natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, Europol EC’s Joint Cybercrime Action Taskforce (J-CAT) is staffed by Member State and third country experts to support intelligence-led investigations. 
Samuti töötavad Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse keskuse ühises küberkuritegevuse vastases rakkerühmas (J-CAT) liikmesriikide ja kolmandate riikide eksperdid, et toetada jälitusteabel põhinevaid uurimisi.
But the costs are largely borne by the sending states, discouraging the deployment of larger numbers of experts. 
Kulud kannavad aga suures osas lähetajad riigid, mis pärsib suurema hulga ekspertide kasutamist.
A temporary, case-basis deployment has been devised with some Europol or EU Policy Cycle funding to permit participation by more countries. 
Europoli ja ELi poliitikatsükli rahastamise raames kasutatakse ka töötajate ajutist ja juhtumipõhist lähetamist, et võimaldada rohkematel riikidel töös osaleda.
Many staff at CERT-EU and ENISA are contract agents, the recruitment procedures for which are typically slow. 
CERT-EUs ja ENISAs töötab palju lepingulisi töötajaid, kelle värbamiseks kasutatavad menetlused võtavad tavaliselt kaua aega.
Others, such as attracting and retaining talent, stem from the agencies’ inability to compete with private sector salaries or due to poor career progression prospects. 
Mõned teised piirangud (näiteks andekate töötajate ligimeelitamine ja säilitamine) tulenevad asutuste suutmatusest konkureerida erasektori palkadest või aeglastest karjääriväljavaadetest.
ENISA therefore outsourced much of its work between 2014 and 201690. 
Seetõttu tellis ENISA suure osa oma tööst aastatel 2014–2016 väljast90.
64 Shortages in staff and the necessary tools can entail significant risks, especially concerning the gathering of threat intelligence. 
64 Töötajate ja vajalike vahendite puudus võib kaasa tuua märkimisväärseid riske, eelkõige seoses ohuteabe kogumisega.
The volume of data from open and closed sources continues to swell and risks overwhelming analysts’ abilities to conduct proper threat analyses. 
Avatud ja suletud allikatest pärit andmete maht kasvab jätkuvalt ning tekitab riski, et analüütikud ei ole enam võimelised nõuetekohaseid ohuanalüüse tegema.
Without the right capabilities and tools in place to successfully integrate and interconnect such data, it will not effectively translate into usable threat intelligence that can be shared and analysed across the EU91. 
Ilma õige võimekuse ja õigete töövahenditeta, mis võimaldaksid andmeid edukalt integreerida ja omavahel siduda, ei suudeta koostada kasutusvalmis ohuteavet, mida saaks jagada ja analüüsida kogu ELis91.
27 Reflection points – Funding and spending - In what ways can the Commission and legislators streamline EU cybersecurity spending and more explicitly align it to clearly defined goals? - How can the shortfalls in the resourcing of the EU agencies be addressed in an over-arching manner taking account of the Union’s needs and goals? - What measures are being identified at EU and Member State level to reduce barriers to SMEs taking up investment capital to scale-up their activities? - What concrete and sustained results are H2020 funds delivering to produce cybersecurity solutions? - How are EU capacity building exercises strengthening capacities beyond its borders in line with EU values? 
29 Mõttekohad – rahastamisallikad ja kulutused - Kuidas saaks komisjon ja seadusandjad ühtlustada ELi küberturvalisusega seotud kulutusi ja viia need selgemalt kooskõlla selgelt määratletud eesmärkidega? - Kuidas saaks terviklikult käsitleda ELi asutuste ressursside nappuse küsimust, võttes arvesse liidu vajadusi ja eesmärke? - Milliseid meetmeid on ELi ja liikmesriikide tasandil välja töötatud selleks, et vähendada takistusi, mis ei lase VKEdel kaasata oma tegevuse laiendamiseks vajalikke investeeringuid? - Millised konkreetseid ja jätkusuutlikke tulemusi annavad programmi „Horisont 2020“ vahendid küberturvalisuse lahenduste väljatöötamiseks? - Kuidas suurendavad ELi suutlikkuse arendamise meetmed suutlikkust väljaspool liidu piire kooskõlas ELi väärtustega?
Building a cyber-resilient society 65 Cybersecurity governance deals with the management of threats and risks, the strengthening of capacity and awareness, and coordination and information-sharing built on a foundation of trust. 
Küberohtudega toime tuleva ühiskonna ehitamine 65 Küberturvalisuse valdkonna juhtimine tegeleb ohtude ja riskide juhtimisega, suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamise ning usaldusele rajatud koordineerimise ja teabejagamisega.
Challenge 6: strengthening governance and standards Information security governance 66 Information security governance is about putting structures and policies in place to ensure data confidentiality, integrity and availability. 
