natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3 Un organisations may manage commission funds in accordance with their own accounting, audit, internal control and procurement procedures, provided these conform to internationally accepted standards (article 53d(1) of the financial regulation and the preamble to the fafa). 
3 ÜRO organisatsioonid võivad hallata komisjoni vahendeid oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli-ja hankemenetluste kohaselt, tingimusel, et need vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele (finantsmääruse artikli 53d lõige 1 ning finants-ja haldusraamistiku lepingu preambul).
4 article 274 of the Ec treaty states that the commission shall implement the budget on its own responsibility. article 27 of the financial regulation states that budget appropriations shall be used in accordance with the principles of sound financial management. article 165 of the financial regulation states that the implementation of actions by international organisations is subject to scrutiny by the commission. 
4 eÜ lepingu artikliga 274 sätestatakse, et komisjon täidab eelarvet omal vastutusel. Finantsmääruse artikliga 27 sätestatakse, et eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.
5 commission regulation (Ec, Euratom) no 2342/2002 of 23 december 2002 laying down detailed rules for the implementation of council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ l 357, 31.12.2002, p. 1). 
5 komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (eÜ, euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (eÜ, euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (eÜt L 357, 31.12.2002, lk 1).
11 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
11 eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
12 chaptEr 2 aUdit scopE and approach 11. the present audit covered overseas aid of Echo and Europeaid funded through Un organisations and addressed the following two questions: (a) does the process for deciding to implement aid through the Un demonstrate that this is the most efficient and effective option? (b) do monitoring arrangements provide assurance on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives? 
12 2. PeatÜkk auditi uLatus ja LäHenemisviis 11. käesolev audit käsitleb humanitaarabi peadirektoraadi ja europeaidi poolt ÜRO organisatsioonide kaudu välisriikidele antud abi ning selles on tõstatatud kaks järgmist küsimust: a) kas otsustusprotsess abi rakendamiseks ÜRO kaudu tõendab, et see on kõige tõhusam ja mõjusam valikuvõimalus? b) kas järelevalvekord võimaldab veenduda rahastamiskorra kindluses ja tulemuste saavutamises?
12. the consequence of weak procedures is a risk of a reduction in the efficiency and effectiveness of commission spending. the second phase of the audit, to be reported on at a later date, will assess the extent to which this risk materialises. 
12. Puudulike menetluste tagajärg on komisjoni kulutuste tõhususe ja mõjususe vähenemise oht. auditi teises etapis, mille aruanne esitatakse hiljem, hinnatakse kõnealuse ohu realiseerumise ulatust.
13. the audit was based on: (a) an analysis of documentation, including the commission’s may 2008 evaluation of its cooperation with the Un and reports of the commission’s internal audit service (ias) on the implementation of the fafa in 2006, 2007 and 2009; (b) interviews with commission and Un staff at their headquarters in Brussels and new York; (c) on-the-spot visits to the occupied palestinian territory and sudan in order to corroborate the reliability of monitoring systems; (d) observation of the april 2008 fifth annual fafa working group in Vienna and the april 2009 sixth annual fafa working group in Brussels; (e) previous audits of the court in which Un actions were included; and (f) the results of 52 questionnaires, addressed to delegations in the case of Europeaid and desk officers in the case of Echo, concerning the reasons for working with the Un and the systems for monitoring implementation6. 
13. auditi aluseks on: a) dokumentide analüüs, sealhulgas komisjoni 2008. aasta mai hinnang oma koostööle ÜROga ning komisjoni siseauditi talituse aruanded finants-ja haldusraamistiku lepingu rakendamise kohta 2006., 2007. ja 2009. aastal; b) intervjuud komisjoni ja ÜRO ametnikega institutsioonide peakorterites brüsselis ja new Yorgis; c) kohapealsed kontrollid Palestiina okupeeritud aladel ja su-daanis, et saada kinnitust järelevalvesüsteemide usaldusväärsuse kohta; d) finants-ja haldusraamistiku lepingu alusel moodustatud töörühma viienda, 2008. aasta aprillis viinis toimunud iga-aastase kohtumise tulemused ja kõnealuse lepingu alusel moodustatud töörühma kuuenda, 2009. aasta aprillis brüsselis toimunud iga-aastase kohtumise tulemused; e) kontrollikoja eelnevad auditid, mis hõlmasid ÜRO meetmeid, ja f) vastused 52 küsimustikule, mis saadeti europeaidiga seoses komisjoni delegatsioonidele ja humanitaarabi peadirektoraadi ametnikele ning mis sisaldasid küsimusi ÜROga töötamise põhjuste ja järelevalvesüsteemide rakendamise kohta6.
