natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(6/2014) — assessed the achievements of the two most important funding sources for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — by examining whether funds had been allocated to well‐prioritised, cost‐ effective and mature renewable energy genera‐ tion projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources. 
Kontrollikoja tegevus 18 • Aruandes „Taastuvenergia tootmise toetami‐ ne ühtekuuluvuspoliitika vahenditest – kas toetuse abil on saavutatud häid tulemusi?” (nr 6/2014) hinnati, kas taastuvenergia edenda­ mise kahest kõige suuremast rahastamisallikast (Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuu­ luvusfondist) pärit vahendid eraldati hoolikalt valitud prioriteetidega kulutõhusatele ja hästi ettevalmistatud taastuvenergia tootmise projek­ tidele, millel on ratsionaalsed eesmärgid, ning millises ulatuses saavutati vahendite abil häid tulemusi, mis aitavad kaasa ELi 2020. aastaks seatud eesmärgile taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kohta.
The audit found that improvements are needed if EU funding is to make the maximum pos‐ sible contribution to achieving the target. 
Auditiga leiti, et tuleb võtta täiendavaid pa­ randusmeetmeid, kui antud toetuse abil soovi­ takse anda maksimaalne panus taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide saavutamisesse.
The audited projects delivered outputs as planned and most of them were sufficiently mature and ready for implementation when selected. 
Auditee­ ritud projektide väljundid vastasid kavandatule ning suurem osa projektidest oli valimise ajaks piisavalt hästi ette valmistatud ja valmis elluviimi­ seks.
There were no significant cost overruns or delays, and the renewable energy generation capacities were installed as planned and operational. 
Projektide puhul ei olnud suuri ülekulusid ega viivitusi ning taastuvenergia tootmisvõimsus paigaldati ja toimis kavakohaselt.
But the energy production results were not always achieved or not properly measured. 
Taastuvener­ giaprojektide puhul jäid energiatootmiseesmär­ gid aga kohati saavutamata või ei mõõdetud tulemusi asjakohaselt.
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value. 
Kokkuvõttes oli kulutõhu­ sus piiratud, kuna see ei olnud taastuvenergia projektide kavandamise ja rakendamise juhtpõhi­ mõte, ning eraldatud rahastamisest tulenev ELi lisandväärtus oli piiratud.
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020. 
Euroopa Liidu Nõukogu määras ELi siduvaks eesmärgiks toota 2020. aastaks 20% energiat (summaarne energia lõpptarbimine) taastuvatest energiaallikatest.
Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators? (7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies. 
Programmitöö perioodil 2007– 2013 eraldati ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu taastuvenergia meetmetele ligi 4,7 miljardit eurot. • Aruandes „Kas ERF on edukalt toetanud ette‐ võtlusinkubaatorite arendamist?” (nr 7/2014) hinnati seda, kas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) kaasrahastatud ettevõtlusinkubaa­ torid on suure potentsiaaliga idufirmasid edukalt toetanud.
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Auditiga leiti, et ERF on ettevõtlusinkubaatorite taristu loomist toetanud olulise rahalise panuse­ ga, eriti liikmesriikides, kus seda tüüpi ettevõt­ lustoetust esines suhteliselt harva.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Inkubatsiooniteenuste osutamine oli üsna piiratud, mis tulenes rahalistest piirangutest ja vähesest inkubatsioonitegevusest.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
Seda võib peamiselt seletada ebapiisavate juhtimisalaste teadmistega inkubatsioonitegevuse kohta, samu­ ti juhtimissüsteemide puudustega.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Ettevõtlusinkubaatorite ülesanne on toetada idufir‐ made edukat loomist ja edasiarendamist.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Seetõttu on VKEde toetamine saanud aastate jooksul järjest olulisemaks poliitiliseks prioriteediks.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
Perioodil 2007–2013 kasutas EL selle valdkonna toetamiseks kokku 38 miljardit eurot.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
ERFist kaasrahastatud „Delta” hoone Wrocławi tehnoloogiapargis.
Architect: Anna Kościuk. 
