natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is estimated25 that during 2014-2020 the EU will invest some 9.1 billion euro in these areas. 
Aastatel 2014–2020 investeerib EL neisse valdkondadesse hinnanguliselt25 9,1 miljardit eurot.
For health this includes the objective of enhancing the ability to monitor health and to prevent, detect, treat and manage disease. 
Tervise valdkonnas hõlmab see ka tervise seire võime parandamise ning haiguste vältimise, avastamise, ravi ja haldamise eesmärki.
Grants awarded under these programmes might therefore be directly relevant to health security policy and dealing with serious cross-border threats to health26. 
Nimetatud programmide raames eraldatud toetused võivad seetõttu olla asjakohased ka terviseturbepoliitika ning tõsiste piiriüleste terviseriskidega tegelemise seisukohast26.
23 See FP7 budget execution figures for 2007-2013 on https://ec.europa.eu/research/ fp7/index_en.cfm?pg=budget 24 Under Societal Challenges 1 ‘Health, demographic change and wellbeing’ and 7 ‘Secure societies’. 
23 Vt teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarve täitmise näitajad aadressil https://ec.europa.eu/ research/fp7/ index_en.cfm?pg=budget 24 Ühiskondlike probleemide valdkonnas: „Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu“ (nr 1) ning „Turvaline ühiskond“ (nr 7).
25 See Factsheet on Horizon 2020 budget of 25 November 2013. 
25 Programmi „Horisont 2020“ eelarve teabeleht, 25. november 2013.
26 For example projects covering topics such as Ebola, AMR and communicable diseases, and also preparedness. 
26 Näiteks Ebolat, antimikroobikumiresistentsust, nakkushaigusi ja ka valmisolekut puudutavad projektid.
Audit scope and approach 16 13 In defining the audit scope and objectives, we considered the EU framework for protecting citizens from serious cross-border threats to health to consist mainly of Decision No 1082/2013/EU on serious cross-border threats to health and the EU resources made available to support its implementation. 
Auditi ulatus ja 16 lähenemisviis 13 Auditi ulatuse ja eesmärkide määratlemisel võeti arvesse asjaolu, et ELi kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev raamistik koosneb peamiselt tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlevast otsusest nr 1082/2013/EL ning selle rakendamiseks eraldatud ELi vahenditest.
Overall, this framework fits into the wider context of the EU health strategy. 
Kokkuvõttes asetub nimetatud raamistik ELi tervisestrateegia laiemasse konteksti.
14 The audit work addressed the following main audit question: Is the EU framework for protecting citizens from serious cross-border threats to health adequately implemented? 
14 Audititöös käsitleti järgmist peamist auditiküsimust. Kas kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest kaitsev ELi raamistik on asjakohaselt rakendatud?
Under this main question we examined: (i) whether the innovations introduced by the decision are effectively implemented; (ii) whether the existing systems for early warning and response and epidemiological surveillance are adequately managed and implemented; (iii) whether the EU health programmes are making effective contributions to protecting citizens from threats to health; and (iv) whether the Commission’s internal coordination in terms of health security funding and public health crisis management is adequate. 
Auditiküsimusele vastuse leidmiseks uuriti: i) kas otsuses sätestatud uuendused on mõjusalt rakendatud; ii) kas varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire olemasolevaid süsteeme juhitakse ja rakendatakse mõjusalt; iii) kas ELi terviseprogrammid panustavad mõjusalt kodanike kaitsesse terviseohtude eest; ning iv) kas komisjonis on olemas terviseturbe rahastamise ja rahvatervise kriisiolukordade alane asjakohane asutusesisene koordineerimine.
15 The scope of the audit is closely aligned with the various areas of the decision on serious cross-border threats to health (also see Figure 1 above). 
