natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the agencies’ 2017 annual reports refer to the SDGs in a general manner, but none of them provide systematic information on sustainability issues or link their performance to the SDGs. 
Mõne asutuse 2017. aasta aruandes viidatakse kestliku arengu eesmärkidele üldiselt, kuid üheski ei esitata süstemaatilist teavet jätkusuutlikkusega seotud küsimuste kohta ega seota asutuse tulemuslikkust kestliku arengu eesmärkidega.
52 The Commission provides information related to sustainability issues in its performance reporting, but this is not compiled or presented systematically. 
52 Komisjon esitab oma tulemusaruannetes jätkusuutlikkusega seotud teavet, kuid seda ei koguta ega esitleta süstemaatiliselt.
However, the Commission does measure and report on the Commission’s contribution to implementing the SDGs in the area of external action. 
Samas mõõdab komisjon välistegevuse valdkonnas omaenda panust kestliku arengu eesmärkide täitmisse ja annab sellest aru.
For example, in October 2018 it adopted a “revised EU International Cooperation and Development Results Framework”76. 
Näiteks võttis komisjon 2018. aasta oktoobris vastu läbivaadatud ELi rahvusvahelise koostöö-ja arengutulemuste raamistiku76.
This mirrors what is happening in countries such as Chile, Denmark, France, Italy, Netherlands, Norway, Portugal and Republic of South Korea, where interinstitutional coordination on SDGs is led by the ministries of foreign affairs77. 
See peegeldab ka seda, mis toimub riikides nagu Tšiili, Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Norra, Portugal ja Lõuna-Korea, kus kestliku arengu eesmärkide institutsioonidevahelist koordineerimist juhivad välisministeeriumid77.
53 According to the Commission, this revised framework will make it possible to report on how EU-financed78 action has contributed to SDG implementation in partner countries – in both the current 2014-2020 and the next 2021-2027 MFF. 
53 Komisjoni hinnangul võimaldab läbivaadatud raamistik anda aru selle kohta, kuidas ELi rahastatud78 meetmed on aidanud täita kestliku arengu eesmärke partnerriikides nii praeguses, 2014.–2020. aasta kui ka järgmises, 2021.–2027. aasta finantsraamistikus.
It is also expected to be used for the Commissions reporting framework and in reporting by the EU and Member States to the UN every four years (paragraph 56 79. 
Eeldatavasti kasutatakse seda ka komisjoni aruandlusraamistikus ja ÜRO-le iga nelja aasta järel esitatavates ELi ja liikmesriikide aruannetes (punkt 56)79.
The document points out that such a result framework can contribute to effective implementation, transparency, accountability and “consistent communication of the EU contribution to progress towards SDGs in partner countries”80. 26 
Dokumendis märgitakse, et selline tulemusraamistik võib aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide tõhusale täitmisele, läbipaistvusele, vastutuse tagamisele ja „järjepidevale teavitustegevusele ELi panuse kohta kestliku arengu eesmärkide täitmisse partnerriikides“80. 25
Eurostat report on progress towards the SDGs in an EU context 54 Since 2017, Eurostat has produced annual reports providing a description of “progress towards the SDGs in an EU context”81. The report aims to provide a quantitative assessment of the EU’s progress towards reaching the SDGs. 
Eurostati kestliku arengu eesmärkide seirearuanne ELi kontekstis 54 Alates 2017. aastast avaldab Eurostat igal aastal aruande, milles kirjeldatakse „edusamme kestliku arengu eesmärkide täitmisel ELi kontekstis“81.
However, the Commission does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
Ometi ei püüa komisjon mõõta ELi poliitika ega eelarve panust kestliku arengu tegevuskavasse 2030.
55 Eurostat’s report provides information on different indicators and progress on SDG-related issues, and includes data broken down by Member State. 
55 Eurostati aruandes antakse teavet eri näitajate ja edusammude kohta kestliku arengu eesmärkidega seotud küsimustes ning andmed on esitatud liikmesriigi kaupa.
The indicators, selected by the Commission based on consultation with stakeholders consist mainly of statistical information collected by Member States. 
Näitajad, mille valimisel on komisjon lähtunud konsultatsioonidest sidusrühmadega, põhinevad peaasjalikult liikmesriikide kogutud statistilisel teabel.
Indicators are evaluated against EU 2020 targets or other policy targets where available. 
Näitajaid võrreldakse ELi 2020. aasta eesmärkide või võimaluse korral muude poliitiliste eesmärkidega.
