natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this way, the guidelines ensure better consistency and transparency of rule for Member States and as such provide assurance for Member States as regards the Commission's closure requirements. 
Liikmesriikide jaoks tagavad need suunised õigusnormide parema järjepidevuse ja läbipaistvuse ning pakuvad seeläbi kindlust, et komisjoni lõpetamisnõudeid on järgitud.
The Commission notes that the Court considers such clarification as useful and appropriate for example for the residual risk rate (see paragraphs 123 and 135). 
Komisjon märgib, et kontrollikoja meelest on sellised selgitused kasulikud ja asjakohased näiteks allesjäänud riskimäära puhul (vt punktid 123 ja 135).
The Commission has explained its position on the legal possibility offered in Article 78(6) of the General Regulation for 2007-2013 to consider eligible expenditure for financial instruments at closure. 
Komisjon on selgitanud oma seisukohta perioodi 2007–2013 üldmääruse artikli 78 lõikes 6 toodud juriidilise võimaluse suhtes arvestada rahastamisvahendite toetuskõlblikke kulusid lõpetamisel.
See the Commission reply to Recommendation 3 of the Court’s 2015 Annual Report. 
Vt komisjoni vastus kontrollikoja 2015. aasta aruande 3. soovitusele.
The Commission also refers to its reply in paragraph 89. 
Komisjon viitab ka oma vastusele punktis 89.
Reply of the Commission 93 The Commission considers that the closure guidelines adequately clarify the specific rules for phasing of non-major projects and this will not complicate the closure process. 
Komisjoni vastus 93 Komisjon on arvamusel, et lõpetamise suunised selgitavad adekvaatselt mittesuurprojektide etappidesse jagamise spetsiifilisi nõudeid ning see ei muuda lõpetamisprotsessi keerulisemaks.
137 The Commission considers that the internal preparation for the closure is well on track in order to ensure a smooth closure process. 
137 Komisjon leiab, et sisemised ettevalmistused lõpetamiseks kulgevad vastavalt graafikule, tagades sellega lõpetamisprotsessi sujuvuse.
138 The Commission underlines that for the closure of the 2007-2013 period, the risk of unjustified reductions in final error rates reported by Member States is mitigated by the issuance of the annual control reports and the implementation of financial corrections when the residual error rates are above the materiality level. 
138 Komisjon rõhutab, et perioodi 2007–2013 lõpetamise puhul leevendab iga-aastaste kontrolliaruannete koostamine ja finantskorrektsioonide rakendamine liikmesriikide esitatud lõplike veamäärade alusetu vähendamise ohtu, kui allesjäänud veamäärad ületavad olulisuse piirmäära.
The Commission thoroughly analyses and validates the error rate reported by the audit authorities year on year and at closure. 
Komisjon analüüsib ja valideerib põhjalikult auditeerimisasutuste poolt igal aastal ja lõpetamisel esitatud veamäära.
This process is annually reviewed by the Court. 
Seda protsessi kontrollib igal aastal kontrollikoda.
Common Commission reply to paragraphs 139 and 140 It should be noted that only for a limited number of major projects a state aid notification is necessary (a notification is not required, e.g. if no state aid involved or when the project falls within the scope of a Block Exemption Regulation or an approved aid scheme). 
Komisjoni ühine vastus punktidele 139 ja 140: Tuleb märkida, et vaid piiratud arvu suurprojektide puhul on riigiabi teatis vajalik (teatis ei ole nõutav näiteks juhul, kui riigiabi ei ole kaasatud või kui projekt kuulub grupierandi määruse või heakskiidetud abikava alla).
The Commission refers to its reply to recommendation 4 in Special Report No 24/2016. 
Komisjon viitab vastusele, mille ta on andnud eriaruandes nr 24/2016 esitatud 4. soovitusele.
As regards the verification of the compliance of major projects with state aid rules, the Commission rejected the recommendation as it believed that it goes against the Commission’s objectives pursued through its guidance given to Member States in 2012 not to systematically re-examine the projects decided before that date — leaving it to Member States the possibility to notify or not — and to provide stability to Member States and beneficiaries as regards the treatment of such projects. 
