natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Chapter also covers the Pre-accession (Special) Instrument I(S)PA, social dialogue and mobility policies and gender equality measures for both periods which are strictly speaking not part of Cohesion policy. 
Märkus: Allikas: Peatükis käsitletakse samuti mõlema perioodi I(S)PA ühinemiseelset rahastamisvahendit, sotsiaalse dialoogi ja liikuvuse poliitikat ning soolise võrdõiguslikkuse meetmeid, kuigi need ei kuulu kitsas mõistes ühtekuuluvuspoliitika alla.
Rural development and fisheries expenditure are reported in policy areas 5 ‘Agriculture and rural development’, and 11 ‘Fisheries’. Source: Annual Accounts 2009. EN 
Maaelu arengut ja kalanduse kulutusi käsitletakse poliitikavaldkondades „5 – Põllumajandus ja maaelu areng” ning „11 – Kalandus”. Raamatupidamise aastaaruanne 2009. ET
Thefollowingthreefundsaccountforthevastmajority of the spending: (a) the European Regional Development Fund (ERDF) for investments in infrastructure, the creation or preservation of jobs, local development initiatives and the activities of small and medium-sized enterprises (SMEs); (b) the European Social Fund (ESF) which provides financial assistance to combat unemployment, to develop human resources and to promote integration into the labour market; and (c) the Cohesion Fund (CF) finances investments in infra­ structure in the field of environment and transport in those Member States whose gross national income per capita is below 90 % of the EU average. 4.4. 
Valdav osa kulutustest pärineb järgnevast kolmest fondist: a) Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) rahastab investeerin­ guid infrastruktuuri, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suuru­ sega ettevõtete tegevust; b) Euroopa Sotsiaalfond (ESF) annab rahalist abi tööpuudu­ sega võitlemiseks, inimressursi arendamiseks ja inimeste tööturule integreerimiseks; c) Ühtekuuluvusfond rahastab investeeringuid nende liikmes­ riikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri paran­ damisse, kelle rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % Euroopa Liidu keskmisest.
Management of Cohesion spending is shared with Member States, who also co-finance the projects concerned. 
Ühtekuuluvusevaldkonnakulutustehaldaminetoimub koostöös liikmesriikidega, kes ka valdkonna projekte ise kaas­ rahastavad.
Cohesion spending is planned in multi-annual ‘programming periods’: payments are related to expenditure which has been incurred within the eligibility period (1). 
ELi ühtekuuluvusega seotud kulutused on kavan­ datud mitmeaastaste programmiperioodide kaupa: maksed on seotud abikõlblikkuse perioodi(1) kestel tehtud kulutustega.
The Commission approves OPs on the basis of proposals from Member States. 
Komisjon kiidab heaks liikmesriikide poolt välja pakutud rakenduskavad.
At the start of the programmes the Commission makes prefinancing payments to the Member States. 
Rakenduskavade käivitudes teeb komisjon liikmesriikidele ettemaksed.
The Member State then requests reimbursement from the Commission through certified expen­ diture declarations. These are done through interim or final payment claims. _____________ (1) For the 2000-2006 programming period the eligibility period initially ended on 31 December 2008. 
Liikmesriigid taotlevad siis kulude hüvita­ mist komisjonilt, esitades komisjonile vahe-või lõppväljamak­ setaotluste vormis sertifitseeritud kuludeklaratsioonid. _____________ (1) Programmiperioodi 2000–2006 abikõlblikkuse periood lõppes algselt 31. detsembril 2008.
In the framework of the anti-crisis package it has been extended until 30 June 2009 for all Member States which made a request to the Commission. 
Majanduse elavdamise kava raames pikendati perioodi aga kõigis komisjonilt pikendamist taotlenud liikmesriikides 30. juunini 2009.
(2) An OP sets out national, regional or sectorial priorities for delivering funds. 
(2) Rakenduskavas määratletakse rahastatavad piirkondlikud prioriteedid.