The report also highlights EU policy action in a specific area, but the indicators do not measure the performance of this EU policy action. 
Lisaks tuuakse aruandes esile konkreetsetes valdkondades võetud ELi poliitikameetmed, kuid näitajatega ei mõõdeta nende meetmete tulemuslikkust.
Some indicators include certain challenges (Box 6).The European Parliament has welcomed the Eurostat report as a “step forward towards the creation of a fully-fledged EU monitoring mechanism” but has also pointed out that “Eurostat alone cannot comprehensively capture all dimensions of SDG progress”82. 
Mõne näitajaga kaasnevad teatavad probleemid (6. selgitus). Euroopa Parlament pooldas Eurostati aruannet kui sammu „edasi täieõigusliku ELi seiremehhanismi loomise suunas“, kuid märkis seejuures, et „Eurostatil ei ole üksinda võimalik kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kõiki aspekte täielikult arvesse võtta“82.
We have previously criticised the Eurostat report for not measuring the progress towards its SDG commitment to achieving land degradation neutrality by 203083. 27 
Kontrollikoda on juba varem kritiseerinud Eurostati aruannet, sest selles ei mõõdeta, millised on olnud edusammud, et täita ELi võetud kohustus saavutada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus83.
28 Box 6 Example of Eurostat 2019 SDG indicators SDG 13 – Take urgent action to combat climate change and its impacts Progress is measured based on the following indicators84: (1) Greenhouse gas emissions from a territorial perspective(measured against 2020 targets); (2) Greenhouse gas emissions intensity of energy consumption; (3) Mean near surface temperature deviation; (4) Climate related economic losses; (5) Contribution to the international $100 billion commitment on climate-related expending; Challenges relating to these indicators include the following: With regard to indicator No 1: (a) While this is an internationally agreed indicator, the Commission’s think tank and studies have pointed out that focusing solely on this measurement risks not taking into account spill-over effects which occur when developed countries reduce their greenhouse gas emissions by outsourcing emission-intensive sectors to other countries and then importing the products85; (b) 2020 targets are used for the reduction of greenhouse gas emissions despite the existence of 2030 targets and objectives for 205086. 
26 6. selgitus Eurostati kestliku arengu eesmärkide näitajaid Kestliku arengu eesmärk nr 13: võtta kiiresti meetmeid kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemiseks Edusamme mõõdetakse järgmiste näitajatega84: 1) territoriaalselt mõõdetud kasvuhoonegaaside heitkogused (võrreldakse 2020. aasta eesmärkidega); 2) energiatarbimisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste intensiivsus; 3) maapinna keskmise temperatuuri hälve; 4) kliimamuutustega seotud majanduslik kahju;
56 The Commission plans to use the Eurostat report, together with a report on the impact of the EU external action on achieving the SDGs89, for the purpose of reporting to the UN in 2019. 
56 ÜRO-le 2019. aasta aruande esitamiseks kavatseb komisjon kasutada Eurostati aruannet ja aruannet ELi välistegevuse mõju kohta kestliku arengu eesmärkide täitmisele89.
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action. 
See tähendab, et kui välistegevus välja arvata, ei hõlma 2019. aasta aruanne ELi eelarve ja poliitika panust.
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7). 
ELi institutsioonide ja asutuste esitatud jätkusuutlikkusalane teave 57 Kontrollikoda tegi kindlaks, et jätkusuutlikkuse aruandeid avaldab üks ELi institutsioon (Euroopa Investeerimispank) ja üks ELi amet (Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet) (7. selgitus).
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
7. selgitus EIP ja EUIPO jätkusuutlikkuse aruanne EIP aruanne Euroopa Investeerimispank (EIP) on ELi institutsioon, mis asub Luxembourgis.
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90. 
See on rahaliselt sõltumatu üksus, millel on 243 miljardit eurot kapitali ja 3800 töötajat90.
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91. 
EIP kui ELi pank rahastab ja nõustab investeeringuid kogu maailmas91. Institutsioon
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards. 
28 avaldas oma esimese jätkusuutlikkuse aruande 2007. aastal92 ja viis selle GRI aruandlussuunistega kooskõlla alates 2008. aastast93.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
EIP viimane aruanne (2018) koosneb kahest dokumendist: jätkusuutlikkuse aruanne94 ja aruanne jätkusuutlikkuse aruandluse avaldamise kohta (Sustainability Reporting Disclosure).
