natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reports examined financial management issues in a wide range of areas — from cooperation within the field of VAT in the EU Member States (8/2007) to capacity development in faraway countries such as Angola and Vietnam (6/2007). 
Aruannetes käsitleti finantsjuhtimise küsimusi mitmes valdkonnas: käibemaksualasest koostööst ELi liikmesriikides (8/2007) kuni suutlikkuse arendamiseni kaugemates riikides, nagu Angola ja Vietnam (6/2007).
The weaknesses identified by the Court in the European institutions’ spending on their own buildings (2/2007) show that some EU funds have been spent unnecessarily in this area. 
Kontrollikoja tuvastatud puudused ELi institutsioonide hoonetega seotud kulutustes (2/2007) näitavad, et osa ELi vahendeid selles valdkonnas on kulutatud põhjendamatult.
The shortcomings observed in the report on fishery control, inspection and sanction systems (7/2007) could have serious consequences for both the fisheries resource and the future of the fishing industry. 
Ühenduse kalanduse kontrolli-, inspektsiooni-ja sanktsioonisüsteeme käsitlevas aruandes (7/2007) täheldatud puudustel võivad olla tõsised tagajärjed nii kalavarudele kui ka kalamajanduse tulevikule.
Notwithstanding different types of spending in the different areas of the EU budget, several common themes can be identified in the Court’s reports, such as those listed below. 22 • • • While funds should be spent both quickly and efficiently, there can be tensions in achieving both aims at the same time. 
Vaatamata ELi eelarve eri valdkondadega seonduvatele mitut liiki kulutustele võib kontrollikoja aruannetes leida mitu korduvat probleemi, nagu näiteks: 22 • • • Vahendeid tuleks kulutada nii kiiresti kui ka tõhusalt, ent mõlema eesmärgi samaaegne saavutamine võib tekitada pingeid.
This theme is covered in a report on Structural Funds mid-term processes (1/2007) as well as in one on the Commission’s management of the CARDS programme in the western Balkans (5/2007). 
Seda teemat on käsitletud aruandes struktuurifondide vaheetapi menetluste kohta (1/2007) ning ka aruandes programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt Lääne-Balkanil (5/2007).
Although planning can never guarantee effectiveness, it is of significant importance. 
Kuigi planeerimine ei saa kunagi tagada mõjusust, on see väga oluline.
Issues concerning strategic and long-term planning were addressed in reports on EU institutions’ expenditure on buildings (2/2007) and on the evaluation of EU research and technological development (RTD) framework programmes (9/2007) as well as in two reports related to foreign aid: one on the CARDS programme and one on the effectiveness of technical assistance in the context of capacity development (5/2007 and 6/2007). 
Strateegilise ja pikaajalise planeerimisega seonduvaid küsimusi käsitleti aruandes ELi institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta (2/2007) ning aruandes ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse (TTA) raamprogrammide hindamise kohta (9/2007), samuti kahes välisabiga seonduvas aruandes, neist üks CARDS-programmi haldamise kohta ning teine tehnilise abi kohta suutlikkuse arendamise kontekstis (5/2007 ja 6/2007).
Commission evaluations are a key element of its performance management system, both to assess performance and to identify improvements where necessary. 
Komisjoni hinnangud on tulemuslikkuse juhtimise süsteemi peamine osa, seda nii tulemuslikkuse hindamisel kui ka täiustamist vajavate valdkondade tuvastamisel.
Undertaking them too early in the programming cycle means that there will be insufficient progress and relevant data to assess. 
Hinnangute läbiviimine programmitöö tsükli liiga varases järgus tähendab, et edasiminek on olnud ebapiisav ja hinnangu andmiseks on veel vähe asjakohaseid andmeid.
On the other hand, evaluating later may reduce the possibilities for making timely changes for the current period and improvements for the next. 
Teisest küljest võib liiga hiline hindamine vähendada õigeaegsete muudatuste tegemise võimalust käesolevaks ja paranduste tegemise võimalust järgmiseks perioodiks.
Timing issues with regard to evaluation were addressed in both the report on Structural Funds mid-term processes (1/2007) and the report on RTD evaluation (9/2007). 
Hinnanguga seonduvaid ajastuse probleeme käsitleti nii aruandes struktuurifondide programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta (1/2007) kui ka aruandes ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta (9/2007).
23 • • • Evaluations, as well as audits, are harder to carry out if there is a lack of clarity in the objectives of spending programmes, another topic addressed in these two audits. 
23 • • • Nii hindamisi kui ka auditeid on raskem läbi viia, kui kuluprogrammide eesmärgid ei ole selged – ka seda teemat on käsitletud kahes nimetatud auditis.
