natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 We have compared the current legal framework with the 2007-2013 period to ascertain whether the current maritime and fisheries fund has moved towards a better integration of climate change objectives in the content of its measures. 
90 Kontrollikoda võrdles praegust õigusraamistikku perioodi 2007–2013 omaga, et selgitada välja, kas praegune merendus-ja kalandusfond on oma meetmete sisus liikunud kliimamuutusega seotud eesmärkide parema integreerimise suunas.
This was done for the measures which can be traced back to the 2007-2013 period. 
Seda tehti meetmete puhul, mida saab kontrollida kuni perioodini 2007–2013.
Direct and clear references to climate change objectives, both mitigation and adaptation, are still rare and, as a result, the fisheries fund had not widened the scope of its contribution to climate action (see Box 10). 
Otsesed ja selged viited kliimamuutusega seotud eesmärkidele, nii leevendamise kui ka kohanemise osas, on endiselt harvad ning kokkuvõttes ei ole kalandusfond laiendanud oma osalust kliimameetmetele (vt 10. selgitus).
55 Our estimate was mainly based on the methodology used by Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries in the budgetary documents for 2014 to 2016, although we also included permanent and temporary cessation measures under the EFF, applying a coefficient of 100 % and 40 % respectively. 
55 Hinnang põhineb peamiselt merendus-ja kalandusasjade peadirektoraadi poolt aastate 2014–2016 eelarvedokumentides kasutataval metoodikal, ehkki kontrollikoda lisas ka EKFi raames rakendatavad alalise lõpetamise ja ajutise peatamise meetmed, kohaldades vastavalt 100% ja 40% koefitsienti.
This addition is the only deviation from the methodology used by Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries, as it reflects at face value the coefficient for fleet adjustment measures laid down in Commission Implementing Regulation (EU) No 1232/2014 of 18 November 2014 amending Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 in order to adapt references therein to Regulation (EU) No 508/2014 of the European Parliament and of the Council and correcting Implementing Regulation (EU) No 215/2014 (OJ L 332, 19.11.2014, p. 5). 
See lisandus on ainus kõrvalekalle merendus-ja kalandusasjade peadirektoraadi kasutatavast metoodikast, kuna see kajastab nimiväärtuses laevastiku kohandamise meetmete koefitsienti, mis on sätestatud komisjoni 18. novembri 2014. aasta rakendusmääruses (EL) nr 1232/2014, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 215/2014, et kohandada selles sisalduvaid viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 508/2014 ning parandada rakendusmäärust (EL) nr 215/2014 (ELT L 332, 19.11.2014, lk 5).
Observations 51 Examples of better targeting climate change in the audited European Maritime and Fisheries Fund Compared to the previous period, we have identified a limited number of improvements in the EMFF. 
Tähelepanekud 51 Näiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud Euroopa Merendus ja Kalandusfondis Võrreldes eelmise perioodiga tuvastas kontrollikoda EMKFis mõningast edasiminekut.
Out of the 50 measures supported by the EMFF, three previously existing measures56 were improved to incorporate climate action and two new measures with climate change objectives were created57. 
50-st EMKFi toetatud meetmest kolme juba varem kasutusel olnud meedet56 täiustati, et hõlmata kliimameetmeid, ja loodi kaks uut kliimamuutusega seotud eesmärke hõlmavat meedet57.
In addition, the EMFF now contains a stand-alone measure for energy efficiency and climate change mitigation, although similar operations were eligible for financing previously. 
Lisaks sisaldab EMKF nüüd energiatõhususe ja kliimamuutuse leevendamise eraldiseisvat meedet, ehkki sarnased tegevused olid ka varem rahastamiskõlblikud.
This clearly climate-targeted measure, tracked with a 100 % coefficient, should benefit 3 738 projects across the EU, the vast majority of which would concern engine replacement and modernisation. 
See ilmselgelt kliimaeesmärkidele suunatud meede, mida kontrollitakse 100% koefitsiendiga, peaks toetama 3738 projekti üle ELi, millest suurem osa puudutab mootorite asendamist ja uuendamist.
56 These measures were on ‘Inland fishing and inland aquatic fauna and flora’, on ‘Productive investments in aquaculture’ and on ‘Processing of fishery and aquaculture products’. 
56 Meetmed olid „Kalapüük sisevetel ning sisevete loomastik ja taimestik“, „Tootlikud investeeringud vesiviljelusse“ ja „Kalandus-ja vesiviljelustoodete töötlemine“.