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
Esimeses kirjeldatakse EIP käsitlust jätkusuutliku ja uuendusliku rahanduse ja investeerimise kohta.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
Tuuakse esile, kuidas jätkusuutlikkusega seotud probleemid on lõimitud projektide hindamisse95, ja esitatakse näiteid sidusrühmade kaasamise kohta ning teavet organisatsioonis aruandluse tagamise kohta.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Teises aruandes, mis on mõeldud spetsialistidele (analüütikud, valitsusvälised organisatsioonid, akadeemiline kogukond jms), esitatakse põhjalik standarditud teave keskkonna-, sotsiaal-ja juhtimisaspektide ning EIP tulemuslikkuse kohta.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
EUIPO aruanne Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet on detsentraliseeritud ELi asutus, mis asub Alicantes (Hispaanias).
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. 
See on täielikult isemajandav üksus96, millel on 401 miljoni euro suurune eelarve ja 995 töötajat97.
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
EUIPO ülesannete hulka kuulub ELi kaubamärkide ja ühenduse disainilahenduste registreerimine, Euroopa ja rahvusvaheline koostöö ning intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamine.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
Amet rakendas 2016. aastal ettevõtja jätkusuutlikkuse raamistikku, töötas välja ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia ja esitas oma esimese GRI standardite kohase jätkusuutlikkuse aruande (eelarveaasta 2016 kohta), olles sellega ELi asutustest esimene.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 
Amet otsustas, et kooskõlastab 2017. aasta aruande sisu vabatahtlikult ELi direktiiviga muu kui finantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamise kohta98.
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
58 Jätkusuutlikkuse aruandluse raames analüüsisid EIP ja EUIPO oma jätkusuutlikkusriske ja avalikustasid need.
This work was based on internal and external interviews. 
Töö põhines ametisisestel ja -välistel vestlustel.
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment. 
Joonisel 10 on esitatud EIP hinnang teabe olulisuse kohta.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Joonis 10. EIP hinnang jätkusuutlikkusega seotud küsimuste olulisuse kohta 29 Läbipaistvus ja vastutus Inimõigused ja haavatavadrühmad Eetika ja väärikus Kliima ja keskkond Keskkond ja sotsiaalsed standardid Tervishoid ja heaolu Korruptsioonivastane tegevus Kogukondade ja sidusrühmade kaasamine Mitmekesisus ja kaasatus Taristu Saaste ja heitkogused VKEd ja töökohtade loomine Bioloogiline mitmekesisus ja Innovatsioon ja ökosüsteemid oskused Töötajate areng ja õpe Infoturveja küberjulgeolek Organisatsiooni märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne mõju Väga suur Oluline Vähem oluline Tõlgendus: sidusrühmad ja EIP peavad kliimat ja keskkonda väga oluliseks, samas kui eetikat ja usaldusväärsust hindavad sidusrühmad rohkem kui EIP.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 11. 
Allikas: EIP (2019): „Sustainability Report 2018” (2018. aasta jätkusuutlikkuse aruanne), lk 11.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 Nii EIP kui ka EUIPO jätkusuutlikkuse aruanded sisaldavad teavet selle kohta, kuidas organisatsioonid võtavad oma poliitikas ja tegevuses arvesse jätkusuutlikkusega seotud küsimusi, ning teavet organisatsiooni mõju kohta jätkusuutlikkusele.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. Relevanceto stakeholders Very relevant 
EIP näitest 8. selgituses ilmneb, et organisatsiooni tegevuse mõju jätkusuutlikkusele võib olla palju suurem, kui vaid organisatsiooni juhtimise mõju. Asjakohasus Väga sidusrühmadele asjakohane
31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
30 8. selgitus EIP valitud laenutehingute CO2-jalajälg võrreldes EIP enda mõjuga EIP avaldab teavet tema rahastatavate projektide CO2-jalajälje kohta. EIP projektide CO2-jalajälg, 2015–2017 Projektide arv EIP määratud kogusumma (miljard eurot) Koguheide (Mt CO2e/aasta) CO2 sidumine metsanduses (Mt CO2e/aasta) Suhteline heide (Mt CO2e/aasta) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Allikas: EIP, „Sustainability Report 2017” (2017. aasta jätkusuutlikkuse aruanne).