Arhitekt: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? (12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
Kontrollikoja tegevus 19 • Aruandes „Kas ERF on ELi bioloogilise mitme‐ kesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?” (nr 12/2014) uuriti, kas liikmesriigid kasutasid bioloogilise mitmekesisuse otseseks edendami­ seks kättesaadavat ERFi rahastamist, ning hinnati, kas kaasrahastatud projektid olid bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel mõjusad.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Auditiga leiti, et projektidele eraldatud ERFi va­ hendite kasutusmäär oli madalam kui teistes ERFi kuluvaldkondades.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Kui ERF jätkab ELi bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise strateegia elluviimise toetamist, peaks komisjon aitama liik­ mesriikidel koostada aktiivset kaitsepoliitikat, eri­ ti elupaikade või liikide erikaitse­ ja majandamis­ kavade mõjusaks elluviimiseks.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
Kaasrahastatud projektid olid üldiselt riiklike ja ELi bioloogilise mitmekesisuse prioriteetidega kooskõlas.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Nende tulemuslikkuse hindamist takistas aga asjaolu, et enamik liikmesriike ei olnud kehtestanud elupai­ kade ja liikide arengu hindamiseks tulemusnäita­ jaid ega seiresüsteeme.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on ELi oluline prioriteet.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Pärast seda, kui 2010. aastaks ei suudetud peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu Euroopas, kehtestas nõukogu ELi bioloogilise mitmekesisuse uue strateegia aastani 2020.
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
Programmitöö perioo‐ dil 2007–2013 eraldati ERFist bioloogilise mitme‐ kesisuse ja looduskaitse vahetuks edendamiseks 2,8 miljardit eurot. • Aruandes „Kas VKEdele e‐kaubanduse vald‐ konnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?” (nr 20/2014) hinnati, kas rakenduskavad olid hea alus VKEdele e­kaubanduse valdkonnas mõjusa toetuse andmiseks, kas korraldusasutused valisid ja jälgisid e­kaubanduse projekte nõuetekohaselt, ning kas ERFist kaasrahastatud e­kaubanduse projektid on edukalt ellu viidud ja kas nad on toe­ tust saanud VKEdele mõõdetavat kasu toonud.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Auditiga leiti, et VKEdele e­kaubanduse (interneti­ põhise kaubanduse) valdkonnas antud ERFi toe­ tus aitas kaasa internetipõhiste äriteenuste kätte­ saadavuse suurendamisele.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Järelevalvega seotud puuduste tõttu ei olnud aga võimalik hinnata, kui suurel määral see aitas kaasa ELi ja liikmesriikide IKT­alaste eesmärkide saavutamisele.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Nõrkade valikumenetluste tõttu ei taga paljud kaasrahas­ tatavad projektid tõenäoliselt rahaliste kulutuste otstarbekust.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Programmide juhid keskendusid pigem raha täielikule kasutamisele (väljundid) kui tulemuste saavutamisele.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Komisjon on e‐kaubanduse edendamiseks välja töö‐ tanud Euroopa digitaalse tegevuskava. Perioodiks 2007–2013 eraldati ERFi kaudu 3 miljardit eurot ELi vahendeid VKEdes info‐ ja kommunikatsioonitehno‐ loogiate parema kasutamise edendamiseks.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Kontrollikoja video eriaruande „kohta – kontrollikoja videokanal EUau­ ditorsECA, Youtube. Kontrollikoja tegevus 20 Lähemalt ühest tulemusauditist: ELi rahastatud investeeringud lennujaamade infra‐ struktuuri: kuludele vastav tulu jäi saamata (nr 21/2014) Liiga suure läbilaskevõimega rajatud Fuerteventura terminali suletud osa.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Euroopa lennuliiklus on juba aastaid kasvanud ning prognooside kohaselt see peaaegu kahekordistub aas­ taks 2030. ELi lennutranspordipoliitika eesmärk on olnud läbilaskevõime probleemide lahendamine täiendava infrastruktuuri ehitamise teel, olemasolevate rajatiste pa­ rem kasutamine, lennujaamateenuste optimeerimine ja teiste transpordiliikide integreerimine.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
