natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The climate funding is calculated by adding the greening component which contributes 14.0 % and the non-greening component which contributes 5.6 % (see Figure 7). 
Kliimameetmete rahastamissumma arvutamiseks lisatakse rohestamise komponent, mis moodustab 14,0%, ja ülejäänud osa, mis moodustab 5,6% (vt joonis 7).
35 However, on average for the whole 2014-2020 period, the contribution is estimated to be 16.3 % since the payments for agricultural practices beneficial for the climate and the environment, known as ‘greening payments’, have only been included in the calculation since 2016. 
35 Kogu perioodi 2014–2020 keskmise osaluse suuruseks hinnatakse aga 16,3%, sest kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetust ehk nn rohestamistoetust arvestatakse arvutuse tegemisel alles alates 2016. aastast.
Overview of the method designed by the Commission to calculate climate funding from agricultural direct payments Share of direct payments Greening (30 %) Contribution to climate Crop diversification (33 %) x Ecological focus areas (33 %) Permanent pastures (33 %) 20 % x x x EU climate coefficient 0 % 40 % 100 % 40 % Contribution of direct payments to climate 0.00 % 3.96 % 9.90 % 5.60 % 19.46 % Direct payments x outside greening (70 %) Source: Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments (European Commission). 
Ülevaade komisjoni väljatöötatud meetodist põllumajanduse otsetoetustest kliimameetmetele eraldatavate vahendite arvutamiseks Otsetoetuste osa Rohestamine (30%) Otsetoetused väljaspool rohestamist (70%) Osalus kliimameetmete rahastamises Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine (33%) Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad (33%) Püsikarjamaad (33%) 20% ELi kliimakoefitsient 0% 40% 100% 40% Otsetoetuste osakaal kliimameetmete rahastamises 0,00% 3,96% 9,90% 5,60% 19,46% x x x x x 8% Allikas: kliimameetmete kontrolli otsetoetustele kohaldamise metoodika selgitus (Euroopa Komisjon).
8% Figure 7 
Joonis 7
Observations 31 53 The method and the EU climate coefficients applied when calculating the climate contribution of the greening component fairly reflect the climate-relatedness of the three farming practices36 connected with this payment. 
Tähelepanekud 31 53 Meetod ja ELi kliimakoefitsiendid, mida kasutatakse rohestamise komponendi kliimameetmete rahastamises osalemise arvutamiseks, kajastavad tõeselt kõnealuse toetusega seotud kolme põllumajandustava36 seotust kliimameetmetega.
However, we found there to be a lack of quantifiable elements justifying the 20 % applied to non-greening direct payments (see Box 3). 
Kontrollikoda leidis aga, et nappis kvantifitseeritavaid elemente, mis õigustaksid 20% kohaldamist rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste suhtes (vt 3. selgitus).
The Commission considers the final climate contribution of 8 %, i.e. 20 % x 40 %, to be conservative. 
Komisjoni hinnangul on 8% (st 20% x 40%) suurune osalus kliimameetmete rahastamises konservatiivne.
36 The three farming practices are the following: crop diversification, having ecological focus area on the agricultural area, and maintaining existing permanent grassland. Lack of appropriate justification for non-greening direct payments’ climate contribution The Commission believes that some non-greening agricultural direct payments provide benefits for the climate, largely through cross-compliance standards. 
36 Need kolm põllumajandustava on põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olemasolu põllumajandusmaal ja olemasoleva püsirohumaa säilitamine. Rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste osalus kliimameetmete rahastamises ei olnud piisavalt põhjendatud Komisjon leiab, et osa rohestamisega mitteseotud põllumajanduse otsetoetustest avaldab kliimale kasulikku mõju, peamiselt tänu nõuetele vastavuse standarditele.
The Commission acknowledged that quantifying this contribution would be a very difficult and costly exercise, and decided to label 20 % of the budget for non-greening direct payments as climate-related. 
Komisjon tunnistas, et sellise osaluse kvantifitseerimine oleks väga keeruline ja kulukas, ning otsustas nimetada 20% rohestamisega mitteseotud otsetoetuste eelarvest kliimameetmetega seonduvaks.
54 In order to reflect the climate contribution of cross-compliance, a more conservative approach was considered by the Commission, which would have considered the part of the non-greening direct payments to be taken into account to be 10 % instead of 20 %. 
54 Kajastamaks nõuetele vastavuse osa kliimameetmete rahastamises, kaalus komisjon konservatiivsema meetodi rakendamist, mille alusel arvestataks rohestamisega mitteseotud otsetoetuste osa suuruseks 10, mitte 20%.
As shown in Figure 8, the contribution would be decreased by 9 billion from 47.1 to 38 billion euros. 