In 2009 expenditure of the ERDF, CF and ESF consisted mainly of interim and final payments (see Table 4.1). 
2009.aastalkoosnesidERF-i,ühtekuuluvusfondija ESF-i maksed peamiselt vahe-ja lõppmaksetest (vt tabel 4.1).
For the 2007-2013 programming period 14,1 billion euro of interim payments and 11,3 billion euro of prefi­ nancing payments were made. 
Perioodi 2007–2013 raames tehtud vahemaksete summa oli 14,1 miljardit ja eelfinantseerimise maksete summa 11,3 miljardit eurot.
Supervision and control of Cohesion spending 4.7. 
Järelevalve ja kontroll ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste üle 4.7.
Responsibilities for day to day administration and the ‘first level’ controls which are intended to prevent or detect and correct incorrect reim­ bursement of project costs or other irregularities are allocated to Managing Authorities and Intermediate Bodies. 
Liikmesriikide korraldusasutustel ja vahenduasutustel, kelle ülesandeks on igapäevane administree­ rimine ning esmatasandi kontrollid, mille eesmärk on ära hoida/avastada või parandada projektikulude ebaõige hüvita­ mine või muud eeskirjade eiramised.
Forthe2007-2013programmingperiod,auditand control provisions have been strengthened (3). 
4.8. Programmiperioodil2007–2013karmistatiauditi-ja kontrollisätteid (3).
The Member States are required to submit for acceptance to the Commission a report and an opinion for each OP. 
Liikmesriigid peavad iga rakenduskava kohta esitama komisjonile heakskiitmiseks aruande ja arva­ muse.
The Audit Authority has to submit an audit strategy within nine months of the approval of the programme. 
Üheksa kuu jooksul peale rakenduskava heakskiitmist peab auditeeriv asutus esitama auditistrateegia.
In addition the Audit Authority is responsible for providing reasonable assurance on the effective functioning of the management and control systems of the programme, and as a consequence on the regularity of the expenditure certified (4), to the Commission through annual control reports (5) and annual opinions. 
Lisaks peab auditeeriv asutus komisjonile iga-aastaste kontrol­ liaruannete (4) ja arvamuste vormis kinnitama, et tal on piisav kindlus rakenduskava juhtimis-ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise ning sellest tulenevalt sertifitseeritud kulude(5) korrektsuse kohta.
MemberStatesalsobeartheprimaryresponsibilityfor correcting the irregular expenditure they detect, and reporting on this to the Commission. Member States must take action to recover or withdraw the undue payments made to beneficiaries of Cohesion spending. _____________ (3) See Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
Liikmesriigid peavad võtma meetmeid põhjendamatult makstud ühtekuulu­ vustoetuste abisaajatelt tagasi nõudmiseks või tühistamiseks. _____________ (3) Vt nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006 (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).
(4) See in particular Article 62 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
(5) Vt eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/06 artikkel 62.
If Commission audits find that Member States have failed to correct irregular expenditure or there are serious failings in the management and control systems, it interrupts and/or suspends payments to the Member State concerned (6). 
Kui komisjoni audit tuvastab, et liik­ mesriigid ei ole suutnud finantskorrektsioone teha või juhtimis-ja järelevalvesüsteemides esineb tõsiseid puudusi, katkestab ja/või peatab komisjon vastavale riigile tehtavad maksed (6).
If the Member State does not recover or withdraw the irregular expenditure (i.e. replace the excluded expenditure with other eligible expenditure) or remedy the detected system failures, the Commission may apply financial corrections, reducing EU funding accordingly. 
Kui liikmesriik eeskirjade vastaselt tehtud kulusid tagasi ei nõua või ei tühista (st asendades eeskirjade vastaselt tehtud kulud teiste abikõlblike kuludega) või ei paranda süstee­ mides avastatud vigu, võib komisjon rakendada finantskorrekt­ sioone (vähendades vastavalt ELi poolt makstavat abi).