6 the sample of 52 contracts with a total value of 764 million euro represented 7 % of the total number of contracts (741) agreed with the Un in 2006 and 2007 comprising 33 % of their total value (2 286 million euro). special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
6 valim 52 lepingust koguväärtusega 764 miljonit eurot moodustas 7 % ÜROga 2006. ja 2007. aastal sõlmitud lepingute koguarvust (741) ning 33 % nende koguväärtusest (2 286 miljonit eurot). eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
STRATEGIC REQUIREMENTS INSUFFICIENTLY TRANSLATED INTO PRACTICE 15. in addition to the commitments of the European consensus (see paragraph 5), the 2001 commission communication on ‘Building an effective partnership with the United nations’ set out the commission’s strategy for funding aid through Un organisations7 and contained the following two main messages which remain preconditions of working with the Un: (a) the decision to fund a Un organisation should be based on its capacity to carry out the proposed task efficiently and effectively; and (b) through the provision of systematic rather than piecemeal funding, the commission should focus on results, rather than inputs, and ensure that Un reporting adequately demonstrates the achievement of well-defined objectives. 
STRATEEGILISTE NÕUETE EBAPIISAV RAKENDAMINE PRAKTIKAS 15. Lisaks euroopa konsensuse (vt punkt 5) raames võetud kohustustele sätestati 2001. aasta komisjoni teatises „tõhusa partnerluse loomine ÜROga” komisjoni strateegia abi rahastamiseks ÜRO organisatsioonide kaudu7. teatis sisaldas kahte olulisemat avaldust, mis on ÜROga töötamise eeltingimused: a) otsus rahastada ÜRO organisatsiooni peab põhinema organisatsiooni suutlikkusel täita ülesanne tõhusalt ja tulemuslikult, ja b) pigem süsteemset kui osade kaupa rahastamist võimaldades peaks komisjon tähelepanu keskmesse seadma tulemused, mitte sisendid, ja tagama, et ÜRO aruanded tõendavad asjakohaselt täpselt määratletud eesmärkide saavutamist.
7 com(2001) 231 of 2.5.2001 ‘Building an effective partnership with the United nations in the fields of development and humanitarianaffairs’.thesubsequent communication com(2003) 526 of 10.9.2003 ‘the European Union and the United nations: the choice of multilateralism’ discussed how the EU council, member states and commission could make the EU more effective in shaping Un policy, but did not revise the strategy concerning cooperation in the development and humanitarian fields. these two communications are complemented by strategic partnership agreements with a number of Un organisations. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
7 komisjoni 2. mai 2001. aasta teatis kOm(2001) 231 „tõhusa partnerluse loomine ÜROga arengu-ja humanitaarküsimustes”. järgmine komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatis kOm(2003) 526 „mitmepoolsus – euroopa Liidu ja ÜRO valik” käsitles seda, kuidas eLi nõukogu, liikmesriigid ja komisjon saaksid eLi ÜRO poliitika kujundamisel tõhusamaks muuta, kuid ei vaadanud uuesti läbi koostööstrateegiat arengu-ja humanitaarküsimustes. kahte teatist täiendavad strateegilise partnerluse lepingud ÜRO mitme organisatsiooniga. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
16. the commission’s strategy with regard to EU assistance funded through Un organisations covered both development cooperation and humanitarian aid. it suggested that cooperation should focus on the six thematic areas identified as a priority for all development aid in the november 2000 statement by the council and the commission on ‘the European community’s development policy’8. however, in 2007 over half the commission funding through the Un related to dealing with crises (mainly post-crisis humanitarian aid, rehabilitation and recovery), rather than the six thematic areas identified in the communication. some 40 % of commission aid through the Un was spent on these six areas9, considerably less than the proportion of global commission aid, which amounted to almost 80 %10. it is not clear what added value the focus on thematic areas brings because it appears not to be followed in practice. 
16. komisjoni strateegia seoses ÜRO kaudu suunatava eLi abiga hõlmab nii arengukoostööd kui ka humanitaarabi. strateegias tehti ettepanek, et koostöö keskmes peaksid olema kuus teemavald-konda, mis 2000. aasta novembri nõukogu ja komisjoni avalduses euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta8 prioriteediks seati. kuid 2007. aastal oli üle poole komisjoni poolt ÜRO kaudu suunatud vahenditest seotud kriisidega (peamiselt kriisijärgne humanitaarabi ja taastamistöödeks ettenähtud abi), mitte teatises määratletud teemavaldkondadega. umbes 40 % komisjoni poolt ÜRO kaudu suunatud abist kulutati kõnealuses kuues prioriteetses valdkon-nas9, märkimisväärselt vähem kui komisjoni abi puhul üldiselt, mille puhul see määr oli kuni 80 %10. Pole selge, millist lisandväärtust teemavaldkondadele keskendumine annab, sest näib, et praktikas seda ei järgita.