15 Auditi ulatuses jälgitakse täpselt tõsiste piiriüleste ohtude otsuse valdkondi (vt ka ülalpool joonis 1).
Sub-question 1 covered the innovations introduced in EU legislation by the decision (e.g. coordination of preparedness planning, joint procurement and the strengthened role of the HSC, see paragraphs 7 to 9), and sub-question 2 covered the systems that already existed previously (i.e. for epidemiological surveillance and early warning and response). 
1. alaküsimus hõlmas otsusega ELi õigusesse lisatud uuendusi (nt valmisoleku planeerimise koordineerimine, ühishanked ja terviseohutuse komitee roll (vt punktid 7–9)) ning 2. alaküsimus juba varem eksisteerinud süsteeme (epidemioloogiline seire ja varajase hoiatamise süsteem).
16 The audit scope also included an assessment of the management of EU resources made available to contribute to protecting citizens from health threats. 
16 Auditi ulatusse kuulus ka ELi kodanike terviseohtude vastu kaitsmiseks eraldatud ELi vahendite haldamise kohta koostatud hindamine.
Under sub-question 3 we assessed relevant actions and projects by DG Health and Food Safety and Chafea for the 2008-2013 and, to a certain extent, 2014-2020 programming periods. 
3. alaküsimuse all hindasid audiitorid tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ja Chafea kõnealuse valdkonna tegevusi ja projekte aastatel 2008–2013 ning teatud määral ka programmitöö perioodil 2014–2020.
Audit scope and approach 17 17 Under sub-question 4 we assessed general performance and coordination activities, notably at the level of DG Health and Food Safety’s Crisis Management and Preparedness in Health Unit and ECDC’s relevant operational units. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 17 17 4. alaküsimuse all hindas kontrollikoda üldist tulemuslikkust ja koordineerimist (seda eelkõige tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervise osakonna kriisijuhtimise ja selleks valmisoleku ning ECDC asjaomaste üksuste tasandil).
We also looked into DG Health and Food Safety’s coordination with other Commission services, especially in relation to research programmes with health security objectives, as well as to crisis management structures. 
Uuriti ka tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ja komisjoni teiste talituste omavahelist koordineerimist (eelkõige terviseturbe uurimisprogrammide ning kriisiohjestruktuuridega).
18 The Court does not have the mandate to examine the implementation of the WHO IHR by the Member States or the general implementation of preparedness plans at national level. 
18 Kontrollikojal puudub mandaat WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade liikmesriikidepoolse rakendamise ning liikmesriikide valmisolekuplaanide üldise rakendamise auditeerimiseks.
This was therefore not part of the audit scope. 
Seetõttu ei hõlmanud audit neid valdkondi.
However, certain IHR concepts were considered during the audit. 
Auditi käigus võeti aga arvesse rahvusvaheliste tervise-eeskirjade teatud põhimõtteid.
As regards our audit work on the coordination of crisis management structures the audit scope did not include a full assessment of their functioning across multiple directorates-general or as part of the EU response to the Ebola outbreak27. 
Kriisiohjestruktuuride auditeerimisel ei hõlmanud kontrollikoja auditi ulatus nende tegevuse täielikku hindamist mitme peadirektoraadi tasandil ega nende osa ELi reageerimisel Ebola viiruse puhangule27.
19 Questions 1 to 4 were addressed at the level of the Commission (i.e. DG Health and Food Safety, and for questions 3 and 4 information visits were also made to DG Migration and Home Affairs, DG Research and Innovation, the Research Executive Agency (REA) and the European Research Council Executive Agency (ERCEA)) and ECDC, and discussed during information visits to four Member States28. 
19 Küsimused 1–4 esitati komisjoni (tervise ja toiduohutuse peadirektoraadis; küsimustele 3–4 vastamiseks külastati ka rände ja siseasjade peadirektoraati, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraati, Teadusuuringute Rakendusametit, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametit (ERCEA)) ja ECDC tasandil ning neid arutati nelja liikmesriiki28 tehtud teabekülastuste käigus.