Specific risks to regularity 4.11. 
Tehingute korrektsusega seotud riskid 4.11.
TheregulatoryframeworkofCohesioniscomplex, requiring conformity with a variety of EU policies and rules, such as those relating to public procurement and State aid, as well as requirements specific to Cohesion spending. 
Ühtekuuluvuse valdkonna õiguslik raamistik on keeruline ning seejuures peab kinni pidama nii mitmete ELi poliitikavaldkondade ja eeskirjade (nt riigihanked ja riigiabi) nõuetest, kui ka ainult ühtekuuluvuse valdkonnale kehtivatest eeskirjadest.
Thereisalargenumberofauthoritiesresponsiblefor the implementation of Cohesion policy in Member States (national authorities, regional authorities, intermediate bodies) and an even larger number of beneficiaries and recipients of Community support. 
Liikmesriikidesvastutabühtekuuluvuspoliitikaraken­ damise eest suur hulk ametiasutusi (riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, vahendusasutused) ja veelgi suurem arv abisaa­ jaid ning ühenduse vahendite saajaid.
The actors involved in implementing OPs and projects at national or regional level may be either unaware of the applicable rules or unsure about their correct interpretation. 
Riiklikul või piirkondlikul tasandil rakenduskavade ja projektide elluviimisega tegelevad osapooled ei pruugi kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud olla või ei oska nad neid õigesti interpreteerida.
This can lead them to make incorrect or unjus­ tified declarations. 
See võib kaasa tuua ebatäpsete või põhjendamatute deklaratsioonide esitamise.
PaymentsfromanOPtobeneficiariesforexpenditure incurred during the eligibility period usually continue beyond the programming period, until all projects are finalised and the programme is closed down. 
Rakendusakavaraamesabisaajateletehtavadabikõlb­ likkuse perioodi kestel tehtud kulutustega seotud maksed jätkuvad tavaliselt veel mõne aasta vältel peale programmipe­ rioodi lõppu seni, kuni kõik projektid on lõpetatud ja raken­ duskava suletud.
As the eligibility period for 2000-2006 came to an end in 2009, national authorities may have been under pressure to absorb the EU funds committed. 
Kuna perioodi 2000–2006 abikõlblikkuse periood lõppes 2009. aastal, võisid riiklikud ametiasutused tunda survet neile eraldatud ELi vahendite täielikuks ärakasu­ tamiseks.
As already stated by the Court in its 2008 Annual Report, this increases the risk that ineligible projects are reimbursed by the EU budget when expenditure which has been found to be ineligible is replaced by new expenditure (‘withdrawal’) without an effective ex-ante verification by the Member State before programme closure (7). _____________ (6) Article 39(2) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p. 1); Articles 91 and 92 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Nagu juba kontrollikoja 2008. aasta aastaaruandes täheldatud, suurendab see ohtu, et abikõlbmatute kulude asen­ damisel uute kuludega (toetuste tühistamine) ilma liikmesriigis teostatavate mõjusate eelkontrollideta hüvitatakse ELi eelarvest mitteabikõlblike projektide kulusid (7). _____________ (6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõige 2 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1); määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 91 ja 92.
(7) See paragraphs 6.19 and 6.33 of the 2008 Annual Report. 
(7) Vt 2008. aasta aastaaruande punktid 6.19 ja 6.33.
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 4.10. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D 4.10.
Member States are primarily responsible for ensuring the regularity of expenditure declared to the Commission. 
Eelkõige vastutavad komisjonile deklareeritud kulude korrektsuse eest liikmesriigid.
The Commission performs its supervisory role through its own audit activity taking also account of other Community and national audit work and also through programmes negotiation, participation in monitoring committees, annual meetings with managing and audit authorities and by providing extensive guidance and seminars. 
