aasta maksed olid seaduslikud ja korrektsed, välja arvatud kulude hüvitamisel põhinevad maksed.
For the full text of our statement of assurance, please refer to Chapter 1 of the 2017 annual report. ο The 2017 accounts were prepared in accordance with international standards and present, in all material aspects, a true and fair view. 
Kontrollikoja kinnitav avaldus on täismahus esitatud 2017. aasta aastaaruande 1. peatükis. ο ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne oli koostatud vastavalt rahvusvahelistele standarditele ning annab liidu finantsseisundist kõigis olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate.
Therefore, as has been the case every year since 2007, we give a clean opinion on their reliability. ο The estimated level of error in payments from the EU budget continues to improve. 
Seetõttu esitab kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta taas märkuseta arvamuse, nagu ta on seda teinud juba alates aastast 2007. ο ELi eelarvest tehtavate maksete hinnanguline veamäär on jätkuvalt paranenud.
In 2017 it was 2.4 %, down from 3.1 % in 2016 and 3.8 % in 2015. 
2017. aastal oli see 2,4%, 2016. aastal 3,1% ja 2015. aastal 3,8%.
Moreover, in 2017, a significant part of the audited expenditure — mainly entitlement payments — was not affected by a material level of error. 
Lisaks ei olnud märkimisväärne osa 2017. aasta auditeeritud kulutustest – peamiselt toetusõigustel põhinevad maksed – olulisel määral vigadest mõjutatud.
Therefore, this year — for the second year in a row — we issue a qualified opinion on payments. ο Entitlement payments are made to beneficiaries for meeting certain conditions, rather than to reimburse costs. 
Sel aastal avaldame teist aastat järjest märkusega arvamuse maksete kohta. ο Toetusõigustel põhinevaid makseid tehakse toetusesaajatele teatud tingimuste täitmise korral, mitte kulude hüvitamiseks.
They represent 53 % of the expenditure audited for 2017 and include direct aid to farmers, the largest share of spending under ‘Natural Resources: Direct support’ and ‘Administration’. 
Need moodustavad 53% 2017. aastal auditeeritud kulutustest ning hõlmavad põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi, mis on suurim osa valdkondade „Loodusvarad: otsetoetused“ ja „Haldus“ kulutustest.
Both these areas had an estimated level of error below the 2 % materiality threshold. 
Mõlema valdkonna hinnanguline veamäär on allpool 2% suurust olulisuse piirmäära.
They include spending in the areas with the highest error rates: ‘Natural Resources: Rural development, market measures, the environment, climate action and fisheries’ and ‘Economic, social and territorial cohesion (Cohesion)’. 
Need hõlmavad kulusid kõige kõrgema veamääraga valdkondades: loodusvarad: maaelu areng, turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus ning majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus (edaspidi „Ühtekuuluvus“).
Other activities funded by reimbursing costs are research projects, training schemes and development aid projects. ο The individual components of the Commission’s information on regularity are not always in line with our findings. 
Lisaks rahastatakse kulude hüvitamise abil teadusuuringute projekte, koolituskavasid ja arenguabi projekte. ο Komisjoni korrektsusalase teabe erinevad komponendid ei ole alati kooskõlas kontrollikoja leidudega.
The Commission’s estimate of the level of error broadly concurs with ours for ‘Natural resources’ and ‘Administration’, but it is lower for ‘Competitiveness for growth and jobs’ and ‘Cohesion’. 
Komisjoni hinnanguline veamäär ühtib üldjoontes meie hinnanguliste veamääradega loodusvarade ja halduse valdkondades, kuid on madalam valdkondades „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ja „Ühtekuuluvus“.
Overall results 06 ο Sufficient information was available to prevent, or to detect and correct, a significant proportion of errors. 
Üldtulemused 06 ο Oli olemas piisavalt teavet, et suurt osa vigadest ära hoida või avastada ja parandada.
Had this information been used by national authorities to correct errors, the estimated level of error for overall spending on, for example, ‘Natural resources’ would have been below the 2 % materiality threshold in 2017. ο Using available resources from European Structural and Investment (ESI) funds is still proving challenging for Member States, and the EU budget continues to face significant pressure owing to the value of payments to which the EU has committed in future years. 
Kui teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks, oleks nt rubriigi „Loodusvarad“ kulude kui terviku hinnanguline veamäär 2017. aastal olnud allpool 2% suurust olulisuse piirmäära. ο Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidele eraldatud vahendite kasutamine on liikmesriikide jaoks endiselt keeruline ning ELi eelarve on jätkuvalt tugeva surve all, sest ELi maksete, mille suhtes EL on võtnud kohustuse tulevasteks aastateks, maht on jätkuvalt suur.
Measures to increase the flexibility of the budget in 2017 were helpful, but may not be sufficient to help the EU address possible future challenges. 
Eelarve paindlikkuse suurendamise meetmed 2017. aastal olid kasulikud, kuid need ei pruugi olla piisavad, et aidata ELil lahendada võimalikke tulevasi probleeme.