In addition to interviews during the site visits, we conducted an information visit to WHO Europe, performed a desk review of 20 health programme ac-tions29 (see Annex III for an overview of these) and the objectives of ten FP7 projects (see Annex III) and consulted Commission progress and implementation reports, as well as documents relating to the work of the HSC. 
Lisaks külastuste käigus peetud vestlustele külastati ka WHO Euroopa kontorit, uuriti terviseprogrammi 20 tegevuse29 dokumente (ülevaade tegevustest on esitatud III lisas), vaadeldi seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kümne projekti eesmärke (vt III lisa) ning tutvuti nii komisjoni edu-ja rakendusaruannete kui ka terviseohutuse komitee tööd puudutavate dokumentidega.
20 The materiality and potential impact relevant to the implementation and management of the areas included in the audit scope should mainly be judged by the potential costs and consequences of not dealing with cross-border public health threats in the most effective way. 
20 Auditiga hõlmatud valdkondade rakendamise ja haldamise olulisuse ja potentsiaalse mõju hindamiseks peaks peamiselt analüüsima, millised võiksid olla potentsiaalsed kulud ja tagajärjed siis, kui piiriüleste terviseohtudega ei tegel-daks kõige tõhusamal viisil.
Emergency situations typically require the immediate availability of significant (financial) resources for response actions, and all the more so if the early response is slower or less effective than required. 
Hädaolukordadele reageerimine nõuab tavaliselt märkimisväärsete (finants)ressursside kohest olemasolu, seda eelkõige olukordades, kui esimene reaktsioon oli nõutust aeglasem või vähem mõjus.
In addition, damaging impacts are not restricted to human health, but also potentially extend to many sectors of the wider economy, as described in paragraphs 1 and 2. 
Lisaks ei piirdu kriisiolukordadest tõusev kahju üksnes inimtervisega, vaid võib mõjutada ka majanduse paljusid teisi sektoreid laiemalt, nagu seda on kirjeldatud punktides 1 ja 2.
Given the unpredictable nature and scale of future public health emergencies it is not possible to quantify such damages and impacts up front. 
Tulenevalt tulevaste rahvatervise hädaolukordade ettearvamatusest ja mõõtmetest on nende mõju ka võimatu ette kvantifitseerida.
27 In this context we also refer to another performance audit by the Court on Commission crisis management in the external domain, including a case study of the Ebola crisis. 
27 Kõnealuses kontekstis viitab kontrollikoda ühele teisele kontrollikoja tulemusauditile, kus käsitletakse komisjoni kriisiohjamist välissuhete valdkonnas ja mis sisaldab ka Ebola kriisi vaatlevat juhtumiuuringut.
28 Information visits were made to Estonia, Italy, the Netherlands and the United Kingdom. 
28 Teabekülastused tehti Eestisse, Itaaliasse, Madalmaadesse ja Ühendkuningriiki.
We selected these countries based on geographical spread and risk factors such as travel, trade and external borders. 
Riigid valiti vastavalt geograafilisele hajutatusele ja riskifaktoritele (nt reisimine, kaubandus ja välispiirid).
29 Representing approximately 56 % (i.e. 18 million euro) of the health threats funding under the second health programme. 
29 Projektid moodustavad ca 56% (18 miljonit eurot) 2. terviseprogrammi raames terviseohtude valdkonnale eraldatud rahastamisest.
We also visited the main coordinators of seven projects on the spot. 
Lisaks külastati kohapeal seitsme projekti põhikoordinaatoreid.
Audit observations 18 The decision on serious cross-border threats to health introduced certain innovations for EU health security, but their implementation and development were hampered by delays, and strategic and operational challenges remain 21 We examined whether the innovations introduced by the decision on serious cross-border threats to health, as described in paragraphs 7 to 9 and Figure 1, were effectively implemented. 
