natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Principles developed by international actors for tracking climate financing The ‘Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking’, developed by the joint climate finance group of Multilateral Development Banks24 and the International Development Finance Club, include the principle of conservativeness, which dictates that ‘where data is unavailable, any uncertainty is to be overcome following the principle of conservativeness where under-reported rather than over-reported climate finance is preferable’. 
Rahvusvaheliste osalejate poolt kliimameetmete rahastamise kontrollimiseks välja töötatud põhimõtted Mitmepoolsete arengupankade24 ja rahvusvahelise arengu rahastamise klubi ühise kliimameetmete rahastamise rühma poolt välja töötatud kliimamuutuse leevendamise rahastamise kontrolli ühispõhimõtted sisaldavad konservatiivsuse põhimõtet, mis näeb ette, et „kui andmed ei ole kättesaadavad, tuleb ebaselgus lahendada konservatiivsuse põhimõtte alusel, eelistades kliimameetmete rahastamissumma ülehindamise asemel pigem selle alahindamist“.
The EIB has incorporated this principle within its general principles for recording its climate action lending: ‘Credibility: the recording system must maintain the credibility of the Bank’s reporting on climate action, and thus, in the case of doubt or uncertainty around climate impacts, the presumption will be to exclude.’ The EIB’s other general principles include that, as far as possible only the climate relevant parts of projects and programmes should be recorded, and that mitigation and adaptation are to be recorded separately. 
EIP on lülitanud selle põhimõtte oma kliimameetmetega seotud laenuandmise kajastamise üldpõhimõtetesse: „Usaldusväärsus: andmesalvestussüsteem peab säilitama panga kliimameetmetealase aruandluse usaldusväärsuse, mistõttu tuleb juhul, kui kliimameetmete mõju suhtes valitseb ebaselgus või kahtlus, see pigem välja jätta.“ EIP muude üldpõhimõtete kohaselt tuleb võimaluse korral kajastada üksnes projektide ja programmide kliimameetmete seisukohast olulisi osi ning leevendamis-ja kohanemismeetmeid kajastada eraldi.
24 The African Development Bank, the Asian Development Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Inter American Development Bank, and the International Finance Corporation, World Bank from the World Bank Group. 
24 Aafrika Arengupank, Aasia Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank, Ameerika Riikide Arengupank, Rahvusvaheline Finantskorporatsioon ja Maailmapanga Gruppi kuuluv Maailmapank.
Source: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31 March 2015. 
Allikas: kliimamuutuste leevendamise rahastamise kontrolli ühispõhimõtted, 31. märts 2015.
European Investment Bank, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy, 22 September 2015. Box 2 
Euroopa Investeerimispank, EIP kliimastrateegia, „Mobiliseerimine üleminekuks vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele“, 22. september 2015. 2. selgitus
Observations 25 37 In 2014 the Commission proposed at least doubling expenditure via financial instruments under the European Structural and Investment Funds for the programming period from 2014 to 202025. 
Tähelepanekud 25 37 2014. aastal tegi komisjon ettepaneku vähemalt kahekordistada rahastamisvahendite kasutamist Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide raames programmitöö perioodil 2014–202025.
Approximatively 21 billion euros will be allocated to financial instruments from these funds26. 
Nendest fondidest eraldatakse rahastamisvahenditele ca 21 miljardit eurot26.
Such financial instruments aim to revolve and to have a multiplier effect generating additional investments. 
Selliste rahastamisvahendite eesmärk on kapitali ringlus ja mitmekordistav mõju, tootes täiendavaid investeeringuid.
For example, the EU contribution of 10 million euros in 2016 to the Natural Capital Finance Facility27 is included in the climate tracking exercise. 
Näiteks hõlmab kliimameetmete kulude kontroll ELi 10 miljoni euro suurust 2016. aasta makset looduskapitali rahastamisvahendisse27.
Tracking progress towards the 20 % in the EU core budget does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action. 
20% eesmärgi saavutamise kontrollimine ELi põhieelarves ei kajasta ELi poolt kliimameetmetele eraldatavate summade täielikku finantsmõju.
38 At the same time, we found a potential overestimate of the Natural Capital Finance Facility’s contribution to climate action. 
38 Samal ajal leidis kontrollikoda, et looduskapitali rahastamisvahendi osa kliimameetmete rahastamises võib olla üle hinnatud.
This is because it can also invest in fields which do not have climate expenditure as either a principal or significant objective. 
Seda seetõttu, et vahendist on võimalik investeerida ka valdkondadesse, mille peamiseks või oluliseks eesmärgiks ei ole kliimameetmed.
Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 39 The system used to monitor progress towards the 20 % target is incorporated in the Commission’s annual budgetary procedure. 
Üldiselt tehti eesmärgi saavutamisel edusamme, kuid aruandlus on ainult osaliselt usaldusväärne ega keskendu piisavalt tulemustele 39 Süsteem, mille abil jälgida 20% eesmärgi saavutamist, on lülitatud komisjoni iga-aastasse eelarvemenetlusse.
Each directorate-general determines the level of tracking detail required and reports the aggregates to Directorate-General Budget. 
Iga peadirektoraat määrab vajaminevate kont-rolliandmete üksikasjalikkuse taseme ja edastab koondandmed eelarve peadirektoraadile.
Both Directorate-General Budget and Directorate-General Climate Action monitor progress on an annual basis. 
Nii eelarve peadirektoraat kui ka kliimameetmete peadirektoraat kontrollivad eesmärgi saavutamist aastapõhiselt.
40 On average, the climate contribution rate has stood at 17.6 % between 2014 and 2016. 
40 Kliimameetmete rahastamise määr on aastail 2014–2016 keskmiselt 17,6%.
The Commission working document accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework29 suggests that progress has been made between these years (see Figure 6), since the total EU budget contribution to climate funding was estimated by the Commission to be 13.6 % in 2014, 17.3 % in 2015 and 20.9 % in 2016. 
Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisele lisatud komisjoni töödokumendi29 kohaselt on neil aastail tehtud edusamme (vt joonis 6), sest ELi eelarvest kliimameetmetele eraldatav kogusumma oli komisjoni hinnangul 2014. aastal 13,6%, 2015. aastal 17,3% ja 2016. aastal 20,9%.
For 2017, the Commission estimates — based on its draft budget proposal — the climate funding to be 19.3 %. 
2017. aastal on kliimameetmete rahastamise osakaal komisjoni eelarveprojekti ettepanekus sisalduva prognoosi kohaselt 19,3%.
25 COM(2014) 903 final of 26 November 2014, ‘An investment Plan for Europe’, pp.7, 10 and 11. 
25 COM(2014) 903 final, 26. november 2014, „Euroopa investeerimiskava“, lk 7, 10 ja 11.
26 Commission estimate as at the end of 2015, see Special Report No 19/2016 ‘Implementing the EU budget through financial instruments — lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period’, paragraph 21 (http://eca. europa.eu). 
26 Komisjoni hinnang 2015. aasta lõpus, vt eriaruanne nr 19/2016: „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“, punkt 21 (http:// eca.europa.eu).
27 Developed by the European Investment Bank and the Commission, this financial instrument, which is part of the LIFE programme, seeks to use public funds to leverage private investment in natural capital activities. 
27 Euroopa Investeerimispanga ja komisjoni poolt välja töötatud rahastamisvahend, mis on programmi LIFE osa, püüab avaliku sektori vahendite abil kaasata erainvesteeringuid looduskapitali tegevustesse.
28 The Natural Capital Finance Facility is expected to provide finance of 100 to 125 million euros between 2015 and 2017. 
28 Looduskapitali rahastamisvahendi kaudu eraldatavate vahendite summa aastail 2015–2017 on eeldatavalt 100–125 miljonit eurot.
29 SWD(2016) 299 of 14 September 2016 accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework COM(2016) 603 final. 
29 SWD(2016) 299, 14. september 2016, mis on lisatud mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisele COM(2016) 603 final.
Observations 26 Overview of climate-related spending plans for 2014 to 2016 25 20 15 10 5 0 20.9 % Target 20 % 13.6 % 17.3 % 17.6 % 2014 2015 2016 Average 2014-2016 Source: Commission data, mid-term review of the multiannual financial framework 2014-2020, SWD(2016) 299 final. 
Tähelepanekud 26 Ülevaade kliimameetmetega seotud kulukavadest aastail 2014–2016 25 20 15 10 5 0 20,9% Eesmärk 20% 17,6% 13,6% 17,3% 2014 2015 2016 Keskmine 2014-2016 Allikas: komisjoni andmed, mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine 2014–2020, SWD(2016) 299 final.
41 The Commission acknowledged in a 2015 annual activity report that it was not in a position to assess with confidence whether it was on track to reach the 20 % objective for the 2014-2020 multiannual financial framework period overall30. 
41 Komisjon tunnistas 2015. aasta tegevusaruandes, et tal ei ole võimalik täpselt hinnata, kas ta on graafikus, et saavutada 20% eesmärk perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames tervikuna30.
The Commission assessed progress towards the 20 % target in the multiannual financial framework mid-term review, published on 14 September 2016. 