Komisjon täidab oma järelevalvekohus­ tusi audititegevuse kaudu, arvestades ka ühenduse ja liikmesriikide audititega, ning programmide üle peetavate läbirääkimiste, järeleval­ vekomiteedes osalemise, korraldus-ja auditeerimisasutuste iga-aastaste kohtumiste ning suuniste ja seminaride abil.
The Commission has strengthened its supervision through the imple­ mentation of its 2008 Action Plan (COM(2008) 97 final). 
Komisjon parandas oma järelevalvet 2008. aasta tegevuskava (KOM/2008/97) rakendamise abil.
In 2009 the Commission adopted 7 suspension decisions and imposed financial corrections totalling 2,3 billion euro. 
2009. aastal võttis komisjon vastu seitse maksete peatamise otsust ja rakendas finantskorrektsioone kogusummas 2,3 miljardit eurot.
The Commission refers to the vast simplification exercise of the Cohesion regulatory framework initiated in 2008 and completed in 2010, involving specific requirements of the sectoral regulations. 
Komisjon viitab ühtekuuluvuse õigusliku raamistiku lihtsus­ tamisele, mida alustati 2008. aastal ja mis viidi lõpule 2010. aastal ning mis hõlmas valdkondlike määrustega ettenähtud nõudeid.
Possible shortcomings in the implementation of the EU rules on public procurement and State aid at a national, regional or local level in applying EU law are not specifically related to the imple­ mentation of cohesion projects. 
Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade rakenda­ misel ning ELi riigiabieeskirjade kohaldamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega.
The 2007-2013 regulatory framework has been enhanced to ensure that beneficiaries are informed of all specific conditions for financing, implementing and reporting, and that managing authorities satisfy themselves that beneficiaries have the capacity to fulfil these conditions before approving projects. 
2007.–2013. aasta programmitöö perioodi õiguslikku raamistikku on tõhustatud, et tagada abisaajate teavitamine kõikidest rahastamise, rakendamise ja aruandlusega seotud eritingimustest ning kinnitada haldusasutustele enne projekti heakskiitmist, et abisaaja suudab täita kõnealused tingimused.
Moreover, since the beginning of the programming period the Commission has provided regular and early training and guidance to the competent authorities in the Member States. 
Komisjon on alates programmitöö perioodi algusest pakkunud liik­ mesriikide pädevatele asutustele korrapäraselt ja aegsasti koolitust ja suuniseid.
Specific training actions were also foreseen in the Commission Action Plan adopted in February 2008 (COM(2008) 97 final) in that regard and are carried out on a regular basis. 
2008. aasta veebruaris vastuvõetud komisjoni tegevuskava (KOM/2008/97) sisaldas spetsiifilisi koolitusmeetmeid, mida korra­ päraselt ka rakendatakse.
The regulatory framework for both 2000-2006 and 2007-2013 periods provide that funds allocations are to be used within a period of two or three years after they are committed to avoid an automatic decommitment of funds. 
Nii 2000.–2006. aasta kui ka 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi õigusliku raamistikuga nähakse ette, et eral­ datud rahalised vahendid tuleb kasutada kahe või kolme aasta jooksul, et vältida automaatset kulukohustustest vabastamist.
This ensures that expen­ diture is committed and paid evenly throughout the period and is not back-loaded in the last year. 
Nii tagatakse, et vahendid on kulukohustustega seotud ja makseid tehakse ühtlaselt kogu perioodi jooksul ning neid ei jäeta viimasele aastale.
The Commission is also particularly vigilant that Member States’ management and control systems are effective throughout the imple­ mentation period up to closure and imposes financial corrections where necessary. 
Samuti jälgib komisjon eriti täpselt seda, et liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt kogu rakendusperioodi jooksul, ning rakendab vajaduse korral finantskorrektsioone.
Unless and until it has approved the compliance assessments, the Commission does not authorise interim payments to the programme concerned. At the same time, Member States are allowed to start making payments to bene­ ficiaries through unapproved systems while awaiting the Commission’s approval to take place. 