17. the strategic requirements are insufficiently translated into practical criteria for assessing the advantages and disadvantages of working with Un organisations. the commission has carried out retrospective analysis which shows that there are good reasons for implementing aid through the Un (see paragraph 20) and that the commission was satisfied with its choices (see paragraph 27). however, before deciding to work with a Un organisation, the commission does not systematically document its assessment of whether the added value of the Un offsets any disadvantages. 
17. strateegilisi nõudeid kohaldatakse ebapiisavalt praktiliste kriteeriumide puhul, mille abil hinnatakse ÜRO organisatsioonidega töötamise eeliseid ja puudusi. komisjon on läbi viinud tagasiulatuva analüüsi, millest ilmneb, et ÜRO kaudu abi rakendamisel on kaalukaid põhjusi (vt punkt 20) ja et komisjon oli oma valikutega rahul (vt punkt 27). enne ÜRO organisatsiooniga koostööotsu-se langetamist ei dokumenteeri komisjon siiski süsteemselt oma hinnangut selle kohta, kas ÜRO lisandväärtus kaalub üles selle võimalikud puudused.
18. Before contracting with a Un organisation, Europeaid does not systematically carry out a documented assessment of its suitability to implement the proposed task. information on past performance, including the findings of results-oriented monitoring, is available to delegations through the cris database, and, since 2008, the twice-yearly external assistance management reports (Eamrs) include a specific section on international organisations. however, the information is not currently analysed and communicated to delegations in a way which could more usefully inform such assessments. one of the purposes of the commission’s evaluation in 2008 was to establish whether there were clear reasons for implementing aid through the Un. 
18. enne ÜRO organisatsiooniga lepingu sõlmimist ei teosta europeaid süsteemselt dokumenteeritud hindamist selle kohta, kas organisatsioon on ülesande täitmiseks suuteline. teave varasemate tulemuste kohta, sealhulgas tulemuspõhise järelevalvesüsteemi andmed, on delegatsioonidele CRis andmebaasi kaudu kättesaadavad ning 2008. aastast alates on kaks korda aastas koostatavatesse välisabi korraldamise aruannetesse lisatud ka eraldi jaotis rahvusvaheliste organisatsioonide kohta. kuid praegu ei analüüsita ega edastata delegatsioonidele teavet viisil, mis võiks hindamisel kasulikumaks osutuda.
Europeaid has also carried out surveys to establish why Un organisations have been selected as partners. 
Üheks komisjoni hindamise põhjuseks 2008. aastal oli teha kindlaks, kas on selgeid põhjusi abi rakendamiseks ÜRO kaudu. ka europeaid on läbi viinud uuringuid, et teha kindlaks, miks on partneriks valitud ÜRO organisatsioonid.
8 the six priority areas were: (i) trade and development; (ii) regional integration and cooperation; (iii) macroeconomic policies and social sector support ; (iv) transport; (v) food security and sustainable rural development; (vi) institutional capacity building. 
8 kuus prioriteetset valdkonda on järgmised: i) kaubandus ja areng; ii) piirkondlik integratsioon ja koostöö; iii) makromajanduspoliitika ja sotsiaalvaldkonna toetamine; iv) transport; v) toiduainetega kindlustatus ja maapiirkondade säästev areng; vi) haldussuutlikkuse suurendamine.
9 United nations: improving lives — results from the partnership of the United nations and the European commission in 2007. 
9 ÜRO aruanne „Parem elu” – ÜRO ja euroopa komisjoni koostöö tulemused 2007. aastal.
10 Europeaid cooperation office: annual report 2008 on the Ec’s development and external assistance policies and their implementation in 2007. 
10 koostöötalituse europeaid 2008. aasta aruanne eÜ arenguabi ja välisabi poliitika ja selle rakendamise kohta 2007. aastal.
14 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
14 eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
19. Because of the urgent character of its interventions, Echo enters into framework agreements with all its partners, having first assessed their suitability. in addition, before entering into an agreement for a specific intervention, it systematically carries out and documents an appraisal of the capacity of the partner for the specific action proposed. however, the useful information on past performance of Un partners, contained in Echo’s project monitoring system, is stored at the level of operational units rather than being made readily available to all desks to inform decisions on funding Un organisations. consequently, Echo’s assessment process may be based on incomplete information and so the partner may not have the capacity to deliver the expected results, particularly where it diversifies outside its core activity. 