Euroopas on praegu enam kui 500 kommertslennujaa­ ma, mis annavad otseselt või kaudselt tööd enam kui miljonile inimesele, ning koos lennundusettevõtetega on nende osa ELi sisemajanduse koguproduktis enam kui 140 miljardit eurot.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Lennujaamadega seotud infra­ struktuuriprojektid moodustavad ELi eelarve kulutus­ test olulise osa: programmitöö perioodil 2000–2013 eraldas EL lennujaamade infrastruktuurile kokku ligikaudu 4,5 miljardit eurot, millest enam kui 2,8 miljardit eurot pärines struktuurifondidest.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
Kontrollikoja tulemusauditi eesmärk oli kindlaks teha, kas need kulutused põhinesid tõendatud investeerimis­ vajadustel, ehitised valmisid õigeaegselt ja eelarve piires, ning kas ehitatud (või moderniseeritud) infrastruktuur leidis täies mahus kasutamist.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Lisaks hindas kontrollikoda, kas investeeringud tõid endaga kaasa reisijate arvu suurenemise ja klienditeeninduse parema kvaliteedi, ning kas rahastatud lennujaamad olid rahaliselt jätkusuutlikud.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Audit hõlmas 20 ELi rahastatud lennujaama viies liikmesriigis (Eesti, Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Poola), ning kontrollikoja audiitorid viisid selle läbi ajavahemikus mai 2013 kuni oktoober 2014.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Aastatel 2000–2013 eraldati neile lennujaamadele ELi vahendeid kokku summas enam kui 600 miljonit eurot.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
Auditirühm vaatas läbi asja­ omased õigusaktid, viie liikmesriigi lennutranspordi kavandamisdokumendid ja peamiste lennundusorganisat­ sioonide väljaanded.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Kõige tähtsamad olid aga kohapealsed auditikäigud, mille käigus koguti tõendusmaterjali projektide otseste väljundite kohta, hinnati ELi rahastamise kasutamist, tulemusi ja mõju ning lennujaamade rahalist olukorda.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Rahastati liiga paljusid lennujaamu (mis asusid sageli üksteise läheduses) ja paljudel juhtudel üle­ tas infrastruktuuri suurus lennujaamade vajadusi.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Oma reisijate arvu suutsid suurendada vaid pooled auditeeri­ tud 20 lennujaamast.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Klienditeeninduse paranemist või sotsiaal­majanduslikku kasu (nagu töökohtade loomine) kas ei mõõdetud või puudusid selle kohta tõendid.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Audiitorid leidsid ka, et seitse lennujaama ei olnud rahaliselt jätkusuutlikud ning ilma avaliku sektori pideva rahalise toeta on neil raske tegevust jätkata.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
Enamiku auditeeritud lennujaamade puhul ei peetud kinni infra­ struktuuriprojektide ehitus­ ja üleandmistähtaegadest.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Enam kui pooltel juhtudel esines ülekulu, mistõttu pidid liikmesriigid enda eelarvevahenditest maksma algses eelarves kavandatust pea 100 miljoni euro võrra rohkem.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Kontrollikoja tegevus 21 Kaasrahastamise liikmesriikide vaheline koordineerimine oli puudulik, kuna enamikus liikmesriikides puudus pi­ kaajaline lennujaamade arengukava.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
Lisaks oli puudulik komisjonipoolne järelevalve, ning komisjon tavaliselt ei tea, milliseid lennujaamu on rahastatud ja millises mahus.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Kontrollikoda soovitab oma leidude põhjal, et komisjon peaks alates programmitöö perioodist 2014–2020 tagama, et liikmesriigid eraldaksid vahendeid üksnes selliste lennujaamade infrastruktuurile, mis on rahaliselt jätkusuutlikud ning mille investeerimisvajadusi on asjakohaselt hinnatud ja põhjendatud.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Samuti soovitab kontrollikoda, et liikmesriikidel peaks olema sidusad piirkondlikud, riiklikud ja riigiülesed lennujaamade arengu­ kavad, mille abil vältida liigse läbilaskevõime loomist, kattuvusi ning lennujaamade infrastruktuuri tehtavaid koordineerimata investeeringuid.
The Commission responded with an assurance that lessons have been learned. 
Komisjoni vastuses kinnitati, et saadud kogemustest võetakse õppust.