References were mainly made to improving energy efficiency. 
Peamiselt viidati energiatõhususe parandamisele.
57 These two new measures related to ‘Mutual funds for adverse climatic events and environmental incidents’ and ‘Aquaculture stock insurance’. Box 10 
57 Kaks uut meedet puudutasid teemasid „Ühisfondid ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumite jaoks“ ning „Vesiviljeluse varude kindlustamine“. 10. selgitus
Conclusions and 52 recommendations 91 The EU institutions made a political commitment for the 2014-2020 multiannual financial framework to mainstream climate action across EU budget spending, and to ensure that at least one euro in every five from the EU budget is spent on climate-related activities. 
Järeldused ja 52 soovitused 91 ELi institutsioonid võtsid poliitilise kohustuse integreerida kliimameetmed perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames ELi eelarve erinevatesse kuluvaldkondadesse ja tagada vähemalt iga viienda euro kulutamine kliimameetmetega seotud tegevustele.
The main aim of this pledge is to respond to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action. 
Kohustuse peamine eesmärk on reageerida kliimamuutusest tulenevatele probleemidele ja kliimamuutusega seotud mahukate investeeringute vajadusele.
We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
Kontrollikoda hindas, kas eesmärk kasutada vähemalt 20% ELi eelarvest kliimameetmeteks on realistlik ja kas lisaväärtuse saavutamine rakendatava lähenemisviisi abil on tõenäoline, tuues kaasa suurema ja paremini suunatud rahastamise kliimameetmete valdkonnas.
However, there is a serious risk of falling short of meeting the 20 % target without more effort to tackle climate change. 
On aga tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata, kui kliimamuutusega võitlemiseks ei tehta suuremaid jõupingutusi.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in some of the European Structural and Investment Funds namely the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Eesmärgi täitmiseks on kliimameetmetele eraldatud rohkem ja paremini suunatud vahendeid mõningatest Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidest, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist.
In other areas, however, such as in the European Social Fund, agriculture, and rural development and fisheries, it is largely business as usual, i.e. there has been no significant shift of these funds towards climate action. 
Teistes valdkondades, nagu Euroopa Sotsiaalfond, põllumajandus, maaelu areng ja kalandus, jätkuvad aga üldiselt praegused suundumused, st ei ole toimunud olulist nihet kliimameetmete rahastamise suunas.
Overall progress has been made, but there is serious risk that the 20 % target will not be met 93 The objective to spend ‘at least 20 %’ of the EU Budget on climate action is part of the EU’s leadership in climate action and represents a clear commitment to tackling climate change. 
Üldiselt on tehtud edusamme, kuid samas valitseb tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata 93 Eesmärk eraldada „vähemalt 20%“ ELi eelarvest kliimameetmetele on osa ELi juhtrollist kliimameetmete alal ja näitab selget tahet kliimamuutuse vastu võidelda.
According to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016 (see paragraphs 26 and 40 to 41). 
Komisjoni andmetel on kliimameetmete rahastamiseks eraldatud vahendite osakaal olnud aastail 2014–2016 keskmiselt 17,6% (vt punktid 26, 40 ja 41).
94 To date, no tool has been available to provide a multiannual, consolidated update on the progress across the EU budget in achieving this aim. 
94 Siiani puudub vahend, mille abil esitada mitmeaastaseid ajakohastatud koondandmeid kõnealuse eesmärgi saavutamise kohta kogu ELi eelarve ulatuses.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole 2014-2020 period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
Komisjon on hiljuti ajakohastanud kliimameetmete kulusid kajastavaid andmeid kogu perioodi 2014–2020 kohta mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise kontekstis.
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective (see paragraph 44). 
Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 18,9%, mis jääb alla 20% eesmärgi (vt punkt 44).
Conclusions and recommendations 53 95 Weaknesses of the tracking method used by the Commission and Member States concern reporting and comprehensiveness. 
Järeldused ja soovitused 53 95 Komisjoni ja liikmesriikide kasutatava kontrollimeetodi puudused on seotud aruandluse ja ülevaatlikkusega.
The tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments and off-balance sheet items, despite their increasing use (paragraphs 37 and 38). 