Audititähelepanekud 18 Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus sisaldab ELi terviseturvalisust puudutavaid teatud uuendusi, ent nende rakendamist ja edasiarendamist pärssisid viivitused, ning strateegilised ja tegevusalased raskused on endiselt kõrvaldamata 21 Kontrollikoda uuris, kas tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisaldunud uuendused (punktid 7–9 ja joonis 1) viidi mõjusalt ellu.
Overall we found that the implementation and development of these innovations were hampered by delays, and that strategic and operational challenges remain. 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et uuenduste rakendamist ja edasiarendamist pärssisid viivitused, ning endiselt on kõrvaldamata strateegilised ja tegevusraskused.
In the following paragraphs we report on insufficiently clear-cut results from the preparedness planning consultation and coordination and the weak measurement of performance for these activities. 
Järgnevates punktides kirjeldatakse valmisoleku planeerimise konsultatsiooni ja koordineerimise tulemuste ebapiisavat selgust ning selle tegevuse tulemuslikkuse ebapiisavat mõõtmist.
We also report on ECDC’s role in generic preparedness, which is not sufficiently formalised, the slow progress in joint procurement of medical countermeasures and the absence of an EU mechanism to address urgent needs for medical countermeasures within the framework of the decision on serious cross-border threats to health. 
Kontrollikoda kirjeldab ka ECDC rolli üldise valmisoleku alal (see roll on ebapiisavalt formaliseeritud), meditsiiniliste vastumeetmete ühise hankimise aeglast edenemist ning kiireloomuliste meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks mõeldud ELi mehhanismi puudumist tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuse kontekstis.
Finally, we report on operational and strategic challenges for the Health Security Committee and difficulties in applying the coordination of response rules. 
Lõpetuseks käsitletakse terviseohutuse komitee tööd mõjutavaid tegevus-ja strateegilisi raskusi ning hädaolukordadele reageerimise eeskirjade koordineerimisel ilmnenud probleeme.
Insufficient clear-cut results from the preparedness planning consultation and coordination 22 Member States and the Commission should consult each other within the HSC with a view to coordinating their efforts to develop, strengthen and maintain their capacities for the monitoring, early warning and assessment of, and response to, serious cross-border threats to health30. 
Valmisoleku planeerimise konsultatsiooni ja koordineerimise tulemuste ebapiisav selgus 22 Liikmesriigid ja komisjon peaksid terviseohutuse komitees üksteisega konsultee-rima, et koordineerida oma jõupingutusi, mille eesmärk on arendada, tugevdada ja säilitada oma võimet tõsiste piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varajase hoiatamise, nende hindamise ja neile reageerimise alal30.
That consultation should be aimed at sharing best practices and experience in preparedness and response planning, promoting the interoperability of national preparedness planning and addressing the need for different sectors (e.g. health, civil protection, transport, border control) to work together in preparedness and response planning at Union level. 
Nimetatud konsulteerimise eesmärk on valmisoleku ja reageerimise parimate tavade ja kogemuste vahetamine, liikmesriikide valmisoleku kavandamise koostalitlusvõime edendamine ning eri sektorite (nt tervishoid, tsiviilkaitse, transport, piirikontroll) ELi tasandi omavahelise koostöö arendamine valmisoleku ja kriisiohjamise alal.
It should also support the implementation of core capacity requirements for surveillance and response as referred to in the IHR (see Annex I). 
See peaks ka toetama rahvusvahelistes tervise-eeskirjades osutatud seire-ja reageerimisvõime põhinõuete rakendamist (vt I lisa).
23 Member States should submit to the Commission by 7 November 2014, and every 3 years thereafter, an update on the latest situation with regard to their national preparedness and response planning for the main areas described above. 
23 Liikmesriigid pidid komisjonile 2014. aasta 7. novembriks ja peale seda iga kolme aasta tagant esitama ajakohastatud kirjelduse oma riiklike valmisoleku ja reageerimise plaanide kohta kolmes ülalnimetatud peamises valdkonnas.