Suurprojektide riigiabi eeskirjadele vastavuse kinnitamise küsimuses ei olnud komisjon soovitusega nõus, kuna leiab, et see läheb vastuollu komisjoni eesmärkidega, mida tahetakse saavutada liikmesriikidele 2012. aastal antud suunistega, mille kohaselt ei tuleks projekte, mille kohta tehti otsus enne seda kuupäeva, süstemaatiliselt uuesti kontrollida (jättes teavitamise või mitteteavitamise liikmesriikide otsustada), ning liikmesriikidele ja toetusesaajatele tuleks tagada stabiilsus selliste projektide menetlemisel.
141 For rural development, the Commission is aware that, as for any other measure managed by a Paying Agency, the risk of declaring ineligible expenditure is present in the financial instruments. 
141 Maaelu arengu valdkonna puhul on komisjon teadlik sellest, et nagu mis tahes muu makseasutuse poolt hallatava meetme puhul, on ka rahastamisvahendite puhul olemas risk, et deklareeritakse toetuskõlbmatuid kulusid.
However, the Commission would like to underline that, already in previous audits it has warned Member States of possible irregular spending. 
Komisjon rõhutab siiski, et ta hoiatas liikmesriike võimalike eeskirjadevastaste kulude eest juba eelmistes auditites.
Audits dedicated to the closure of guarantee funds are already planned and may result in financial corrections, if necessary. 
Garantiifondide lõpetamisega seotud auditid on juba kavandatud ja võivad vajaduse korral kaasa tuua finantskorrektsioone.
In relation to eligibility of expenditure relating to financial instruments and contractual advances, specific clarifications have been already provided to national authorities for their assurance at closure. 
Rahastamisvahendite ja lepinguliste ettemaksetega seotud kulude toetuskõlblikkuse küsimustes on lõpetamise kindlust tagavad spetsiaalsed selgitused riiklikele ametiasutustele juba edastatud.
For cohesion policy, the Commission refers to its replies in paragraphs 100 and 107. 
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul viitab komisjon oma vastustele punktides 100 ja 107.
In relation to eligibility of expenditure relating to financial instruments and contractual advances, specific clarifications have been already provided to programme authorities for their assurance at closure. 
Rahastamisvahendite ja lepinguliste ettemaksetega seotud kulude toetuskõlblikkuse küsimustes on lõpetamise kindlust tagavad spetsiaalsed selgitused programmiasutustele juba edastatud.
Event Date Adoption of the Audit Planning Memorandum/Start of audit 15.9.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 13.10.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 14.12.2016 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 25.1.2017 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.9.2015 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 13.10.2016 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 14.12.2016 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 25.1.2017
After the end of a programme period, cohesion and rural development programmes have to be closed and financially settled. 
Programmitöö perioodi lõpus tuleb ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmid lõpetada ja rahaliselt tasaarvestada.
In this audit we examined whether the rules and procedures for the closure provide a basis for the Commission and Member States to close programmes in an efficient and timely manner. 
Käesolevas auditis uuris kontrollikoda, kas lõpetamise aluseks olevad eeskirjad ja menetlused võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel programmid mõjusalt ja õigeaegselt lõpetada.
Overall, we found that the Commission’s closure guidelines for the 2007-2013 period in both cohesion and rural development provide an adequate basis for Member States to prepare effectively for closure but we identified some weaknesses and certain risks that need to be addressed during the closure exercise. We also make a number of recommendations concerning the post-2020 legislative framework. 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et komisjoni poolt ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades perioodi 2007–2013 lõpetamiseks koostatud suunised võimaldavad liikmesriikidel lõpetamiseks mõjusalt valmistuda, kuid leiti ka teatud puudusi ja riske, millega tuleb tegeleda lõpetamisprotsessi käigus.