Kontrollimeetod ei kajasta ELi poolt rahastamisvahendite ja bilansiväliste kirjete kaudu kliimameetmetele eraldatavate summade täielikku finantsmõju, ehkki nende kasutamine järjest suureneb (punktid 37 ja 38).
It also does not differentiate between mitigation and adaptation measures, thereby making it difficult to assess the level of financing for these different approaches to addressing climate change (paragraph 36). 
Samuti ei erista meetod leevendus-ja kohandusmeetmeid, mistõttu on keeruline hinnata nende meetmete rahalist panust kliimamuutuse vastu võitlemisel (punkt 36).
Recommendation 1 — Robust multi-annual consolidation exercise The Commission should carry out annually, a robust, multi-annual consolidation exercise to identify whether climate expenditure is on track to achieve the 20 % target. 
1. soovitus. Mitme aasta andmete koondamine tõhusal viisil Komisjon peaks igal aastal tõhusal viisil koondama mitme aasta andmed, et kindlaks teha, kas kliimameetmete rahastamine on piisav, saavutamaks 20% eesmärk.
Target implementation date: December 2017. 
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2017.
Recommendation 2 — Comprehensive reporting framework (a) The Commission should report, annually, consolidated information on the progress towards the overall 20 % target in its annual management and performance report and also report, with comprehensive information thereon, in each relevant annual activity report. 
2. soovitus. Ülevaatlik aruandlusraamistik a) Komisjon peaks igal aastal esitama oma juhtimis-ja tulemusaruandes koondteabe 20% eesmärgi saavutamise edenemise kohta, samuti esitama sellekohase ülevaatliku teabe asjakohastes aasta tegevusaruannetes.
This should include reporting on progress on action plans where they exist. 
See peaks hõlmama aruandlust tegevuskavade täitmise kohta valdkondades, kus need on kehtestatud.
In addition information on the climate contribution of financial instruments should be reported. (b) Member States should report, in their annual implementation reports to the Commission, on the areas under shared management where there are potential opportunities for climate action, outlining how they plan to increase climate action in these areas. 
Lisaks tuleks edastada teave rahastamisvahendite osaluse kohta kliimameetmete rahastamises. b) Liikmesriigid peaksid oma komisjonile esitatavates aasta rakendusaruannetes aru andma selliste komisjoni ja liikmesriikide koostöös hallatavate valdkondade kohta, kus on kliimameetmete potentsiaali, kirjeldades, kuidas nad kavatsevad kliimameetmeid neis valdkondades suurendada.
Target implementation date: Annually, starting from the 2016 annual reports. (c) The Commission and the Member States should ensure that data collection differentiates between mitigation and adaptation. 
Soovituse täitmise tähtaeg: igal aastal, alates 2016. aasta aastaaruannetest. c) Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et andmete kogumisel eristatakse leevendus-ja kohandusmeetmeid.
Target implementation date: Development of such a system for the next multiannual financial framework. 
Soovituse täitmise tähtaeg: sellise süsteemi väljatöötamine järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks.
Conclusions and recommendations 54 96 We estimated that the rate of climate funding must be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current multiannual financial framework, i.e. for 2017 to 2020 (paragraph 46), to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Järeldused ja soovitused 54 96 Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastatel, st 2017–2020 (punkt 46), keskmiselt 22 protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20 protsendi üldeesmärk.
The main contributors to the target are agriculture and rural development and the cohesion policy, followed by the Horizon 2020 research programme (paragraph 33). 
Kõige suurema panuse eesmärgi saavutamisse annavad põllumajandus ja maaelu areng ning teadusuuringute programm „Horisont 2020“ (punkt 33).
No overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (paragraph 26). 
Ei ole koostatud üldist plaani selle kohta, millised rahastamisvahendid võiksid osaleda ja mis ulatuses (punkt 26).
This is likely to prove to be a sub-optimal way of determining the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature. 
See ei ole tõenäoliselt optimaalne moodus kliimameetmete rahastamises osalemise kindlaksmääramiseks kuluprogrammide kaupa, mis erinevad oma olemuselt.
Recommendation 3 — Assessment of climate change needs When planning the potential contribution to climate action from individual budget lines or funding instruments, the Commission should ensure that such plans are based on a realistic and robust assessment of the climate change needs and on each area’s potential to contribute to the overall target. 