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
Tabelist nähtub, et CO2 mõõtühik on miljon tonni (Mt) ja et 2017. aastal oli koguheide 5,2 Mt CO2-ekvivalenti.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
Rahastatud projektide suhteline heitkogus vähenes 2,9 Mt CO2-ekvivalenti võrreldes alternatiividega.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
EIP kui organisatsiooni CO2-jalajälg oli 22 024 tonni CO2-ekvivalenti.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
See näitab, et organisatsiooni äritegevuse mõju analüüs ja aruandlus võivad viidata palju suuremale mõjule, kui vaid organisatsiooni enda mõju aruandlus.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Kuigi teised ELi institutsioonid ja asutused ei avalda jätkusuutlikkuse aruandeid, koguvad ja vahel ka avaldavad nad jätkusuutlikkusega seotud teavet. Seda tehakse aga juhuslikul viisil ega tagata kõigi jätkusuutlikkusega seotud oluliste aspektide kajastust.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
Seda kinnitab kontrollikoja küsitlus, mis korraldati kõigis ELi institutsioonides ja asutustes.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Kogutud või avaldatud teave puudutab peamiselt organisatsiooni juhtimise mõju jätkusuutlikkusele (näiteks paberi või vee kasutamine organisatsioonis), mitte seda, kuidas organisatsioonid on võtnud jätkusuutlikkust arvesse oma üldstrateegias ja tegevuses.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
On oht, et sellises organisatsioonisisesele tegevusele keskendunud aruandluses ei tuvasta organisatsioonile kõige olulisemaid probleeme.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
Ka ei seostu selline teave sõnaselgelt sellega, kuidas on organisatsiooni poliitikas ja tegevuses arvesse võetud kestliku arengu eesmärke.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 ELi institutsioonide ja asutuste avaldatud teave puudutab nende juhtimist, töötajate palkamist ja organisatsiooni mõju keskkonnale.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Teave avaldatakse mitmes eri aruandes (näiteks keskkonnajuhtimis-ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) tarbeks koostatud aruannetes) ja/või veebis.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Kogutakse muudki teavet, kuid seda ei avaldata (II lisa).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Kontrollikoda küsis ELi institutsioonidelt ja asutustelt, kas nad on rakendanud teatud juhtimissüsteeme jätkusuutlikkuse aruandluse või selle osade toetamiseks (joonis 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Sellised juhtimissüsteemid on abiks organisatsioonidele, kes soovivad vähendada oma mõju keskkonnale (EMAS, ISO 14001) või oma töötajate tervisele ja ohutusele (töötervishoiu ja -ohutuse juhtimissüsteem (OHSAS) 18001, ISO 45001). Joonis 11.
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
ELi institutsioonide ja asutuste rakendatud juhtimissüsteemid 31 Rakendatud juhtimissüsteemid EMAS (keskkonnajuhtimine) ISO 14001 (keskkonnajuhtimine) Muu ISO 50001 (energiajuhtimine) OSHAS 18001 (tervishoid ja ohutus) ISO 45001 (tervishoid ja ohutus) Juhtimissüsteeme ei ole rakendatud 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 ELi institutsioonid ELi asutused: töötajaid <100 ELi asutused: töötajaid 100–250 ELi asutused: töötajaid 250–500 ELi asutused: töötajaid >500 4 3 2 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 Rakendatud juhtimissüsteemid on seotud valdavalt keskkonnaaspektidega.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Kolm neljandikku ELi institutsioonidest99 ja 10% ELi asutustest on rakendanud juhtimissüsteemi, nagu EMAS ja/või ISO 14001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Mõlemad süsteemid võimaldavad organisatsioonidel teha kindlaks ja jälgida oma tegevuse, toodete ja teenuste mõju keskkonnale.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
Erinevalt ISO 14001 süsteemist tuleb süsteemi EMAS kasutamiseks avaldada aruanne, kasutades mitut põhinäitajat: energiatõhusus, materjalitõhusus, jäätmed, bioloogiline mitmekesisus ja heitkogused.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
Muid asjakohaseid rahvusvahelisi juhtimissüsteeme, näiteks tervishoiu-ja ohutuse (OHSAS 18001) või energia valdkonnas, (ISO 5001) rakendatakse väga vähe.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 Küsimusele, miks nad ei avalda eraldiseisvat jätkusuutlikkuse aruannet, vastas enamik ELi institutsioone ja asutusi, et ei ole veel sellele mõelnud. Teine sagedaim vastus oli, et puudub vajalik oskusteave (joonis 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Joonis 12. Peamised põhjused, miks jätkusuutlikkuse aruannet ei avaldata Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
66 Kontrollikoja küsitlusele vastanud peavad jätkusuutlikkuse aruandluse eelisteks eelkõige usalduse ja läbipaistvuse suurendamist.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. 
Samas arvasid nad, et jätkusuutlikkuse aruandlus suurendaks ka nende töömahtu.
(Figure 13). 
(Joonis 13).