Komisjon hindas 20% suuruse eesmärgi saavutamiseks tehtud samme mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamises, mis avaldati 14. septembril 2016.
It estimated that 18.9 % of the EU budget would be spent on climate action. 
Selle kohaselt eraldataks 18,9% ELi eelarvest kliimameetmetele.
We found that the figures for 2014 and 2015 were largely based on estimates. 
Kontrollikoda leidis, et 2014. ja 2015. aasta andmed põhinesid suuresti hinnangutel.
This was particularly the case with the European Structural and Investment Funds. 
Nii oli see eriti Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide puhul.
30 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 7. 
30 Vt kliimameetmete peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruanne, lk 7.
Share of climate funding in EU budget Figure 6 
Kliimameetmete rahastamise osa ELi eelarves Joonis 6
Observations 27 42 While this was unavoidable, since the spending instruments for the new programming period had only just been set up, and so some information was not yet available, these limitations hampered the comparability from one year to the other of the data provided for the period 2014-2016 (see Figure 6). 
Tähelepanekud 27 42 Ehkki see oli vältimatu, kuna uue programmitöö perioodi rahastamisvahendid olid alles äsja kasutusele võetud ja osa teavet ei olnud seetõttu veel kättesaadav, takistasid need piirangud perioodi 2014–2016 kohta esitatud andmete võrdlemist aastate kaupa (vt joonis 6).
In addition, the approval of the multiannual spending programmes in 2015 automatically contributed to the increase in climate action funding since as programmes were approved their climate-related plans were entered into the system. 
Lisaks aitas mitmeaastaste kuluprogrammide heakskiitmine 2015. aastal automaatselt kaasa kliimameetmete rahastamise suurenemisele, sest programmide heakskiitmisel sisestati süsteemi nende kliimameetme-tealased kavad.
As a result, the evolution between 2014 and 2016 cannot be taken as a trend for the whole period. 
Seetõttu ei saa 2014. ja 2016. aasta vahelist erinevust pidada kogu perioodile iseloomulikuks arengusuunaks.
43 In the fisheries spending area, Member States do not have to report their planned climate measures to the Commission until 2016. 
43 Kalanduse kuluvaldkonnas ei pea liikmesriigid kuni 2016. aastani oma kavandatud kliimameetmetest komisjonile aru andma.
Until they do so, Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries cannot verify the accuracy of the indicative contribution to climate change action objectives communicated by the Member States in their operational programmes. 
Kuni selle ajani ei saa merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat kontrollida liikmesriikide rakenduskavades esitatud kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmiseks eraldatava hinnangulise rahastamissumma täpsust.
44 To date, no tool has been available to provide a multiannual consolidated update on the situation across the EU budget. 
44 Siiani puudub vahend mitmeaastaste ajakohastatud koondandmete esitamiseks kogu ELi eelarve ulatuses.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole financial period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
Komisjon on hiljuti ajakohastanud kliimameetmete kulusid kajastavaid andmeid kogu finantsperioodi kohta mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise kontekstis.
45 The established approach presents an inherent risk, since it focuses on identifying the plans for future expenditure. 
45 Rakendatav lähenemisviis sisaldab olemuslikku riski, kuna see keskendub planeeritavate tulevaste kulutuste kindlakstegemisele.
Planned expenditure on climate action does not, however, necessarily translate into actual spending. 
Kliimameetmetele planeeritavad kulutused ei tähenda aga tingimata tegelike kulutuste tegemist.
While this audit did not look at actual expenditure, and, in general, data on actual expenditure is not yet available, we found instances which highlighted this inherent risk. 
Kõnealuse auditi raames ei uuritud tegelikke kulusid ja üldjuhul ei ole andmed tegelike kulude kohta veel kättesaadavad, kuid auditi käigus ilmnes juhtumeid, mis ilmestasid mainitud olemuslikku riski.
When comparing actual expenditure at project level against plans in the LIFE programme, we found that the LIFE projects chosen represented an EU climate action contribution of 34 % of the total EU funds allocated to LIFE. 
Projektide tasandil tehtud tegelike kulude võrdlemisel programmis LIFE esitatud kavadega leiti, et valitud LIFE projektid vastasid ELi kliimameetmete rahastamissummale, mis moodustab 34% kõigist programmile LIFE eraldatud ELi vahenditest.
This fell short of the 49.3 % anticipated in the budgetary documents. 
See on vähem kui eelarvedokumentides prognoositud 49,3%.
Observations 28 46 This case illustrates the need for the authorities to re-evaluate any projected climate funding contributions once they are sufficiently certain of the nature of their forthcoming expenditure, while avoiding extra administrative costs. 