The management and control of EU spending are governed by complex regulations, which need to be clear and unambiguous to ensure funds are spent as intended. 
ELi kulutuste juhtimist ja kontrolli reguleeritakse keerukate määrustega, mis peavad olema selged ja ühetähenduslikud, et tagada vahendite kavandatud kulutamine.
The existence of clear definitions and rules is of importance if funds are to be collected or used as intended. 
Selgete määratluste ja eeskirjade olemasolu on väga oluline vahendite eesmärgipäraseks kogumiseks või kasutamiseks.
This issue was addressed in reports on the European Refugee Fund (3/2007) and on checks carried out by Member States on exports of agricultural products (4/2007). 
Seda teemat käsitleti aruandes Euroopa Pagulaste Fondi kohta (3/2007) ja aruandes eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta (4/2007).
A lack of common definitions is one of the factors that can make cross-Member-State data less complete, comparable and reliable. 
Ühiste määratluste puudumine on üks nendest teguritest, mille tõttu ei pruugi liikmesriikide-ülesed andmed olla täielikud, võrreldavad ega usaldusväärsed.
This can have an impact when the data are used as the basis for decisions, such as the allocation of funds. 
See võib avaldada mõju, kui andmete alusel langetatakse otsuseid näiteks vahendite eraldamise kohta.
Aspects of data quality were covered in the Refugee Fund report (3/2007) as well as in the fisheries report (7/2007). 
Andmete kvaliteedi aspekte käsitleti pagulaste fondi aruandes (3/2007) ning aruandes kalanduse kohta (7/2007).
24 Special reports published in 2007 1/2007: The implementation of the mid-term processes — Structural Funds 2000–06 2/2007: The institutions’ expenditure on buildings 3/2007: Management of the European Refugee Fund (2000–04) 4/2007: Physical and substitution checks on export refund consignments 5/2007: The Commission’s management of the CARDS programme 6/2007: The effectiveness of technical assistance in the context of capacity development 7/2007: The control, inspection and sanction systems relating to the rules on conservation of Community fisheries resources 8/2007: Administrative cooperation in the field of value added tax 9/2007: Evaluating the EU research and technological development (RTD) framework programmes — could the Commission’s approach be improved? 
24 2007. aastal avaldatud eriaruanded 1/2007 Eriaruanne programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta – Struktuurifondid 2000–2006 2/2007 Eriaruanne institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta 3/2007 Eriaruanne Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) 4/2007 Eriaruanne eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta 5/2007 Eriaruanne programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt 6/2007 Eriaruanne tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis 7/2007 Eriaruanne ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni-ja sanktsioonisüsteemide kohta 8/2007 Eriaruanne halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas 9/2007 Eriaruanne „Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada?“ 2007.
OPINIONS PUBLISHED IN 2007 The Court also contributes to improving the financial management of EU funds by providing opinions on proposals or financial management issues. 
AASTAL AVALDATUD ARVAMUSED Euroopa Kontrollikoda aitab kaasa Euroopa Liidu vahendite finantsjuhtimise edendamisele, esitades arvamusi ettepanekute või finantsjuhtimise probleemide kohta.
These opinions are required as part of the process of adopting financial legislation 4, or can be delivered at the request of one or other of the EU institutions 5. 
Neid arvamusi tuleb esitada, kuna need on osa finantsalaste õigusaktide vastuvõtmise menetlusest4, neid võib esitada ka mõne teise ELi asutuse taotlusel5.
The Court of Auditors may also produce opinions on its own initiative. 
Kontrollikoda võib esitada arvamuse ka omal algatusel.
The Court’s opinions cover issues relating to specific areas of expenditure, e.g. two opinions in 2007 related to new regulations for the European Development Funds (2/2007 and 9/2007). 
Kontrollikoja arvamused käsitlevad konkreetsete kuluvaldkondadega seonduvaid küsimusi, näiteks kaks 2007. aasta arvamust käsitlesid uusi Euroopa Arengufondidega seotud määrusi (2/2007 ja 9/2007).
They can also cover broader issues of financial management in the EU, e.g. the Court’s opinion (6/2007) on annual summaries, national declarations and audit work by national audit bodies. 
Arvamused võivad käsitleda ka laiemaid ELi finantsjuhtimise teemasid, näiteks kontrollikoja arvamus (6/2007) iga-aastaste kokkuvõtete, „riiklike avalduste“ ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta.
Opinions draw on the Court’s expertise with respect to EU financial management developed over years of audits: in some cases specific audits are referred to. 