To ensure compatibility and relevance of the information to the objectives, the submission of this information is based on a template adopted by the Commission. 
Teabe ühildu-vuse ja eesmärkidele vastavuse tagamiseks tuleb see esitada komisjoni vastuvõetud vormis.
30 Article 4 of Decision No 1082/2013/EU. 
30 Otsuse nr 1082/2013/EL artikkel 4.
Audit observations 19 24 The Commission, in consultation with the Member States, adopted the template for providing the preparedness information in July 2014, only 4 months before the deadline for completion of the questionnaire by the Member States, during the Ebola crisis. 
Audititähelepanekud 19 24 Komisjon võttis valmisolekualase teabe vormi vastu peale liikmesriikidega konsulteerimist 2014. aasta juulis, st vaid neli kuud enne liikmesriikidele Ebola kriisi ajal vormi täitmiseks antud tähtaja saabumist.
Nine Member States submitted their replies on time through an electronic survey. 
Üheksa liikmesriiki esitasid oma vastused õigeaegselt, tehes seda elektrooniliselt.
A further 17 Member States submitted their replies late, mostly in 2015, after the Commission had reminded them several times. 
17 liikmesriiki esitasid vastused hilinemisega, enamasti 2015. aastal, peale komisjoni mitu meeldetuletust.
The Commission worked with ECDC and WHO Europe to compile a progress report on preparedness and response planning based on the Member State replies, which was put to the HSC in June and November 2015. 
Komisjon koostas liikmesriikide vastuste põhjal koos ECDC ja WHOga liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta eduaruande, mis esitati terviseohutuse komiteele tutvumiseks juunis ja novembris 2015.
Despite the delays in submitting the replies, this initiated the required exchange of information on preparedness and response planning. 
Hoolimata vastuste hilinemisest pani see aluse teabevahetusele hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise kohta.
25 However, most of the information included in this report, apart from some geographical maps sourced from WHO reports31, is anonymised and aggregated. 
25 Enamik aruandes sisalduvast teabest (välja arvatud mõni WHO aruannetest võetud geograafiline kaart31) on aga esitatud anonüümsel ja summeeritud kujul.
It therefore does not show members of the HSC which country provided which information, suggestions for improvements or best practices, or examples, to allow for efficient and transparent exchanges of views, despite the confidential character of the HSC and the report itself. 
Seetõttu ei näita dokument terviseohutuse komitee liikmetele, millisest riigist on pärit teave, soovitused, parimad tavad ja näited; see võimaldaks terviseohutuse komitee ja aruande enda konfidentsiaalsest olemusest hoolimata mõjusat ja läbipaistvat arvamustevahetust.
Neither the decision on serious cross-border threats to health nor the template for the questionnaire require Member States to provide supporting evidence such as implementation or action plans, national manuals or actual preparedness plans. 
Tõsiseid piiriüleseid terviseohte kajastavas otsuses ja küsimustiku vormis ei nõuta liikmesriikidelt tõendavate dokumentide esitamist (nt rakendusplaanid või tegevuskavad, riiklikud käsiraamatud või valmisoleku tegelikud plaanid).
26 The legislation does not provide the Commission with the mandate to collect or verify such information, for example during country visits. 
26 Õigusaktid ei anna komisjonile mandaati koguda või kontrollida sellist teavet riigikülastuste käigus.
The information included in the progress report on relevant aspects of preparedness is solely based on self-assessments by the Member States and does not contain supporting evidence. 
Eduaruandes valmisoleku asjaomaseid aspekte puudutav teave põhineb vaid liikmesriikide enesehindamisel ega sisalda tõendavaid dokumente.
Although this does not mean that the reported information is inaccurate, the consequence is that strengths and weaknesses identified in the report and presented to the HSC are not based on data that was externally verified or reviewed. 