A combination of high commitments and low payments increased outstanding budgetary commitments to a new high of €267.3 billion. 
Suurte kulukohustuste ja maksete väikse mahu kombinatsioon suurendas täitmata eelarvelised kulukohustused rekordilise 267,3 miljardi euroni.
Better managing the risk of a payment backlog should be a priority when planning the multiannual financial framework (MFF) for the period starting in 2021. ο We looked at the Commission’s use of performance information in decision-making. 
Tegemata maksete kuhjumise riski vähendamine peaks olema prioriteediks 2021. aastal algava uue mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisel. ο Kontrollikoda uuris, kuidas komisjon kasutab tulemusalast teavet otsuste tegemisel.
We conclude that the Commission should make better use of its own performance information and develop an internal culture more focused on performance. ο We found 13 instances of suspected fraud in the 703 transactions we audited for our statement of assurance and for other performance and/or compliance audits. 
Kontrollikoda järeldab, et komisjon peaks oma tulemusalast teavet paremini kasutama ning töötama välja rohkem tulemuslikkusele keskendunud organisatsioonikultuuri. ο Kontrollikoda hindas kinnitava avalduse ja muude tulemus-ja/või vastavusauditite jaoks 703 tehingut ning leidis nende seast 13 pettusekahtlusega juhtumit.
We reported these to the European Union’s anti-fraud office. 
Kontrollikoda edastas need juhtumid Euroopa Pettustevastasele Ametile.
The full text of our 2017 annual reports on the EU budget and on the activities funded by the 8th, 9th, 10th and 11th European Development Funds can be found on our website (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=46515). 
Kontrollikoja aastaaruanded ELi eelarveaasta 2017 ning 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist rahastatud tegevuste kohta on täies mahus avaldatud kontrollikoja veebisaidil (http://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=46515).
Overall results 07 Who we are As the EU’s external auditor, our mission is to contribute to improving EU financial management, promote accountability and transparency and act as the independent guardian of the financial interests of EU citizens. 
Üldtulemused 07 Kes me oleme ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist, edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.
We warn of risks, provide assurance, indicate shortcomings and successes and offer guidance to EU policymakers and legislators on how to improve the management of EU policies and programmes. 
Kontrollikoda teavitab ELi poliitikakujundajaid ja seadusandjaid riskidest, annab neile kindlust, juhib tähelepanu puudujääkidele ja edusammudele ning nõustab, kuidas ELi poliitika ja programmide juhtimist parandada.
Overall results 08 What we audited Our statement of assurance on the EU budget The EU budget is agreed annually by the European Parliament and the Council in the context of multiannual financial frameworks (MFFs). 
Üldtulemused 08 Mida me auditeerisime Kontrollikoja ELi eelarvet käsitlev kinnitav avaldus Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad ELi eelarve aastapõhiselt vastu mitmeaastaste finantsraamistike kontekstis.
Every year, we audit EU budget revenue and expenditure, examining whether the annual accounts are reliable and whether income and spending transactions comply with the applicable rules at EU and Member State level. 
Kontrollikoda auditeerib igal aastal ELi eelarve tulusid ja kulusid ning kontrollib, kas raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning tulu-ja kulutehingud vastavad ELi ja liikmesriigi tasandil kohaldatavatele eeskirjadele.
This work forms the basis for our statement of assurance, which we are required to provide to the European Parliament and the Council under Article 287 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
Selle töö alusel koostab kontrollikoda oma kinnitava avalduse, mille ta peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklist 287.
2017 EU budget in figures Budgetary spending is a significant instrument for achieving the EU’s policy objectives. 
ELi 2017. aasta eelarve arvudes ELi eelarve kulutused on oluline vahend ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks.
In 2017, spending totalled €137.4 billion, the equivalent of 2.0 % of the total general government spending of EU Member States and 0.9 % of EU gross national income. 
2017. aastal moodustasid kulutused kokku 137,4 miljardit eurot ehk 2,0% ELi liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustest ja 0,9% ELi kogurahvatulust.
The EU budget is financed by various means. 
ELi eelarvet rahastatakse erinevatest allikatest.
The largest share (€78.4 billion) is paid by Member States in proportion to their gross national income. 
Kõige suurema osa (78,4 miljardit eurot) maksavad liikmesriigid vastavalt oma kogurahvatulu suurusele.
Other sources include customs duties (€20.3 billion) and the contribution based on value added tax collected by Member States (€16.6 billion). 
Teisteks allikateks on tollimaksud (20,3 miljardit eurot) ning liikmesriikide kogutaval käibemaksul põhinev tulu (16,6 miljardit eurot).
The annual EU budget is spent on a wide range of areas (see Figure 1). 
ELi aastaeelarvest rahastatakse paljusid eri valdkondi (vt joonis 1).
Overall results 09 2017 expenditure audited Misc. 
Üldtulemused 09 2017. aasta auditeeritud kulutused Julgeolek ja kodakondsus 2,7 miljardit eurot Misc.