Komisjon ei kinnita rakenduskavale vahe­ maksete tegemist enne selle vastavushinnangule heakskiidu andmist. Samal ajal võivad liikmesriigid komisjoni poolse heakskiidu ootuses alustada abisaajatele maksete tegemist (kasutades selleks oma heakskiiduta süsteeme).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S The Commission is actively following up the risk identified in the 2008 annual report of the Court, in particular in the context of the closure of the 2000-2006 programmes. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D Komisjon võtab kontrollikoja 2008. aasta aruandes kindlakstehtud riski suhtes järelmeetmed, eelkõige seoses 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisega.
The Commission has carried out its approval procedures (of compliance assessment reports and national audit strategies) within the deadlines set. 
Komisjon on andnud oma heakskiidu (vastavushindamise aruannetele ja riikide auditistrateegiatele) määratud tähtaja jooksul.
The risk identified by the Court is inherent to the regulatory length of time for the submission by Member States of compliance assessment reports and audit strategies. 
Kontrollikoja tuvastatud risk on seotud õigusaktides ettenähtud ajaga, mille jooksul liikmesriigid peavad esitama vastavushindamise aruanded ja auditistrateegiad.
The Commission considers that this is a limited risk because the fact that it has not approved management and control systems yet does not mean that such systems, approved at national level, do not comply with requirements and do not function effectively. 
Komisjon on seisukohal, et tegemist on piiratud riskiga, sest ta ei ole juhtimis-ja kontrollisüsteeme veel heaks kiitnud, kuid see ei tähenda, et kõnealused riiklikul tasandil heakskiidetud süsteemid ei vasta nõue­ tele ega ole tõhusad.
Mitigating controls are in place and the Structural Funds Direc­ torates-General have taken this risk into account in their audit strategy and also drawn this risk to the attention of the audit authorities. 
Riske maandavad kontrollid on kasutusele võetud ning struktuurifon­ didega seotud peadirektoraadid on arvestanud oma auditistrateegias kõnealuse riskiga ja juhtinud sellele ka auditeerimisasutuste tähele­ panu.
Each audit authority has to present to the Commission conclusions from the results of audits of representative samples of operations, which cover expenditure declared each year and an annual opinion on the effective functioning of the management and control systems. 
Iga auditeerimisasutus peab komisjonile esitama järeldused selliste tehingute esindusliku valimi auditeerimiste tulemustest, mis hõlmavad igal aastal deklareeritud kulusid, ja arvamuse juhtimis-ja kontrollisüsteemide toimimise kohta.
4.15. — The Commission notes that prefinancing, which by definition bears almost no risk, represents one third of its cohesion payments in 2009 (see table 4.1). 
4.15. — Komisjon märgib, et eelfinantseerimine, mis juba määratluse kohaselt on seotud peaaegu olematu riskiga, moodustab 2009. aasta ühtekuuluvusmaksetest kolmandiku (vt tabel 4.1).
Audit scope and approach 4.15. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 4.15.
TheCourt’soverallauditapproachandmethodology is described in Part 2 of Annex 1.1. For the audit of Cohesion, the following specific points should be noted: — a sample of 180 interim and final payments was tested. 
Kontrollikojaüldineauditilähenemisviisjametoodika on kirjeldatud esimese peatüki lisa 1.1 teises osas. Ühtekuu­ luvuse valdkonna auditi puhul tuleb märkida järgnevaid asja­ olusid: — kontrolliti 180 vahe-ja lõppmaksest koosnevat valimit.
69 % of these randomly selected payments relate to projects of the 2007-2013 programming period, and — prefinancing payments were not included in the sample because of the very low risk associated with this type of payment. 
69 % nendest juhuslikult valitud maksetest on seotud programmiperioodiga 2007–2013; — valim ei sisaldanud ettemakseid tulenevalt selle maksete liigiga kaasnevast väga madalast veariskist.
EN 9.11.2010 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 101 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S REGULARITY OF TRANSACTIONS 4.17. 