Tähelepanekud 28 46 See näitab, et kliimameetmete prognoositud rahastamissummad tuleb ümber hinnata, kui tulevaste kulutuste iseloom on piisavalt selge, vältides sealjuures üle-määraseid halduskulusid.
The Commission has not yet developed a procedure for doing so. 
Komisjon ei ole vastavat menetlust veel välja töötanud.
47 In addition, the Commission’s approach to the 20 % target is solely focused on financial data. 
47 Lisaks keskendub komisjoni lähenemisviis 20% eesmärgi saavutamisel üksnes fi-nantsandmetele.
Information on what funds plan to achieve or have achieved in terms of results such as greenhouse gas reductions is only available for parts of the budget. 
Teave selle kohta, mida kavatsetakse vahenditega saavutada või milliseid tulemusi (nt kasvuhoonegaaside vähenemine) on nendega saavutatud, on kättesaadav ainult mõningate eelarveosade puhul.
The information is also not comparable, which hampers the consolidation of the results achieved in different areas. 
Samuti ei ole teave võrreldav, mis takistab eri valdkondades saavutatud tulemuste koondamist.
48 In the European Regional Development Fund, Member States are not obliged to use the common greenhouse gas reduction output indicator apart from in the energy investments. 
48 Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul ei ole liikmesriikidel kohustust kasutada ühtset kasvuhoonegaaside vähenemise väljundinäitajat, välja arvatud energia-investeeringute puhul.
While Member States may opt to include other areas, we found that not all of the audited Member States did so. 
Liikmesriigid võivad näitajaid kasutada ka teistes sektorites, kuid seda ei teinud mitte kõik auditeeritud liikmesriigid.
In addition, different methodologies and tools31 are used to calculate greenhouse gas emissions and reductions. 
Lisaks kasutatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste ja vähenemise arvutamiseks erinevaid meetodeid ja vahendeid31.
Several Member State authorities are developing tools to calculate emissions for certain project types such as climate-friendly transportation in the European Regional Development Fund. 
Mitme liikmesriigi ametiasutused töötavad välja vahendeid heitkoguste arvutamiseks teatud projektitüüpide puhul, nagu kliimasõbralik transport Euroopa Regionaalarengu Fondi raames.
As a result, there is a lack of information about the extent to which climate-related action will contribute to the CO2 emission reductions, and the available data may not be comparable across Member States. 
Seetõttu puudub teave selle kohta, mil määral aitavad kliimameetmed kaasa CO2 heite vähenemisele ja kättesaadavad andmed ei pruugi olla liikmesriigiti võrreldavad.
We found that where indicators existed, they focused on mitigation within the energy sector, while adaptation related indicators are rare. 
Kontrollikoda leidis, et kui näitajaid kasutati, keskendusid need leevendusmeetmetele energiasektoris, kohanemisega seotud näitajaid leidus aga harva.
31 For instance, the Commission has referred to its experience with some tools within the budget (e.g. CO2MPARE), and to approaches used at the EIB, the World Bank and other IFIs, and by private investors (e.g. SEI metrics, IIGCC). 
31 Näiteks on komisjon viidanud oma kogemustele mõningate vahenditega eelarve raames (nt CO2MPARE) ja lähenemisviisidele, mida kasutavad EIP, Maailmapank ja teised rahvusvahelised rahastamisasutused ning erainvestorid (nt SEI näitajad, IIGCC).
Observations 29 There is a serious risk that the target will not be met 49 We estimated that the rate of climate funding must be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current multiannual financial framework, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Tähelepanekud 29 Valitseb tõsine oht, et eesmärki ei saavutata 49 Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta praeguse mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastatel (st 2017-2020) keskmiselt 22 protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20 protsendi üldeesmärk.
This matches the estimate produced by the Directorate-General for Climate Action32. 
See vastab kliimameetmete peadirektoraadi hinnangule32.
Compared to 2014-2016, this means that an increased effort will be required for 2017-2020. 
See tähendab, et võrreldes aastatega 2014–2016 tuleb perioodil 2017–2020 teha suuremaid jõupingutusi.
However, the mid-term review estimates an 18.9 % spending on climate action for the period of 2014-2020. 
Vahehindamises hinnatakse perioodi 2014–2020 kliimameetmete rahastamise osakaalu suuruseks aga 18,9%.
50 We also conducted an analysis in order to assess the Commission’s prognosis. 
50 Samuti tegi kontrollikoda analüüsi komisjoni prognoosi hindamiseks.
Assuming that the areas responsible for most climate funding (see Table 1) actually provide the anticipated amounts of climate funding, we estimated that the rate of climate funding to be achieved in 2014-2020 in the areas of the EU budget not listed in Table 133 was 18.2 %. 