3. soovitus. Kliimamuutusega seotud vajaduste hindamine Kliimameetmete võimaliku eraldi eelarveridadest või rahastamisvahenditest finantseerimise kavandamisel peaks komisjon tagama, et sellised plaanid põhinevad realistlikul ja põhjalikul kliimamuutusega seotud vajaduste hindamisel ning iga valdkonna potentsiaalil üldeesmärgile kaasa aidata.
Target implementation date: Development of such as system for the next multiannual financial framework. 
Soovituse täitmise tähtaeg: sellise süsteemi väljatöötamine järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks.
97 The main areas examined in this audit are expected to account for 84.5 % of expected contributions to the climate action target. 
97 Peamiste auditeeritud valdkondade osakaal kliimameetmete eesmärgi saavutamise rahastamises on kavakohaselt 84,5%.
Some of these areas have climate-related targets, the Horizon 2020 programme, the European Agricultural Fund for Rural Development, the LIFE programme and the European Regional Development Fund, supporting the delivery of their contribution (paragraphs 28 and 29). 
Mõnel neist valdkondadest, nagu programm „Horisont 2020“, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, programm LIFE ja Euroopa Regionaalarengu Fond, on kliimameetmetega seotud eesmärgid, mis toetavad nendepoolse panuse andmist (punktid 28 ja 29).
However, there are serious risks that could affect the expected contribution in agriculture, rural development and research (paragraphs 49 to 51). 
Esineb aga tõsiseid riske, mis võivad põllumajanduse, maaelu arengu ja teadusuuringute eeldatavat panust mõjutada (punktid 49–51).
98 The Commission’s approach to planning and measuring progress towards the 20 % target across the EU budget was based on an internationally established methodology. 
98 Komisjon toetus planeerimisel ja 20% eesmärgi saavutamise mõõtmisel kogu ELi eelarve raames rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikale.
The Commission and audited Member States found it to be a pragmatic approach to tracking climate expenditure. 
Komisjoni ja auditeeritud liikmesriikide hinnangul on see pragmaatiline moodus kliimameetmetega seotud kulutuste kontrollimiseks.
However, the EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle in order to avoid overestimating climate funding (paragraph 35). 
Teatud valdkondades kohaldatud ELi kliimakoefitsiendid ei võtnud aga järjepidevalt arvesse konservatiivsuse põhimõtet, vältimaks kliimameetmete rahastamise ülehindamist (punkt 35).
Conclusions and recommendations 55 99 The assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target are insufficiently justified. 
Järeldused ja soovitused 55 99 Eeldused põllumajanduse otsetoetuste panuse kohta kliimameetmete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt põhjendatud.
An application of the principle of conservativeness would result in a decrease of 9 billion euros in climate contributions (paragraphs 53 and 54). 
Konservatiivsuse põhimõtte rakendamisel väheneks kliimameetmete rahastamise summa 9 miljardi euro võrra (punktid 53 ja 54).
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 23.9 billion euros (paragraph 58). 
Kontrollikoja arvutuse kohaselt tuleks EAFRD osalust kliimameetmete rahastamises vähendada 23,9 miljardi euro võrra (punkt 58).
100 We estimated that these adjustments together would reduce the agricultural and rural development climate funding contribution by up to approximately 33 billion euros, which represents around 15 % of the overall target (paragraphs 51, 54 and 58). 
100 Need kohandamised koos vähendaksid põllumajanduse ja maaelu arengu osakaalu kliimameetmete rahastamises hinnanguliselt kuni 33 miljardit eurot, mis moodustab üldeesmärgist ca 15% (punktid 51, 54 ja 58).
Recommendation 4 — Correct overestimations The Commission and the Member States should apply the principle of conservativeness and correct the overestimations in the EAFRD by reviewing the EU climate coefficients set. 
Ülehindamise korrigeerimine Komisjon ja liikmesriigid peaksid rakendama konservatiivsuse põhimõtet ning korrigeerima EAFRD-ga seotud ülehinnatud summad, vaadates üle seatud ELi kliimakoefitsiendid.
Target implementation date: By December 2017. 
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2017.
101 The Horizon 2020 research programme has fallen behind its 35 % target and needs to catch up. 
101 Teadusuuringute programm „Horisont 2020“ on oma 35% suurusest eesmärgist maha jäänud ja peab mahajäämuse tasa tegema.
While it is encouraging that the Commission has put in place an action plan, the plan does not set out in sufficient detail how the required catch-up is expected to be ensured (paragraphs 60 to 64). 