ET 9.11.2010 EuroopaLiiduTeataja 101 KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D TEHINGUTE KORREKTSUS 4.17.
In 2009 this was the case for 36 % (8) of the 180 audited projects. 
Vigadest mõjutatud projektide osakaal 180-st auditeeritud projektist oli 36 % (8).
ThemostlikelyerrorrateestimatedbytheCourtis above 5 % (9). 
Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär suurem kui 5 % (9).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 4.18. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D 4.18.
The Commission notes that there is a trend for decrease in error frequency in the last three years, from 54 % in the Court’s annual report for 2007 to 36 % this year, as noted in Annex 4.1 to the Court’s report. 
Komisjon märgib, et viimasel kolmel aastal on vigade sagedus vähenenud: kontrollikoja 2007. aasta aruandes oli veamäär 54 %, käesoleval aastal 36 %, nagu märgitud kontrollikoja aruande lisas 4.1.
The Commission also underlines that 53 % of the errors are non-quantifiable. 
Komisjon toonitab, et 53 % vigadest on mittekvantifitseeritavad vead.
In some cases these compliance errors would have had no impact on the reimbursement of expenditure, even if detected before certifying expenditure to the Commission. 
Kõnealused eeskirjade järgimisega seotud vead ei omanud mõnel juhul mingit mõju kulude hüvitamisele isegi siis, kui need avastati enne kulude tõendamist komisjonile.
In 2009, the Court estimates that at least 3 % of the expenditure certified to the Commission should not have been reim­ bursed, compared to at least 11 % for 2008. 
Kontrollikoja hinnangul ei oleks 2009. aastal tohtinud hüvitada vähemalt 3 % komisjonile tõendatud kuludest (võrreldes vähemalt 11 %-ga 2008. aastal).
This constitutes a significant improvement compared to previous years (see point 1.26). 
Võrreldes varasemate aastatega on tegemist märkimisväärse edusammuga (vt punkt 1.26).
The Commission considers that this improvement reflects the enhanced control provisions in the 2007-2013 Cohesion regulatory framework, as well as the first impact of the 2008 Commission Action Plan to strengthen its supervisory role for structural actions. The Commission is committed to actively pursue its efforts to reduce the errors even further. 
Komisjon on seisukohal, et see muudatus peegeldab 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku tõhustatud kontrollisätteid ning 2008. aasta komisjoni tegevuskava mõju, et suurendada oma järelevalvekohustusi struktuurimeetmete puhul. Komisjon teeb jõupingutusi, et tulevikus vigade arvu veelgi vähendada.
The Commission considers that in eight ERDF cases affected by a quantifiable error the national authorities had already applied propor­ tionate financial corrections before declaring the expenditure to the Commission. 
Komisjon on seisukohal, et ERFi kaheksa juhtumi puhul, mida mõjutas mõõdetav viga, olid riiklikud ametiasutused enne kulude deklareerimist komisjonile juba kohaldanud proportsionaalseid finantskorrektsioone.
As a result, there is no negative financial impact on the EU budget (see point (d) in box below). 
Seetõttu puudus negatiivne finantsmõju ELi eelarvele (vt punkt d alljärgnevas kastis).
The Commission follows up in a rigorous manner all errors detected by the Court and ensures that appropriate corrections are made where necessary, as it did for previous years (see Annex 4.4 to the Court’s report). 
Nagu varasematelgi aastatel, kontrollib komisjon rangelt kõiki kontrollikoja leitud vigu ja tagab, et vajaduse korral tehakse asjakohased korrektsioonid (vt kontrollikoja aruande lisa 4.4).
Possible shortcomings in the implementation of public procurement rules at a national, regional or local level in applying EU law are not strictly related to the implementation of cohesion projects. 
Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade kohalda­ misel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole otseselt seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega.
The Commission has taken into account those errors for its risk assessment in its own audit work. 
Komisjon on neid vigu arvestanud oma riskihindamistes audititege­ vuse käigus.