EN 2017 Special Report NO 10 EU support to young farmers should be better targeted to foster effective generational renewal (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 1977 - 2017 
ET 2017 Eriaruanne nr 10 ELi noorte põllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mõjusat põlvkonnavahetust (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) 1977 - 2017
Audit team The ECA’s special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics. 
Auditirühm Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tulemus-ja vastavusauditite tulemused.
This report was adopted by Audit Chamber I — headed by ECA Member Phil Wynn Owen — which specialises in sustainable use of natural resources. 
Käesoleva aruande võttis vastu loodusvarade säästva kasutamise valdkonnaga tegelev I auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Phil Wynn Owen.
The audit was led by ECA Member Janusz Wojciechowski, supported by Kinga Wisniewska-Danek, head of private office; Katarzyna Radecka-Moroz, private office attaché; Helder Faria Viegas, principal manager; Lorenzo Pirelli, head of task, Malgorzata Frydel, deputy head of task. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Janusz Wojciechowski, keda toetasid kabinetiülem Kinga Wisniewska-Danek, kabineti atašee Katarzyna Radecka-Moroz, valdkonnajuht Helder Faria Viegas, auditijuht Lorenzo Pirelli ja auditijuhi asetäitja Malgorzata Frydel.
The audit team consisted of Antonio Caruda Ruiz, Anzela Poliulianaite, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Matteo Tartaggia and Diana Voinea. 
Auditirühma kuulusid Antonio Caruda Ruiz, Anzela Poliulianaite, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Matteo Tartaggia ja Diana Voinea.
Secreterial assistance was provided by Frederique Hussenet, Monika Schmidt and Terje Teppan-Niesen. 
Sekretäriülesandeid täitsid Frederique Hussenet, Monika Schmidt ja Terje Teppan-Niesen.
From left to right: Kinga Wisniewska-Danek, Carlos Sanchez Rivero, Malgorzata Frydel, Frédéric Soblet, Janusz Wojciechowski, Diana Voinea, Katarzyna Radecka-Moroz, Helder Faria Viegas, Lorenzo Pirelli. 
Vasakult paremale: Kinga Wisniewska-Danek, Carlos Sanchez Rivero, Malgorzata Frydel, Frédéric Soblet, Janusz Wojciechowski, Diana Voinea, Katarzyna Radecka-Moroz, Helder Faria Viegas, Lorenzo Pirelli.
Glossary Executive summary Introduction Paragraph I - VII A decreasing farming population Generational renewal is high on the political agenda EU support for young farmers Audit scope and approach Observations Part I – Intervention logic Young farmers’ needs identified at general level ... ... but general needs were not further investigated Partial mismatch between needs and form of support Objectives set at general level ... ... but the general objective of encouraging generational renewal was not reflected in the objective of Pillar 1 payment to young farmers The general objective of encouraging generational renewal was reflected in the objective of Pillar 2 setting-up measure Limited coordination between support measures, though some good practices were identified Part II – Targeting of the measures Pillar 1 payment to young farmers: an over-standardized aid Pillar 2 project selection system allows good targeting, although best projects were sometimes not prioritised Part III – Monitoring and evaluation of the measures 1 - 1 4 6 - 11 - 17 - 17 - 19 - 24 - 27 – 29 - 31 - 38 - 39 - 52 - 69 - 10 - 3 - 5 10 16 83 37 18 23 25 26 28 30 37 68 51 68 83 CONTENTS 2 