Eeldusel, et valdkonnad, mille osa kliimameetmete rahastamises on suurim (vt tabel 1), kavandatud summad ka reaalselt kliimameetmetele eraldavad, hindas kontrollikoda perioodi 2014–2020 kliimameetmete rahastamise määra suuruseks ELi eelarve-valdkondades, mida ei ole tabelis 133 loetletud, 18,2%.
This would mean doubling current efforts in these areas34. 
See tähendaks praeguste jõupingutuste kahekordistamist neis valdkondades34.
We could find no evidence showing that the Commission was increasing efforts in these areas and how such a doubling would be feasible. 
Kontrollikoda ei leidnud tõendeid sellest, et komisjon suurendaks neis valdkondades jõupingutusi, ega sellest, et jõupingutuste kahekordistamine oleks teostatav.
51 In addition, there are serious risks that could affect the expected contribution in the areas mentioned in Table 1, which are to provide most of the planned climate funding on 2014-2020 multiannual financial framework. 
51 Lisaks esineb mõningaid tõsiseid riske, mis võivad mõjutada nende tabelis 1 loetletud valdkondade eeldatavat osalust, mille osa kliimameetmete kavandatud rahastamises perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames on suurim.
The main risks are examined sector by sector in the three following sections: — Assumptions concerning the largest contribution from agricultural direct payments to the climate action target are insufficiently justified and this may lead to overestimation (paragraphs 52 to 54). — Application of EU climate coefficients has led to overestimation of the contribution to climate of rural development (paragraphs 55 to 59). — We adapted the climate contributions from agricultural direct payments and rural development measures where necessary to be in line with the principle of conservativeness (see paragraphs 54 and 58). 
Kolmes järgmises osas käsitletakse peamisi riske sektorite kaupa. – Eeldused põllumajanduse otsetoetuste suurima panuse kohta kliimameetmete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt põhjendatud, mis võib põhjustada ülehindamist (punktid 52–54). – ELi kliimakoefitsientide rakendamise tõttu on maaelu arengu osalus kliimameetmete rahastamises üle hinnatud (punktid 55–59). – Kontrollikoda kohandas vajaduse korral põllumajanduse otsetoetuste ja maaelu arengu meetmete osalust kliimameetmetes, et järgida konservatiivsuse põhimõtet (vt punktid 54 ja 58).
These adjustments would reduce agricultural climate funding by up to approximately 33 billion euros, which represents around 15 % of the overall target. — Horizon 2020 has fallen behind its 35 % target and needs to catch up (paragraphs 60 to 64). 
Kohandamisest tingitult väheneb põllumajanduse osakaal kliimameetmete rahastamises kuni 33 miljardit eurot, mis moodustab üldeesmärgist ca 15%. – „Horisont 2020“ on oma 35% suurusest eesmärgist maha jäänud ja peab mahajäämuse tasa tegema (punktid 60–64).
32 See graph in the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 12. 
32 Vt joonis kliimameetmete peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruandes, lk 12.
33 They are mainly research programmes (excluding Horizon 2020) and the spending programmes under budget headings dealing with security and citizenship, and external relationships of the EU. 
33 Peamiselt teadusuuringute programmid (v.a „Horisont 2020“) ja kuluprogrammid eelarverubriikides, mis hõlmavad julgeolekut ja kodakondsust ning ELi välissuhteid.
34 On the basis of the rate of 11.4 % expected to be achieved for the years 2014-2016, we estimated that a rate of 23.2 % would need to be achieved on average for the remaining years 2017-2020 if the overall target of 20 % was to be reached. 
34 Aastaiks 2014–2016 kavandatud 11,4% suuruse määra alusel hindab kontrollikoda, et aastail 2017–2020 peab määr 20% suuruse üldeesmärgi täitmiseks olema keskmiselt 23,2%.
Observations 30 Assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target lack sound justification 52 Agricultural direct payments are composed of a greening component, which represents a 30 % share, and of a non-greening component, representing the remaining 70 %. 
Tähelepanekud 30 Eeldused põllumajanduse otsetoetuste panuse kohta kliimameetmete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt põhjendatud 52 Põllumajanduse otsetoetused koosnevad rohestamise komponendist, mis moodustab 30%, ja ülejäänud osast, mis moodustab 70%.
The Commission estimates that the contribution from agricultural direct payments to climate change will be around 20 % per year in 2016-202035. 
Komisjoni hinnangul on põllumajanduse otsetoetuste osa kliimameetmetes perioodil 2016–2020 umbes 20% aastas35.