Nagu näidatud joonisel 8, väheneks osalus 9 miljardi euro võrra, 47,1 miljardilt eurolt 38 miljardile eurole.
If the conservativeness principle developed by the World Bank (see paragraph 35) is applied, the Commission should have been taken into account the lower amount of climate contribution. Box 3 
Maailmapanga väljatöötatud konservatiivsuse põhimõtte (vt punkt 35) rakendamise korral pidanuks komisjon arvesse võtma väiksemat osalust kliimameetmete rahastamises. 3. selgitus
Observations 32 Comparison between the Commission’s chosen approach and a more conservative one (in billion euro) Commission’s calculation More conservative approach 47.1 18.1 9.0 29.0 29.0 Greening Direct payments without greening Contribution of direct payments - 9 billion euro 38.0 Estimation of contribution of direct payments with a more conservative approach 10 % of direct payments without greening with 40 % marker Greening Source: Commission data and European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Tähelepanekud 32 Komisjoni valitud meetodi ja konservatiivsema lähenemisviisi vaheline võrdlus (miljardites eurodes) Komisjoni arvutus Konservatiivsem lähenemisviis 47,1 18,1 9,0 29,0 29,0 Rohestamine Otsetoetused väljaspool rohestamist Otsetoetuste osa – 9 miljardit eurot 38,0 Otsetoetuste osa hindamine konservatiivsema lähenemisviisi alusel 10% otsetoetustest ilma rohestamiseta (40% marker) Rohestamine Allikas: komisjoni andmed ja Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb komisjoni andmetel.
Applying a different set of tracking coefficients based on internationally established methodologies to the European Agricultural Fund for Rural Development would reduce climate funding by 40 % 55 Regulation (EU) No 215/201437 lays down a methodology for tracking climate spending under each of the five European Structural and Investment Funds. 
Rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditel põhinevate teistsuguste kontrollikoefitsientide rakendamine Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi suhtes vähendaks kliimameetmete rahastamist 40% 55 Määruses (EL) nr 215/201437 sätestatakse metoodika kliimameetmetealaste kulutuste jälgimiseks kõigi viie Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondi raames.
For the European Agricultural Fund for Rural Development, this entails applying the EU climate coefficients to rural development priorities and focus areas, regardless of the measures and sub-measures used to achieve these policy objectives. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul tähendab see ELi kliimakoefitsientide kohaldamist maaelu arengu prioriteetide ja sihtvaldkondade suhtes, olenemata nende poliitikaeesmärkide saavutamiseks kasutatud meetmetest ja allmeetmetest.
37 Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 of 7 March 2014 laying down rules for implementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund with regard to methodologies for climate change support, the determination of milestones and targets in the performance framework and the nomenclature of categories of intervention for the European Structural and Investment Funds (OJ L 69, 8.3.2014, p. 
37 Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga (ELT L 69, 8.3.2014, lk 65).
Observations 33 56 The Commission deemed the OECD’s ‘Rio markers’ methodology inappropriate in the EAFRD field because the measures have multiple and systematic co-benefits of an environmental, economic or social nature. 
Tähelepanekud 33 56 Komisjon hindas OECD Rio markerite metoodika EAFRD kontekstis ebaasja-kohaseks, kuna meetmed annavad mitmesugust ja järjepidevat täiendavat kasu nii keskkondlikust, majanduslikust kui ka sotsiaalsest aspektist.
The Commission’s approach rightly awards a 100 % climate coefficient to climate-related Union priority 5 ‘Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in the agriculture, food and forestry sectors’. 
Komisjoni lähenemisviisiga rakendatakse õigustatult 100% kliimakoefitsienti liidu kliimaalase prioriteedi nr 5 suhtes: „Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega ja kliimamuutuse suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllumajanduses ning toiduainete-ja metsandussektoris“.
However, the Commission has applied the same 100 % climate coefficient to all focus areas included under environment-related Union priority 4 ‘Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry’, despite the difference in focus between these two priorities. 
Komisjon on aga sedasama 100% kliimakoefitsienti rakendanud kõigi sihtvaldkondade suhtes, mis on hõlmatud liidu keskkonnaalase prioriteediga nr 4: „Põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja tugevdamine“, ehkki nende kahe prioriteedi fookus on erinev.
The Commission decided that a coefficient of 40 % was too low due to the characteristics of the rural development measures. 
Komisjon otsustas, et 40% koefitsient on liiga madal, arvestades maaelu arengu meetmete erijooni.
As a result of the Commission’s approach, the 40 % climate coefficient was applied to only 10 % of the planned climate funding under the EAFRD; the remaining 90 % of the planned climate funding is weighted with the 100 % coefficient. 
Komisjoni lähenemisviisi alusel rakendati 40% kliimakoefitsienti ainult 10% suhtes EAFRD raames kavandatud kliimameetmete rahastamisest; ülejäänud 90% planeeritud kliimameetmete rahastamisest hinnatakse 100% koefitsiendiga.