Mõisted Kokkuvõte Sissejuhatus Punkt I-VII 1–10 1–3 4–5 6–10 11–16 17–83 17–37 18 19–23 24–25 26 27–28 29–30 31–37 38–68 39–51 52–68 Põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa vähenemine Põlvkonnavahetus on poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ELi noorte põllumajandustootjate toetus Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud I osa. Sekkumisloogika Noorte põllumajandustootjate vajadused on üldtasandil kindlaks tehtud, ... ...ent üldiseid vajadusi täpsemalt ei uuritud Vajadused ja toetusvorm ei vasta osaliselt teineteisele Eesmärgid seatakse üldisel tasandil... ...ent esimese samba noorte põllumajandustootjate toetuse eesmärgi kirjelduses ei mainita põlvkonnavahetuse soodustamist kui üldist eesmärki Põlvkonnavahetuse soodustamist nimetati teise samba meetme raames noortele põllumajandustootjatele makstava tegevuse alustamise toetuse eesmärgiks Toetusmeetmete vaheline vähene koordineerimine, kuigi leiti ka mõningaid häid tavasid II osa – meetmete suunamine Esimesest sambast rahastatav noorte põllumajandustootjate toetus: liiga standardiseeritud abi Teise samba projektide valimise süsteem võimaldab toetust hästi suunata, kuigi kohati ei eelistatud parimaid projekte SISUKORD 2
CMEF indicators do not allow assessing the performance of the measures in achieving their objectives ... however, some Member States developed useful indicators Evaluations do not generally provide valuable information on the performance of the measures, though one good practice was identified Limited evidence of facilitating young farmers’ setting up No clear relationship between EU aid and generational renewal Conclusions and recommendations 70-71 72-73 74-75 76-80 81-83 84-90 Annex I – Variation in the number of farmers up to 44 years old between 2007 and 2013 in Member States Annex II – Distribution of farmers per age group in Member States in 2007 and 2013 Annex III – EU budget for young farmers per Member State Annex IV – Intervention logic of Pillar 1 Annex V – Member States’ implementation choices for Pillar 1 payment for young farmers The Commission’s replies 3 
III osa. Meetmete seire ja hindamine Ühise seire-ja hindamisraamistiku näitajad ei võimalda hinnata meetmete tulemuslikkust neile seatud eesmärkide täitmisel ...mõned liikmesriigid on aga kasutusele võtnud kasulikke näitajaid Hindamised ei anna tavaliselt väärtuslikku teavet meetmete tulemuslikkuse kohta, kuigi leiti ka üks hea näide Vähe tõendeid noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetuse mõju kohta ELi toetuse ja põlvkonnavahetuse vahel puudub selge seos Järeldused ja soovitused 69–83 70–71 72–73 74–75 76–80 81–83 84–90 I lisa.
GLOSSARY Active farmer: The active farmer provision set in Article 9 of Regulation (EU) No 1307/20131 aims at preventing individuals and companies from receiving support from the CAP when their business is not agricultural or is only marginally so. 
MÕISTED Aktiivne põllumajandustootja: määruse (EL) nr 1307/20131 artiklis 9 sätestatud aktiivse põllumajandustootja sätte kohaselt ei saa üksikisikud ega ettevõtted ÜPP raames toetust, kui nende tegevus ei ole põllumajanduslik või on seda vaid vähesel määral.
The key element of the active farmer provision is a negative list of businesses/activities, which includes airports, waterworks, real estate services, railway services and permanent sport and recreational grounds. 
Aktiivse põllumajandustootja sätte peamine element on loetelu ettevõtetest/tegevustest, millele toetust ei anta, nagu lennujaamade, veerajatiste, alaliste spordiväljakute ja puhkealade haldamine ning raudtee-ja kinnisvarateenuste osutamine.
If Member States want to, they can apply a stricter definition of active farmer. 
Soovi korral võivad liikmesriigid kohaldada rangemat aktiivse põllumajandustootja määratlust.
It finances the EU's contribution to rural development programmes and is commonly referred to as “Pillar 2” of the CAP. 
Sellest rahastatakse EL osalust maaelu arengukavades ja seda nimetatakse ÜPP teiseks sambaks.
It primarily finances direct payments to farmers and measures regulating or supporting agricultural markets and is commonly referred to as “Pillar 1” of the CAP. 
Sellest rahastatakse peamiselt põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi ning põllumajandusturge reguleerivaid ja toetavaid meetmeid ning seda nimetatakse ÜPP esimeseks sambaks.