Ehkki tegevuskava vastuvõtmine komisjoni poolt on tervitatav, ei kirjeldata selles piisavalt üksikasjalikult, kuidas kavatsetakse mahajäämust tasa teha (punktid 60–64).
102 Apart from these risks affecting the delivery of the climate contribution in the main areas, other, less significant, contributing areas would need to double their current efforts to achieve the 20 % target. 
102 Lisaks riskidele, mis mõjutavad kliimameetmete rahastamist peamistes valdkondades, peavad teised, vähem olulised valdkonnad oma praegusi jõupingutusi kahekordistama, et 20% eesmärk saavutada.
We could find no evidence, such as an action plan, showing that the Commission is increasing efforts in these areas and how such a doubling would be feasible (paragraph 47). 
Kontrollikoda ei leidnud tõendeid (nt tegevuskava) selle kohta, et komisjon suurendaks neis valdkondades jõupingutusi, ega sellest, et jõupingutuste kahekordistamine oleks teostatav (punkt 47).
Conclusions and recommendations 56 Recommendation 5 — Draw up action plans Whenever the annual consolidation exercise reveals a risk that the expected contributions from a particular area may not be achieved, the Commission should draw up an action plan for that area, setting out in detail how it expects to ensure the catch-up needed. 
Järeldused ja soovitused 56 5. soovitus. Tegevuskavade koostamine Kui iga-aastasel andmete koondamisel ilmneb risk, et teatud valdkond ei suuda oma eeldatavat panust anda, peaks komisjon koostama selle valdkonna tegevuskava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas kavatsetakse mahajäämus tasa teha.
Target implementation date: By March 2017 for the drawing up of action plans. 
Soovituse täitmise tähtaeg: märts 2017 (tegevuskavade koostamine).
103 The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. 
103 Komisjon hindab kliimameetmete rahastamise määra kavandatud kulutuste alusel.
Therefore, it is the actual implementation of planned climate funding contributions which should be assessed, while avoiding disproportionate administrative costs. 
Seetõttu tuleks hinnata kliimameetmete kavandatud kulutuste reaalset tegemist, vältides sealjuures ebaproportsionaalseid halduskulusid.
The Commission has not yet developed a procedure for doing so (paragraph 46). 
Komisjon ei ole vastavat menetlust veel välja töötanud (punkt 46).
Monitoring the actual financial implementation of the 20 % target would, however, not provide any information on results achieved by the climate action spending. 
20% eesmärgi tegeliku rahalise elluviimise jälgimine ei annaks aga teavet kliimameetmete kulutuste abil saavutatud tulemuste kohta.
We found that information on what funds plan to achieve, or have achieved in terms of results such as greenhouse gas reductions, is only available for parts of the budget and lacks comparability (paragraph 47). 
Kontrollikoda leidis, et teave selle kohta, mida kavatsetakse vahenditega saavutada või milliseid tulemusi (nt kasvuhoonegaaside vähenemine) on nendega saavutatud, on kättesaadav ainult mõningate eelarveosade puhul ja andmed ei ole omavahel võrreldavad (punkt 47).
Recommendation 6 — Develop indicators monitoring actual spending on climate action and related results The Commission should: (a) in cooperation with the Member States, in the area of shared management, develop a harmonised and proportionate system for monitoring the actual implementation of climate action; (b) in line with its ‘budget for results’ initiative, establish climate-related results indicators in all areas that contribute towards the achievement of the target, in particular to assess greenhouse gas emissions and reductions brought about through EU-funded measures; (c) facilitate the exchange of good practice on climate-related result indicators between Member States. 
6. soovitus. Näitajate väljatöötamine kliimameetmete tegelike kulude ja nende tulemuste jälgimiseks Komisjon peaks: a) töötama koos liikmesriikidega nendega koostöös hallatavates valdkondades välja ühtlustatud ja proportsionaalse süsteemi kliimameetmete tegeliku elluviimise jälgimiseks; b) vastavalt oma tulemuspõhise eelarve algatusele kehtestama kliimameetmetega seotud tulemusnäitajad kõigis valdkondades, mis aitavad eesmärgi saavutamisele kaasa, eelkõige selleks, et hinnata kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja nende vähenemist tänu ELi rahastatud meetmetele; c) lihtsustama kliimameetmetega seotud tulemusnäitajaid käsitlevate heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel.
Target implementation date: By December 2018. 
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2018.