Arvamused tuginevad kontrollikoja kogemustele, mis on saadud aastatepikkuse audititööga ELi finantsjuhtimise alal. Teatud juhtudel viidatakse ka konkreetsetele audititele.
For example, in the opinion on ensuring the correct application of the law on customs and agricultural matters (3/2007) the Court referred to a recommendation in a previous special report that the Commission should take measures to improve the reliability of sources of information on fraud. 
Näiteks arvamuses tolli-ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamise kohta (3/2007) viitas kontrollikoda eelmises eriaruandes esitatud soovitusele, mille kohaselt peaks komisjon võtma meetmed, et parandada pettusealaste teabeallikate usaldusväärsust.
A recurring theme in the Court’s opinions is the need for simplification (see e.g. 7/2007 on the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities). 
Korduvaks teemaks kontrollikoja arvamustes on vajadus lihtsustamise järele (vt näiteks arvamus 7/2007 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta).
In a 2007 opinion (6/2007) the Court set out its position on annual summaries, as well as the voluntary initiatives by some Member States to give so-called national declarations on EU funds. 
2007. aasta arvamuses (6/2007) esitas kontrollikoda oma seisukoha iga-aastaste kokkuvõtete kohta ning osa liikmesriikide vabatahtlike algatuste suhtes esitada ELi vahendite kohta riiklikud avaldused.
4 5 Article 279 of the Treaty. 
4 5 Asutamislepingu artikkel 279.
Article 248, paragraph 4. 
Artikli 248 lõige 4.
Most opinions of the Court have been published in the Official Journal of the European Union and are available on the Court’s website. 
Suurem osa kontrollikoja arvamustest on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad kontrollikoja veebilehel.
Through audit activities, the ultimate stakeholders, in this case the citizens of Europe, are being informed about whether their money is being spent in a correct and useful way. 
Audititegevuse kaudu saavad lõpphuvirühmad ehk siis antud juhul ELi kodanikud teavet selle kohta, kas nende raha kasutatakse asjakohaselt ja kasulikult.
In this sense, public auditing is a key component in ensuring accountability and a useful contribution to public debate. As such, the impact of the Court’s work is important. 
Avaliku sektori auditeerimise abil tagatakse seega aruandluskohustus ja nende panus avalikku mõttevahetusse on oluline.
The Court’s audits provide information directly to decision-makers in the institutions concerned — in the European context, primarily the Parliament, the Council, the Commission and the Member States. 
Kontrollikoja auditid annavad teavet otse asjaomaste institutsioonide otsusetegijatele, kelleks Euroopa kontekstis on peamiselt komisjon, parlament, nõukogu ja liikmesriigid.
They can take action on this information, with or without reference to the audit conclusions. 
Audititest saadud teave (kas koos auditi järeldusega või ilma) on nende tegevuse aluseks.
While the main impact of the Court’s audit is through its published reports, there is also impact during the length of the audit process. 
Kuigi kontrollikoja audititöö avaldab mõju peamiselt avaldatud aruannete kaudu, ilmneb mõju ka auditiprotsessi käigus.
The auditee’s — mainly the Commission — replies are published together with the reports. 
Auditeeritava – peamiselt komisjoni – vastused avaldatakse koos aruannetega.
Once the auditing work is finished and a report has been published, it is analysed and used by the Parliament and Council, in exercising their political oversight over the use of the budget. 
Kui audititöö on lõpetatud ja aruanne avaldatud, analüüsivad seda parlament ja nõukogu ning kasutavad aruannet eelarve kasutamise poliitilise järelevalve teostamisel.
The Court’s reports provide a basis for the Council’s recommendation and Parliament’s decision on the annual discharge of the budget. 
Kontrollikoja aruanded on aluseks nõukogu soovitustele ja parlamendi otsusele eelarve iga-aastase kinnitamise kohta.
In the discharge procedure for the 2006 budget, the Court’s conclusions, particularly in the area of structural policies, were given considerable attention. 
2006. aasta eelarve kinnitamismenetluse käigus pöörati olulist tähelepanu kontrollikoja järeldustele, eriti struktuuripoliitika valdkonnas.
The Parliament’s 2006 discharge resolution refers to an action plan which the Commission proposed as a direct consequence of the Court’s annual report conclusions. 
Parlamendi resolutsioonis 2006. aasta eelarve täitmise kinnitamise kohta viidatakse komisjoni esitatud tegevuskavale, mis koostati kontrollikoja aastaaruandes esitatud järelduste põhjal.
It also requests quarterly reports on the implementation of the action plan and better insight into corrective action taken on errors and weaknesses. 
Resolutsioonis palub parlament komisjonil koostada ka tegevuskava rakendamise kvartaliaruandeid ning anda parem ülevaade vigade ja puuduste kõrvaldamiseks võetud parandusmeetmetest.