19. abiandmise kiireloomulisuse tõttu sõlmib humanitaarabi peadirektoraat kõigi oma partneritega raamlepingud, olles enne hinnanud partnerite suutlikkust. Lisaks teostab humanitaarabi peadirektoraat enne konkreetse abistamislepingu sõlmimist süsteemselt dokumenteeritud hindamise partneri suutlikkuse kohta konkreetne tegevus läbi viia. kuid humanitaarabi peadirektoraadi projektide järelevalvesüsteemis sisalduv kasulik teave ÜRO partnerite varasemate tulemuste kohta salvestatakse pigem operatiivüksuste tasandil ega tehta hõlpsasti kättesaadavaks kõigile ametnikele, nii et nad saaksid teavet ÜRO organisatsioonide rahastamise otsuste tegemisel. seetõttu võib humanitaarabi peadirektoraadi hindamismenetlus põhineda puudulikul teabel ja partner ei ole võib-olla suuteline oodatud tulemusi saavutama, eriti juhul, kui tegemist on tema põhitegevusest erineva ülesandega.
20. the court’s questionnaires (see paragraph 13) aimed to identify, for each of the 52 contribution agreements, the three main reasons for choosing to work with the Un. the relative importance of the reasons for selecting the Un are summarised in Figure 4. the results of the questionnaires confirmed the findings of the commission’s evaluation and surveys that the commission chooses to work with the Un primarily for attributes linked to its capacity to deliver, such as its experience, expertise, logistical capacity (including access to insecure zones) and past performance. another reason why the commission chooses the Un is its capacity for coordination and high-level dialogue. 
20. kontrollikoja küsimustike (vt punkt 13), eesmärk oli iga 52 toetuslepingu puhul kindlaks teha kolm peamist põhjust, miks otsustati ÜROga töötamise kasuks. ÜRO valimise põhjuste olulisus on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 4. küsimustikele antud vastused kinnitasid komisjoni hindamise ja uuringute tulemusi, mille kohaselt komisjon valib ÜROga töötamise eeskätt organisatsiooni suutlikkuse tõttu ülesandeid täita, mis on tingitud tema kogemustest, teadmistest, logistilisest suutlikkusest (sealhulgas juurdepääs ebaturvalistele aladele) ja varasematest tulemustest. teine põhjus, miks komisjon ÜRO kasuks otsustab, on organisatsiooni koordinee-rimisvõime ja oskus kõrgetasemelist dialoogi korraldada.
15 FIGURE 4 RELATIVE IMPORTANCE OF REASONS FOR CHOOSING UN Speed 5 % Low cost Guidelines 2 % Visibility 3% 2% Experience and expertise 24 % Logistics 14 % Simple procedures 6% Special mandate 6% Coordination/ dialogue 19 % Relevance of proposal 7 % Past performance 12 % S o u r c e : replies by European commission to Eca questionnaires. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
15 JOONIS 4 ÜRO PARTNERIKS VALIMISE PEAMISED PÕHJUSED Kiirus 5 % Lihtsustatud menetlused 6% Erimandaat 6% Vähene maksumus Suunised 2 % Nähtavus Kogemus ja teadmised 24 % Logistiline suutlikkus 14 % Varasemad tulemused 12 % 3% 2% Koordineerimine/dialoog 19 % Ettepaneku olulisus 7 % A l l i k a s : euroopa komisjoni vastused euroopa kontrollikoja küsimustikele. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
21. the commission’s strategy, the financial regulation and the fafa require that the decision-making process is objective and transparent and aims for efficiency and effectiveness (see paragraphs 8, 9 and 15). 
21. komisjoni strateegia, finantsmääruse ning finants-ja haldusraamistiku lepingu nõuete kohaselt peab otsustusprotsess olema objektiivne ja läbipaistev ning seadma eesmärgiks tõhususe ja mõjususe (vt punktid 8, 9 ja 15). kuigi vastustes kontrollikoja küsimustikele ÜRO valimise kolme peamise põhjuse kohta kaaluti ka selliseid tegureid nagu maksumus (vt punktid 22 ja 23), kiirus (vt punkt 24) ja nähtavus (vt punkt 25), ei kerkinud nimetatud kriteeriumid siiski selgelt esile.