57 In the EAFRD, unlike in the other European Structural and Investment Funds, we found that there was a need to use different EU climate coefficients for each measure. 
57 Erinevalt teistest Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidest leidis kontrollikoda EAFRD puhul, et iga meetme jaoks tuleb kasutada erinevaid ELi kliimakoefitsiente.
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action. 
EAFRD puhul kasutatav lähenemisviis ei erista piisavalt eri tegevuste panust kliimameetmete rahastamises, mis põhjustab panuste ülehindamist.
While such activities can mitigate climate change depending on the actual land use, this is not assured, and cannot be compared with activities such as forestry, which also receive 100 % (see Box 4). 
Ehkki selline meede võib olenevalt tegelikust maakasutusest kliimamuutust leevendada, ei ole see kindel ning seda ei saa võrrelda selliste tegevustega nagu metsandus, mida hinnatakse samuti 100% alusel (vt 4. selgitus).
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints. Their ultimate aim is to prevent land abandonment. 
Näide meetmete loogika vahelistest erinevustest „Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade“ toetusega antakse põllumajandustootjatele hüvitist ebasoodsate tingimuste eest, mis tulenevad looduslikest või muudest piirangutest.
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent. 
Kontrollikoda leidis, et selline toetus võib küll aidata kliimamuutust ära hoida, kuid see ei ole tema peamine eesmärk, mistõttu oleks mõistlikum kasutada 40% kliimakoefitsienti.
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period. 
Ainuüksi see parandus vähendaks EAFRD perioodi 2014–2020 osalust kliimameetmete rahastamises 16% ehk 9,2 miljardi euro võrra.
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy. 
Metsamajandustegevused, nagu metsastamine, mängivad olulist rolli, aitamaks saavutada mõningaid ELi maaelu arengu poliitika peamisi ökoloogilisi eesmärke.
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy. 
Metsastamine ja metsaalade rajamine aitavad tugevdada ökosüsteeme ja CO2 sidumist ning minna üle vähese CO2-heitega majandusele.
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change. 
Metsastamine aitab ühtlasi ära hoida looduslikke ohte ja tulekahjusid ning soodustab kliimamuutusega kohanemist.
We found that this rationale justified a climate coefficient of 100 %. Box 4 
Kontrollikoda leidis, et selline loogika õigustab 100% suurust kliimakoefitsienti. 4. selgitus
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards. 
Tähelepanekud 34 58 Liikmesriikide maaelu arengukavade hindamisel leidis kontrollikoda, et komisjoni lähenemisviisi alusel liigitati kliimameetmete alla suuremas mahus kulutusi kui seda oleks tehtud siis, kui iga meedet oleks eraldi hinnatud ja liigitatud vastavalt rahvusvahelistele standarditele.
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020. 
Selle leiu taustal vaatas kontrollikoda kliimakoefitsiendid üle (lisa) ja arvutas ELi puhul tervikuna uue kliimameetmete rahastamissumma perioodil 2014–2020.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9). 
Kontrollikoja arvutuse kohaselt tuleks EAFRD osalust kliimameetmete rahastamises vähendada 42% ehk 23,9 miljardi euro võrra (vt joonis 9).
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes. 
Erinevused EAFRD osaluses kliimameetmete rahastamisel (miljardites eurodes) 57,2 23,9 - 42% Määrus (EL) nr 2015/2014 Kontrollikoja hinnang 33,3 Allikas: Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb väljavõttel SFC2014-st Infoview kaudu seisuga 30. mai 2016 – kavandatud EAFRD kulutused heakskiidetud maaelu arengukavade sihtvaldkondade ja meetmete kaupa.
33.3 Figure 9 
Joonis 9
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach. 
Tähelepanekud 35 59 ERFi ja ÜFi puhul seisis komisjon silmitsi sarnaste probleemidega kulude liigita-misel, kuid tal õnnestus rakendada üksikasjalikumat lähenemisviisi.
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD. 
Samuti leidis kontrollikoda hea tava näiteid maaelu arenguga samast eelarvevaldkonnast: programmi LIFE kontrollikord on konservatiivsem kui EAFRD oma.
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5). 
Programmi LIFE keskkonna-ja kliimameetmete allprogrammide puhul kasutatakse erinevaid kontrollikoefitsiente (sarnaselt maaelu arengu vastavate prioriteetidega 4 ja 5) (vt 5. selgitus).
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %). 
Programmis LIFE kasutatavad kontrollimeetodid Programmis LIFE on kuluartiklid kooskõlas OECD metoodikaga liigitatud kolme kategooriasse: eeskätt kliimameetmetega seotud (100%), olulisel määral kliimameetmetega seotud (40%), ei ole kliimameetmetega seotud (0%).