Farm structure survey (FSS): A survey carried out by all EU Member States. 
Põllumajandusettevõtete struktuuriuuring (FSS): kõigis ELi liikmesriikides läbiviidav uuring.
The FSS are conducted consistently throughout the EU using a common methodology and provide comparable and representative statistics across countries and time, at regional levels. 
FSSe tehakse kogu ELis järjepidevalt, kasutades ühist metoodikat, ning neis esitatakse võrreldavad ja esinduslikud statistilised andmed riigiti ja periooditi piirkondlikul tasandil.
The FSS is carried out every three or four years as a sample survey, and every ten years as a census. 
Neid tehakse iga kolme või nelja aasta tagant näidisuuringuna ja iga kümne aasta tagant loendusena.
Intervention logic: Sets out the relationship between the socio-economic needs to be addressed by the intervention and its objectives, inputs, processes, outputs, results and impacts. 
Sekkumisloogika: määratleb seose sekkumise abil käsitletavate sotsiaalmajanduslike vajaduste ning selle eesmärkide, sisendite, protsesside, väljundite, tulemuste ja mõju vahel.
Payment entitlements: Introduced by the 2003 reform of the CAP to implement the single payment scheme. 
Toetusõigused: võeti kasutusele ÜPP 2003. aasta reformiga, et rakendada ühtset otsemaksete kava.
Payment entitlements were distributed to farmers based on historical data (at regional or individual farmer level). 
Toetusõigused jagati põllumajandustootjatele varasemate andmete alusel (piirkonna või individuaalse põllumajandustootja tasandil).
Following the 2003 reform, to qualify for a single payment, a farmer had to activate the payment entitlements that he or she held together 5 with the same number of eligible agricultural hectares. 
Pärast 2003. aasta reformi tuli põllumajandustootjal ühtse otsemakse saamiseks aktiveerida enda toetusõigused, mille arv vastab tema käsutuses olevale toetuskõlbliku põllumajandusmaa hektarite arvule.
The 2013 reform replaced these payment entitlements with newly-established payment entitlements under the basic payment scheme. 
2013. aasta reformiga asendati kõnealused toetusõigused põhitoetuskava alusel jagatavate uute toetusõigustega.
By derogation, some Member States that fulfilled certain conditions may keep existing payment entitlements. 
Erandina võivad mõned liikmesriigid, kes täitsid teatud tingimused, säilitada olemasolevad toetusõigused.
Result: The immediate effects of the programme on direct addresses or recipients. 
Tulemus: kava otsene mõju vahetule sihtrühmale või toetusesaajale.
occupational skills and competence, as defined in Article 2(n) of Regulation (EU) No 1305/20134. 
Väljundid: kava raames saavutatud tulemused. 4 Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 30 lõige 3.
EXECUTIVE SUMMARY I. The overall number of farmers in the EU-27 has fallen rapidly in the last decade, dropping from 14.5 million farmers in 2005 to 10.7 million farmers in 2013. 
7 10 3. 5. 20 2 4 5
The number of young farmers (up to 44 years old) fell from 3.3 million in 2005 to 2.3 million in 2013. 
Noorte põllumajandustootjate (kuni 44-aastased) arv langes 3,3 miljonilt 2005. aastal 2,3 miljonile 2013. aastal.
As the number of farmers decreased across all age groups, the percentage of young farmers in the farming population remained relatively stable, at just above 20 %. 
Kui põllumajandustootjate arv vähenes kõigis vanuserühmades, siis noorte põllumajandustootjate osakaal põllumajandusega tegelevas rahvastikuosas jäi suhteliselt stabiilseks, olles veidi üle 20 %.
However, significant differences exist between Member States. 
Liikmesriigiti valitsevad aga suured erinevused.
In 2007-2020 the EU allocated 9.6 billion euro in specific aid to young farmers to enhance the competitiveness of agricultural holdings and generational renewal in agriculture. 