22. concerning cost, the commission has limited information on the cost efficiency of implementation. the commission makes a contribution, not exceeding 7 % of direct costs, to the Un organisation’s indirect costs11. article 5 of the fafa states that subcontracting should not lead to increased costs over direct implementation by the Un itself. however, when activities are subcontracted, the total level of the contribution to indirect costs for all organisations involved is not reported as, for example, in the case of the interim disarmament, demobilisation and reintegration programme in sudan, where one Un organisation subcontracted half the activities to another Un organisation which further subcontracted activities to ngos for implementation. 
22. kulude osas on komisjonil vähe teavet abi rakendamise kulutõhususe kohta. komisjon rahastab ÜRO organisatsiooni kaudseid kulusid summas, mis ei ületa 7 % otsestest kuludest11. Finants-ja haldusraamistiku lepingu artikliga 5 sätestatakse, et alltöövõtjate kasutamise kulud ei tohi ületada ÜRO enda poolt tehtavaid abi otsese rakendamisega seotud kulusid. kui meetmete rakendamisel kasutatakse alltöövõtjaid, siis ei teatata aga kõigi asjaomaste organisatsioonide kaudsete kulude rahastamise kogumahtu, nagu näiteks sudaani desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajutise programmi puhul, mil üks ÜRO organisatsioon suunas arenguprogrammi poolte meetmete rakendamise allhankelepingu alusel teisele ÜRO organisatsioonile, kes omakorda kasutas rakendamisel allhanget valitsusvälistelt organisatsioonidelt.
23. in addition to its contribution to indirect costs, the commission also funds the support costs of local offices, staff and transport directly related to activities financed. an analysis of projects in sudan showed a range in the level of support costs of between 6 % and 60 % of the total project cost12. the commission does not assess the level of support costs with reference to a normal range or benchmark for the type of project to establish if it is reasonable. 
23. Lisaks kaudsete kulude teatavas ulatuses rahastamisele rahastab komisjon ka otseselt rahastatud meetmetega seotud kohalike büroode, personali ja transpordi toetuskulusid. sudaani projektide analüüs näitas, et toetuskulude summa varieerub vahemikus 6–60 % projekti kogukuludest12. komisjon ei võta toetuskulude õigustatud määra hindamisel arvesse sarnast liiki projekti toetuskulude tavalist vahemikku/võrdlusnäitajat.
11 article 4.1 of the fafa states that a fixed percentage of direct eligible costs, not exceeding 7 %, shall be eligible to fund the indirect costs of Un organisations. the indirect costs funded by the commission are not separately identified by its financial systems. however, based on annual funding of over 1 billion euro and allowing for some projects which do not receive the 7 % contribution to indirect costs, the court estimates that the total annual contribution to indirect costs of Un organisations is in the order of 50 million euro per year. 
11 Finants-ja haldusraamistiku lepingu artikli 4 lõikega1 sätestatakse, et ÜRO organisatsioonide kaudseid kulusid rahastatakse fikseeritud määra ulatuses (mitte rohkem kui 7 %) otsestest abikõlblikest kuludest. komisjoni rahastatud kaudsed kulud ei ole komisjoni finantssüsteemides eraldi kindlaks määratud. kuid toetudes iga-aastasele abisummale (üle 1 miljardi euro) ja eeldades, et kõigi projektide kaudseid kulutusi ei rahastata 7 % ulatuses, leiab kontrollikoda, et ÜRO organisatsioonide kaudseid kulusid rahastatakse igal aastal kokku hinnanguliselt summas 50 miljonit eurot.
12 the instance of 60 % support costs related to a food assistance project, and the support costs included local transport, storage and handling. the commission considered that these were extremely high due partly to conditions in darfur, but also to the need to streamline operations to be more cost-effective. 
12 näiteks ühe toiduabiprojekti toetuskulud olid 60 % projekti maksumusest, toetuskuludesse olid arvestatud kohalik transport, ladustamine ja käitlemine. komisjon leidis, et kõnealused toetuskulud olid äärmiselt kõrged osaliselt darfuris valitsevate tingimuste tõttu, kuid ka seepärast, et kulutõhususe suurendamiseks oli vaja tegevusi lihtsustada.
16 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
16 eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
24. concerning speed of implementation, in some cases, for example the large quantities of food transported, the Un has demonstrated its capacity to deliver aid to beneficiaries rapidly. however, examples of slow delivery (see Box 1) should feed into the decision-making process. 
24. meetmete rakendamise kiirust arvestades on ÜRO mõnel juhul, näiteks transporditud toiduainete suurte koguste puhul, tõendanud oma suutlikkust abi kiiresti abivajajateni toimetada. kuid otsustusprotsessis tuleks võtta arvesse ka näiteid abi kättetoimetamise aegluse kohta (vt 1. selgitus).