As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
Selle tulemusena võttis komisjon perioo­ di 2014–2020 asjakohastes õigusaktides kasutusele täiesti teistsuguse lähenemisviisi.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Aruannet esitleti Euroopa Parlamendile, kes kiitis heaks kõik kontrollikoja järeldused ja soovitused.
The publication of the report was met with a high level of media interest. 
Aruande avaldamine tekitas suurt meediahuvi.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Seda kajastati kõige rohkem Hispaania meedias, ent ka rahvus­ vahelistes ajalehtedes, telekanalites ja sotsiaalmeedias.
From left to right: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ECA Member responsible for the report), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must. 
Vasakult paremale: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (aruande eest vastutav kontrollikoja liige), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Vareti­ dis, Jelena Magermane, Erki Must.
Our activities 22 Sustainable growth: natural resources The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
Kontrollikoja tegevus 22 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad ELil on põllumajanduse, maaelu arengu, kalanduse ja keskkonna valdkonnas ulatuslikud poliitilised ülesanded.
Planned expenditure for 2014–20 — at current prices — is €420 billion, representing 39 % of the total EU budget. 
Ajavahemikul 2014–2020 on valdkonna kavandatud kulutused jooksevhindades kokku 420 miljardit eurot (39% ELi kogueelarvest).
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the common agricultural policy (CAP). 
Kolm neljandikku summast eraldatakse põllumajandustootjatele makstavateks otsetoetusteks ja põllumajan­ dusturgudele. Neid toetusi rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, mis moodustab ühise põllu­ majanduspoliitika esimese samba.
A further fifth of spending goes to EU support for rural development, which is financed from the Europe‐ an Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
Viiendik eelarvest kulub ELi maaelu arengu toetuseks, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ehk ühise põllumajanduspoliitika teisest sambast.
Agriculture and rural devel‐ opment are under shared management by the Commission and Member States. 
Põllumajan­ duse ja maaelu arengu eelarvet täidab komisjon koostöös liikmesriikidega.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (4/2014) — assessed whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP. 
2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: • Aruandes „ELi veepoliitika eesmärkide integ‐ reerimine ühisesse põllumajanduspoliitikas‐ se: osalised edusammud” (nr 4/2014) hinnati seda, kas ELi veepoliitika eesmärgid olid edukalt ÜPP­sse integreeritud.
The audit found that the EU has been only par‐ tially successful in integrating water policy goals into the CAP. 
Auditiga leiti, et EL on selle ülesande täitmisel olnud vaid osaliselt edukas.
There are weaknesses in the two integration instruments (cross‐compliance and rural development) and delays and weaknesses in the implementation of the water framework directive. 
Puudusi leiti kahes integratsioonivahendis (nõuetele vastavus ja maaelu areng), lisaks osutati viivitustele ja puu­ dustele veepoliitika raamdirektiivi rakendamises.
The CAP instruments have to date had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality. 
Ühise põllumajanduspoliitika vahenditel on siiani olnud positiivne mõju vee kvantiteedi ja kvalitee­ di parandamisega seotud poliitika eesmärkide toetamisele.
However, these instruments are limited relative to the policy ambitions set for the CAP. 
Võrreldes ÜPP­le seatud poliitiliste eesmärkidega, on neil aga piiratud mõju.
For example, neither of these two instruments allows for the full implementation of the ‘polluter pays’ princi‐ ple when spending CAP funds. 
Näiteks ei võimalda kumbki vahend ÜPP eelarve kulutus­ te raames täies ulatuses „saastaja maksab”­põhi­ mõtte rakendamist.
Furthermore there is insufficient knowledge, at the level of the EU institutions and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activi‐ ties and how those pressures are evolving. 
Lisaks puuduvad nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides piisavad teadmised põllumajandustegevuse tagajärjel veele avalduva mõju ning selle muutumise kohta.
Protecting the quality of Europe’s water resources is a priority for the EU. 
Euroopa veevarude kvaliteedi kaitsmine on ELi jaoks prioriteetne ülesanne.
Agriculture, as one of the main users and polluters of water, has a major role to play in sustainable management of this resource. 
Vee ühe peamise kasutaja ja saastajana on põllumajandusel kesk‐ ne roll veeressursi jätkusuutlikul majandamisel.