See ei tähenda küll esitatud teabe ebatäpsust, ent terviseohutuse komiteele esitatud aruandes määratletud tugevad ja nõrgad küljed ei põhine sellegipoolest väliselt kontrollitud ega üle vaadatud andmetel.
Such reviewing and increased transparency, while not foreseen by the legislation, are likely to contribute to a higher level of confidence in relation to preparedness for serious cross-border health threats (see Box 3 on weaknesses in self-assessment in relation to IHR implementation), and would allow for better targeting of actions needed to address weaknesses. 
Teabe läbivaatamine ja parem läbipaistvus (kuigi õigusaktides seda ei nõuta) suurendaksid tõenäoliselt ka usaldust tõsisteks terviseohtudeks valmisoleku vastu (vt 3. selgitus: puudused rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise alases enesehindamises) ning võimaldaksid paremini suunata puuduste kõrvaldamist.
31 WHO (2014), Summary of State Parties 2013 report on IHR core capacity implementation, Regional Profiles; http://www. who.int/ihr/publications/ WHO_HSE_GCR_2014.10/en/ 
31 WHO (2014); Summary of State Parties 2013 report on IHR core capacity implementation, Regional Profiles; http://www. who.int/ihr/publications/ WHO_HSE_GCR_2014.10/en/
Audit observations 20 International developments concerning preparedness: weaknesses in self-assessment of IHR implementation Weaknesses inherent in self-assessments on IHR core capacity implementation have been signalled by WHO and its expert panels. 
Audititähelepanekud 20 Hädaolukordadeks valmisoleku rahvusvahelised arengud: puudused rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise enesehindamises WHO ja selle eksperttoimkonnad on teatanud puudustest rahvusvaheliste tervise-eeskirjade põhinõuete rakendamise enesehindamises.
The Ebola Interim Assessment Panel wrote in July 2015 that it considered it to be unacceptable that only voluntary self-assessment is required for the measurement of IHR core capacities. 
Ebola vahehindamise toimkonna 2015. aasta aruande kohaselt peab toimkond vastuvõetamatuks seda, et rahvusvaheliste tervise-eeskirjade põhinõuete rakendamise mõõtmiseks piisab vaid vabatahtlikust enesehindamisest.
It referred to encouraging efforts, both within WHO and through initiatives such as the Global Health Security Agenda (see Annex I describing other initiatives addressing the need to enhance preparedness planning and increase transparency), to promote evaluation frameworks, external monitoring and transparency about core capacities and underlined that regional political agencies, such as the European Union can support this work. 
Toimkond osutas nii WHOs kui ka teiste algatuste raames (nt ülemaailmne terviseohutuse algatus; vt ka I lisa, kus kirjeldatakse valmisoleku kavandamise ja läbipaistvuse suurendamisega tegelevaid teisi algatusi) võetud positiivsetele meetmetele, millega edendatakse hindamisraamistikke, välist järelevalvet ning põhinõuete läbipaistvust, ning rõhutas, et seda tööd saavad toetada piirkondlikud poliitilised organisatsioonid, nagu Euroopa Liit. 69.
The 69th World Health Assembly (23 to 28 May 2016) considered the report of the Review Committee on the role of the IHR in the Ebola outbreak and response and arrived at a similar conclusion. 
Maailma Terviseassamblee (23.–28. mai 2016) arutas ühe oma kontrollikomisjoni aruannet rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rolli kohta Ebola puhangu ja sellele reageerimise käigus ning jõudis sarnasele järeldusele.
The Review Committee identified a lack of implementation of the IHR as contributing to the escalation of the Ebola outbreak. The approaches proposed by the Review Committee to strengthen implementation of the IHR include recognition of external assessment of country core capacities as a best practice. 
Kontrollikomisjoni arvates mängis Ebola puhangu levimisel oma osa ka rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamata jätmine. Kontrollikomisjon tegi rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamiseks ettepanekuid, muuhulgas soovitati kuulutada parimaks tavaks riigi põhinõuete rakendamise väline hindamine.