However, due to the fact that they are published throughout the year they have normally been presented and discussed at an earlier stage at Parliament and Council meetings. 
Eriaruandeid avaldatakse terve aasta jooksul, kuna neid on esitletud ja arutatud parlamendi ja nõukogu koosolekutel juba varasemas järgus.
An example of what can happen is provided by the recent report on building expenditure (Special Report No 2/2007). 
Näiteks sellest, mis võib juhtuda, on hiljutine aruanne hoonetega seotud kuludest (eriaruanne 2/2007).
On this, the Parliament replied that it shared the Court’s concern in relation to interinstitutional cooperation; in fact, the Parliament had already instructed its administration to draw up a report examining the feasibility of establishing a European Buildings Authority which would be responsible for the construction and maintenance of the buildings of the EU institutions and bodies. 
Oma vastuses ütles parlament, et ta jagab kontrollikoja muret institutsioonidevahelise koostöö üle; tegelikult oligi parlament juba andnud oma juhatusele ülesande koostada aruanne Euroopa Ehitusameti rajamise majandusliku otstarbekuse kontrollimise kohta. Amet oleks vastutav ELi institutsioonide ja asutuste hoonete ehitamise ja hooldamise eest.
Another example is the Court’s audit report on checks carried out by Member States on exports of agricultural products (Special Report No 4/2007). 
Teise näitena võib nimetada kontrollikoja auditiaruannet liikmesriikide poolt läbiviidud põllumajandustoodangu ekspordi kontrollide kohta (eriaruanne 4/2007).
The Council and Commission acted promptly on the recommendations made by the Court by amending the relevant legislation. 
Nõukogu ja komisjon võtsid kontrollikoja soovituste põhjal kiiresti vajalikud meetmed ning muutsid asjaomaseid õigusakte.
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media by stimulating wider attention and debate. 
Auditiaruannete mõju võib suurendada, kui neid käsitletakse asjaomastes meediakanalites; sel moel äratavad aruanded rohkem tähelepanu ja ergutavad mõttevahetust.
The Court’s annual report will usually get significant media coverage, but several of its special reports have also been followed with interest by the press. 
Kontrollikoja aastaaruannet kajastatakse meedias laialdaselt, kuid ajakirjandus on huviga jälginud ka mitut eriaruannet.
One report which attracted a large amount of media attention was the report on fisheries (Special Report No 7/2007). 
Kalandusalane aruanne (eriaruanne 7/2007) pälvis näiteks meedia ulatusliku tähelepanu.
An Extraordinary Fisheries Council was held to discuss the Court’s report and the Commission launched a process which will probably lead to legislative changes to address the shortcomings identified. 
Kontrollikoja aruande arutamiseks peeti erakorraline kalandusnõukogu koosolek ning komisjon käivitas protsessi, mis tõenäoliselt viib õigusaktide muudatuseni, mille eesmärk on tuvastatud puuduste kõrvaldamine.
This is an example of a report which, due to its relevance and timing, has provided particularly valuable input into the decision-making process. 
See on näide asjakohasest ja õigeaegsest aruandest, mis on andnud väärtusliku panuse otsustamisprotsessi.
This section has given some indications of the impact of Court reports published in 2007. 
Käesolevas osas on esitatud mõned näited kontrollikoja 2007. aastal avaldatud aruannete mõjust.
Follow-up information on the Court’s previous observations is given in the respective chapters of the Court’s annual report. 
Kontrollikoja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmetest antakse teavet kontrollikoja aastaaruande vastavates peatükkides.
The most common observation made by the Court in its latest annual report is that, while some action has been taken, the weaknesses previously identified remain at least partly unsolved. 
Kontrollikoja viimases aastaaruandes on kõige sagedamini esinev tähelepanek järgmine: kuigi on võetud meetmed, on tuvastatud puudused vähemalt osaliselt endiselt kõrvaldamata.
The Court intends to develop its analysis of the impact of its work — both audits and opinions — over longer periods of time. 
Kontrollikoda kavatseb edasi arendada oma töö mõju analüüsi sel moel, et nii auditite kui ka arvamuste mõju hinnatakse pikema ajavahemiku vältel.
An example of such impact is outlined in Box 4. 
4. selgituses on esitatud näide sellisest mõjust.
27 BOX 4 — THE COURT’S ‘SINGLE AUDIT’ OPINION The Court has published several opinions over the years relating to how the overall system of internal control of the EU budget can be developed. 