Security and Citizenship Other €2.7 bn €0.2 bn Competitiveness €14.9 bn Cohesion €8.0 bn Natural Resources €56.5 bn Global Europe €8.2 bn Administration €9.7 bn Total: €100.2 bn Payments are made to support activities as varied as farming and the development of rural and urban areas, transport infrastructure projects, research, training for unemployed people, support for countries wishing to join the EU and aid to neighbouring and developing countries. 
Muu 0,2 miljardit eurot Konkurentsivõime 14,9 miljardit eurot Ühtekuuluvus Loodusvarad 56,5 miljardit eurot Globaalne Euroopa Haldus 9,7 miljardit eurot 8,0 miljardit eurot 8,2 miljardit eurot Kokku: 100,2 miljardit eurot Maksetega toetatakse näiteks põllumajandust ning maaelu ja linnade arengut, transporditaristu projekte, teadusuuringuid, töötute koolitamist, ELiga ühineda soovivaid riike ning naaber-ja arengumaadele antavat abi.
About two thirds of the budget is spent under what is known as ‘shared management’, with individual Member States distributing funds and managing expenditure in accordance with EU and national law (e.g. in the case of expenditure on ‘ Cohesion’ and ‘Natural resources’). 
Ligi kaks kolmandikku eelarvest täidetakse koostöös liikmesriikidega – selle raames maksavad liikmesriigid ise vahendid välja ja haldavad kulutusi kooskõlas ELi ja riigisiseste õigusaktidega (nii täidetakse eelarvet nt ühtekuuluvuse valdkonna ja loodusvarade valdkonna kulutuste puhul).
This year, ‘Natural resources’ made up the largest share of our overall audit population (56 %), while, in contrast to previous years, the share of ‘Cohesion’ spending was relatively small (8 %) owing to the low level of accepted expenditure in 2017. 
Käesoleval aastal moodustas loodusvarade valdkond kogu auditeeritavast kogumist suurima osa (56%), samas oli vastupidiselt varasematele aastatele ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste osakaal suhteliselt väike (8%) tänu 2017. aasta heakskiidetud kulude väiksele mahule.
Figure 1 
Joonis 1
Overall results 10 What we found EU accounts present a true and fair view The EU accounts for 2017 were prepared in accordance with international public sector accounting standards and present, in all material respects, a true and fair view of the EU’s financial results for the year and its assets and liabilities at the end of the year. 
Üldtulemused 10 Mida me leidsime ELi raamatupidamise aastaaruanne annab õige ja õiglase ülevaate ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning annab kõigis olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate ELi aasta finantstulemustest ning liidu varadest ja kohustustest aasta lõpu seisuga.
We are therefore able to give a clean opinion on the reliability of (i.e. ‘sign off’) the accounts, as we have done every year since 2007. 
Seetõttu esitab kontrollikoda ELi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta märkuseta auditiarvamuse, st kinnitab seda (nagu igal aastal alates 2007. aastast).
EU expenditure is legal and regular, except for cost reimbursements We test a sample of transactions from across the EU budget to provide estimates of the extent to which revenue and the different spending areas are affected by error. 
ELi kulutused on seaduslikud ja korrektsed, välja arvatud kulude hüvitamisel põhinevad maksed Kontrollikoda testib ELi eelarve tehingute valimeid, et anda hinnang selle kohta, mil määral on tulud ja erinevad kuluvaldkonnad vigadest mõjutatud.
For more information on our audit approach and the estimated level of error, see pages 47-48. 
Täiendava teabe saamiseks kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja hinnangulise veamäära kohta vt lk 47 ja 48.
For 2017, we issue a qualified opinion on payments from the EU budget. 
Kontrollikoda esitab ELi eelarvest 2017. aastal tehtud maksete kohta märkusega arvamuse.
For expenditure, we estimate the level of error in expenditure as a whole at 2.4 % (see Figure 2). 
Kontrollikoja hinnangul on kulutuse veamäär tervikuna 2,4% (vt joonis 2).
This compares to 3.1 % in 2016 and 3.8 % in 2015. 
2016. aastal oli see 3,1% ja 2015. aastal 3,8%.
Estimated level of error for the EU budget as a whole (2015-2017) 6 % 4% 2% 0% 3.8 % Upper error limit Estimated level of error Lower error limit 3.1 % 2.4 % Materiality threshold 2015 2016 2017 Note: We use standard statistical techniques to estimate the level of error. 
ELi eelarve kui terviku hinnanguline veamäär (2015–2017) 6% 4% 2% 0% 3,8% Ülemine veapiir Hinnanguline veamäär Alumine veapiir 3,1% 2,4% Olulisuse piirmäär 2015 2016 2017 Märkus: veamäära hindamiseks kasutatakse statistilisi meetodeid.
We are 95 % confident that the level of error for the population lies in the range between the lower and upper error limits (for more details, see Chapter 1, Annex 1.1 to the 2017 annual report). 
Kontrollikojal on 95% suurune kindlus, et andmekogumi veamäär jääb alumise ja ülemise veapiiri vahele (täiendavad andmed on esitatud 2017. aasta aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1).
Figure 2 
Joonis 2