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39. 
Suurema osa keskkonna allprogrammi raames planeeritavate kulutuste suhtes kohaldatakse 40% koefitsien-ti38, kliimameetmete allprogrammi raames aga 100% koefitsienti39.
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field. 
Programm LIFE näitlikustab juhtumit, kus keskkonnakulud (40% ülempiiriga) ei ole täielikult kliimameetmetega ühendatud, erinevalt maaelu arengu valdkonnast.
As a result, climate funding between areas cannot always be compared. 
Seetõttu ei saa kliimameetmete rahastamist valdkondade vahel alati võrrelda.
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters. 
38 Tüüpiline projekt keskkonna allprogrammi raames on näiteks reoveepuhastite arendamine suublate reostuse minimeerimiseks.
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management. 
Selle peamine eesmärk on keskkonnaalane, st reostuse vähendamine, kuid osa projektist võib hõlmata linnapiirkondade äravoolusüsteeme, mis aitab üleujutuste ohjamise kaudu kaasa kliimamuutusega kohanemisele.
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions. Box 5 
39 Tüüpiline projekt kliimameetmete allprogrammi raames on näiteks olemasoleva hoone renoveerimine, et säästa energiat ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. 5. selgitus
Observations 36 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 60 Horizon 2020’s climate tracking results for 2014 show that 24 % of the budget was dedicated to climate action40. 
Tähelepanekud 36 Tuleb võtta kiireid meetmeid, sest teadusuuringute vahendite osalus on oluliselt maha jäämas 60 „Horisont 2020“ 2014. aasta kliimameetmete kontrolli tulemused näitavad, et 24% eelarvest eraldati kliimameetmetele40.
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4). 
See on tunduvalt vähem kui eesmärk – 35% (vt joonis 4).
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017. 
Regulatiivset nõuet41, mille kohaselt peab mitmeaastane tööprogramm sisaldama kliimameetmetega seotud kulutuste hinnangulist summat, ei järgitud ei aastail 2014-2015 ega 2015-2016.
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action. 
Seetõttu ei ole tööprog-rammidele seatud kvantifitseeritud sihtarvu nende panuse kohta seoses eesmärgi täitmisega, mis näeb ette vähemalt 35% eraldamise „Horisont 2020“ eelarvest kliimameetmetele.
61 Horizon 2020 distinguishes between and sets out the relative budget proportions for programmable and bottom-up actions42. 
61 „Horisont 2020“-s on eristatud programmidega hõlmatud ja alt-üles tegevused ning kindlaks määratud nende osakaal eelarves42.
For programmable actions, the climate-related expenditure can be estimated by applying EU climate coefficients to the relevant expenditure categories. 
Programmidega hõlmatud tegevuste puhul saab kliimameetmetega seotud kulutusi hinnata nii, et asjaomaste kulukategooriate suhtes kohaldatakse ELi kliimakoefitsiente.
However, the Commission considers that the results from bottom-up areas are unpredictable by nature43. 
Komisjon leiab aga, et alt-üles tegevuste tulemused on oma olemuselt prognoosimatud43.
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related. 
2014. aastal moodustasid alt-üles tegevused „Horisont 2020“ kogueelarvest 35% ja sellest 8,5% loeti kliimameetmetega seonduvaks.
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework. 
62 Võttes aluseks programmidega hõlmatud tegevuste prognoositava panuse kliimameetmete rahastamises aastail 2014–2017, hindab kontrollikoda44, et aastail 2018–2020 peab „Horisont 2020“ kliimameetmetega seotud kulude keskmine osakaal olema 47%, et täita kogu perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames 35% eesmärk.
This represents a substantial increase compared with the rate of 24 % already achieved. 
See tähendab olulist suurenemist võrreldes praeguse 24% suuruse määraga.
Figure 10 shows an example of the path that the climate allocations under Horizon 2020 will have to take if the 35 % target is to be met. 
Joonisel 10 on näidatud, millises suunas peab kliimameetmete rahastamine „Horisont 2020“ raames liikuma, et täita 35% eesmärk.
40 According to the Commission, data on climate-related expenditure does not yet take into account some of the financial instruments which are tracked at project level, i.e. in a bottom-up manner (InnovFin SMEG and InnovFin SME VC) due to the biennial nature of the European Investment Fund’s reporting. 
40 Komisjoni teatel ei võeta kliimameetmetega seotud kulutuste andmetes veel arvesse mõningaid rahastamisvahendeid, mida kontrollitakse projekti tasandil, st alt-üles põhimõttest lähtuvalt (InnovFin SMEG ja InnovFin SME VC), mis tuleneb Euroopa Investeerimisfondi kaheaastasest aruandlustsüklist.