27 4. SELGITUS. KONTROLLIKOJA „ÜHTSE AUDITI“ ARVAMUS Kontrollikoda on aastate jooksul avaldanud mitu arvamust selle kohta, kuidas arendada ELi eelarve üldist sisekontrollisüsteemi.
A landmark contribution in this respect was issued in 2004: the ‘single audit’ opinion (2/2004). 
Selles valdkonnas oli verstapostiks 2004. aastal avaldatud „Ühtse auditi“ arvamus (2/2004).
In this opinion the Court suggested that all internal control should be defined and implemented within a single integrated framework, following common standards and ensuring an appropriate balance between costs and benefits. The ‘single audit’ opinion was a point of reference for the Commission but also for the Court, in 2007 for example in its comments on how effective and efficient internal control is defined in the updated implementing rules of the financial regulation (1/2007). 
Selles arvamuses soovitas kontrollikoda, et igasugune sisekontroll tuleks määratleda ja rakendada ühtses terviklikus raamistikus, järgides ühiseid standardeid ning tagades asjaomase tasakaalu kulude ja tulude vahel. „Ühtse auditi“ arvamus oli lähtepunktiks komisjonile ja ka kontrollikojale näiteks 2007. aastal, kui kontrollikoda kommenteeris seda, kuidas määratletakse mõjusat ja tõhusat sisekontrolli ajakohastatud finantsmääruse rakenduseeskirjades (1/2007).
The integrated control approach is reflected in the Commission’s 2006 action plan towards an integrated internal control framework. 
Komisjoni 2006. aasta ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas kajastub ka ühtne kontrollilähenemisviis.
The Commission has taken steps to emphasise the role and responsibilities of the Member States in internal control, including a new requirement for annual summaries of opinions, declarations and audits carried out under the regulations of the individual spending areas. 
Komisjon on juba teinud samme liikmesriikide sisekontrolliga seonduva rolli ja kohustuste rõhutamiseks, sh uus nõue koostada iga-aastaste kokkuvõtete, arvamuste, avalduste ning vastavalt erinevate kuluvaldkondade erimäärustele läbiviidud auditite kohta.
28 THE COURT’S VIEW NATIONAL SUMMARIES AND DECLARATIONS Initiatives have been taken by the Commission and Member States to increase the participation of Member States in the accountability process for EU funds. 
28 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD RIIKLIKUD KOKKUVÕTTED JA AVALDUSED Komisjon ja liikmesriigid on teinud algatusi, et suurendada liikmesriikide osalust ELi vahendite aruandlusprotsessis.
Significant recent developments include the requirement for Member States to provide annual summaries of the available audits and declarations, the voluntary initiatives by some Member States to issue national declarations, and the decisions by some national audit bodies to issue audit reports on the management of EU funds. 
Viimased märkimisväärsed arengud hõlmavad uut nõuet, mis kohustab liikmesriike esitama igal aastal kokkuvõtteid olemasolevate auditite ja avalduste kohta, osa liikmesriikide vabatahtlikke algatusi riiklike avalduste esitamiseks ning osa riiklike kontrolliasutuste otsuseid avaldada auditiaruandeid ELi vahendite haldamise kohta.
In its Opinion No 6/2007, the Court considers that all these elements, if properly implemented, could stimulate improved management and control of EU funds. 
Kontrollikoja 2007. aasta juuli arvamuses (6/2007) märgitakse, et kõigi nimetatud elementide nõuetekohasel rakendamisel on nende abil võimalik täiustada ELi vahendite haldamist ja kontrolli liikmesriikides.
The opinion sets out the conditions under which such elements could give added value and be used by the Court according to the requirements of international auditing standards. 
Arvamuses selgitatakse, kuidas võiks nimetatud elementide abil lisandväärtust luua ja mis tingimustel saab kontrollikoda neid kasutada vastavalt rahvusvaheliste auditistandardite nõuetele.
Since Annual Summaries form an integral part of the internal control system, the Court will assess, as part of its standard audit procedures, their contribution to overall internal control. 
Kuna riiklikud kokkuvõtted on sisekontrollisüsteemi lahutamatu osa, hindab kontrollikoda oma standardsete auditimenetluste käigus nende mõju üldisele sisekontrollile.
If they highlight strengths and weaknesses, annual summaries can stimulate improved overall control of EU funds in shared management areas. National Declarations are voluntary initiatives of certain Member States, provided at the highest level and addressed to national parliaments. 
Kui neis tuuakse esile edusammud ja puudused, võivad need aidata täiustada ELi vahendite kontrolli valdkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Riiklikud avaldused on mõne liikmesriigi vabatahtlikud algatused. Need esitatakse kõrgeimal tasemel ja adresseeritakse liikmesriikide parlamentidele.