Aastaiks 2007–2020 eraldas EL üksnes noortele põllumajandustootjatele 9,6 miljardit eurot toetust, et suurendada põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet ja soodustada põlvkonnavahetust põllumajanduses.
Almost 200 000 young farmers received EU aid for setting up in the 2007-2013 period. 
Perioodil 2007–2013 sai tegevuse alustamiseks ELi toetust ligi 200 000 noort põllumajandustootjat.
More than 70 % of the EU funding was provided under the Pillar 2 (EAFRD) measure for the setting up of young farmers, while the remaining 30 % is provided, in 2014-2020, under the Pillar 1 (EAGF) direct payment to young farmers. 
Üle 70 % ELi toetusest anti teise samba (EAFRD) noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise meetme raames, ülejäänud 30 % eraldatakse aga perioodil 2014–2020 esimese samba (EAGF) noorte põllumajandustootjate otsetoetusena.
Against this backdrop, we examined the role of the EU in supporting young farmers and fostering generational renewal. 
Seda arvesse võttes uuris kontrollikoda, milline on ELi roll noorte põllumajandustootjate toetamisel ja põlvkonnavahetuse soodustamisel.
The audit was carried out at the Commission and in the four Member States with most spending for young farmers: France, Spain, Poland and Italy. 
Audit viidi läbi komisjonis ja neljas liikmesriigis, kelle kulutused noortele põllumajandustootjatele on kõige suuremad: Prantsusmaal, Itaalias, Poolas ja Hispaanias.
The audit aimed to answer the following question: ‘Is the EU support to young farmers well designed to contribute effectively towards improved generational renewal?’ 
Auditiga püüti vastus leida järgmisele küsimusele: kas ELi toetus noortele põllumajandustootjatele on kavandatud nii, et see aitab mõjusalt kaasa põlvkonnavahetusele?
The overall conclusion is that EU support for young farmers is based on a poorly-defined intervention logic, with no expected result and impact specified. 
Üldise järelduse kohaselt põhineb ELi noorte põllumajandustootjate toetus halvasti määratletud sekkumisloogikal, mille oodatavaid tulemusi ja mõju ei ole kindlaks määratud.
It should be better targeted to foster effective generational renewal. 
Mõjusa põlvkonnavahetuse edendamiseks tuleks toetust paremini suunata.
However, we found significant differences between the Pillar 1 payment to young farmers and the Pillar 2 setting-up measure. 
Kontrollikoda leidis aga märkimisväärseid erinevusi esimese samba noorte põllumajandustootjate toetuse ja teise samba tegevuse alustamise meetme vahel.
V. For Pillar 1 payment to young farmers we found that: - the aid is not based on a sound needs assessment and its objective does not reflect the general objective of encouraging generational renewal. 
9 V. Esimese samba noorte põllumajandustootjate toetuse puhul leidis kontrollikoda järgmist: - toetus ei põhine põhjalikul vajaduste hindamisel ja selle eesmärk ei kajasta põlvkonnavahetuse soodustamise üldeesmärki.
- in the absence of a needs assessment the aid is provided in a standardized form (annual payment per hectare), in an amount and in a timing where it is unclear which specific needs other than additional income are addressed; - the common monitoring and evaluation framework did not provide useful indicators for assessing the effectiveness of this payment, as there are no results indicators for this payment and data on the income and viability of the supported holdings are not collected. 
Liikmesriigid ei kooskõlastanud esimese samba toetust teise samba tegevuse alustamise meetme ega riiklike meetmetega; - vajaduste hindamise puudumisel antakse toetust standardkujul, summas ja ajal, mille puhul ei ole selge, millistele konkreetsetele vajadustele peale lisasissetuleku võimaldamise on toetus suunatud; - ühine seire-ja hindamisraamistik ei sisaldanud kasulikke näitajaid toetuse tulemuslikkuse hindamiseks, sest toetusele ei ole tulemusnäitajaid kehtestatud ning andmeid toetust saanud ettevõtete sissetuleku ja elujõulisuse kohta ei koguta.