6. ülesanne: juhtimise ja standardite tugevdamine Infoturbe juhtimine 66 Infoturbe juhtimine tähendab struktuuride ja põhimõtete kehtestamist, et tagada andmete konfidentsiaalsus, terviklus ja kättesaadavus.
More than just a technical issue, it requires effective leadership, robust processes, and strategies aligned with organisational objectives 92. 
Tegu on enam kui vaid tehnilise küsimusega, mis nõuab tõhusat juhtimist, usaldusväärseid protsesse ja organisatsiooniliste eesmärkidega joondatud strateegiaid92.
A subset of this is cybersecurity governance, which deals with all types of cyber-related threats, including targeted, sophisticated attacks, breaches or incidents that are difficult to detect or manage. 
Selle üks osa on küberturvalisuse juhtimine, mis tegeleb igat liiki küberohtudega, mille hulka kuuluvad suunatud, keerukad ründed, rikkumised ja intsidendid, mida on raske avastada või hallata.
67 Cybersecurity governance models differ between Member States, and within them responsibility for cybersecurity is often divided among many entities. 
67 Küberturvalisuse juhtimismudelid erinevad liikmesriigiti ja vastutus küberturvalisuse eest on sageli jagatud paljude üksuste vahel.
These differences could obstruct the cooperation needed to respond to large-scale, cross-border incidents and to exchange threat intelligence at the national – let alone the EU – level. 
Need erinevused võivad takistada koostööd, mis on vajalik selleks, et reageerida suuremahulistele piiriülestele intsidentidele ja vahetada ohte käsitlevat teavet nii riikide kui ka ELi tasandil.
Our survey of national audit offices revealed that weaknesses in public authorities’ governance arrangements and risk management were perceived as the highest risks. 
Meie küsitlus liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste seas näitas, et kõige riskantsemaks peeti puudusi avaliku sektori asutuste juhtimiskorralduses ja riskijuhtimises.
68 Although the consequences for private sector organisations can be severe, weaknesses in cyber governance abound. 
68 Kuigi tagajärjed erasektori organisatsioonidele võivad olla tõsised, on kübervaldkonna juhtimises palju puudusi.
Nearly nine in ten organisations say their cybersecurity function does not fully meet their needs 93, and cybersecurity officers are often at least two levels removed from the board94. 
Peaaegu üheksa organisatsiooni kümnest arvavad, et nende küberturvalisuse funktsioon ei vasta täielikult organisatsiooni vajadustele93, ning küberturvalisusega tegelevad töötajad on hierarhias vähemalt kaks taset juhatusest allpool94.
69 The EU’s company law directives set no specific requirements on the disclosure of cyber risks. 
69 ELi äriühinguõiguse direktiivid ei sisalda konkreetseid nõudeid küberohtude avalikustamise kohta.
In the United States, the Securities and Exchange Commission recently issued non-binding guidance to assist public companies in preparing disclosures on cybersecurity risks and incidents 95. 
Ameerika Ühendriikides avaldas väärtpaberi-ja börsikomisjon (SEC) hiljuti mittesiduvad suunised, et aidata börsil noteeritud ettevõtetel koostada teavet küberturvalisuse riskide ja intsidentide kohta95.
The Joint Committee of the European Supervisory Authorities96 (ESAs)warnedoftheincreasingincyberrisks,encouragedfinancial institutions to improve fragile IT systems, and to explore inherent risks to information security, connectivity, and outsourcing97. 28 
Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee96 hoiatas küberriskide suurenemise eest, innustas finantsasutusi 30 parandama haavatavaid IT-süsteeme ning uurima infoturvet, ühenduvust ja allhanget ohustavaid olemuslikke riske97.
70 Strengthening the information security governance of SMEs is especially difficult since, more often than not, they are unable to implement the appropriate systems. 
70 VKEde infoturbealase juhtimise tugevdamine on eriti raske, kuna sageli ei ole nad võimelised asjakohaseid süsteeme rakendama.
SMEs lack suitable guidelines on applying information security and privacy requirements and mitigating technology risks 98. 
VKEdel puuduvad sobivad suunised infoturbe ja eraelu puutumatuse nõuete rakendamiseks ja tehnoloogiariskide leevendamiseks98.
Key challenges are therefore better understanding their needs and providing the necessary incentives and support. 
Peamised probleemid on seega nende vajaduste parem mõistmine ning vajalike stiimulite ja toe pakkumine.
71 The lack of a coherent, international cybersecurity governance framework impairs the international community’s ability to respond to and limit cyberattacks. 
71 Sidusa rahvusvahelise küberturvalisuse juhtimise raamistiku puudumine kahjustab rahvusvahelise kogukonna võimet küberrünnetele reageerida ja neid piirata.
It is important, therefore, to forge consensus on such a governance framework that best reflects the EU’s interests and values 99. 
Seepärast on oluline saavutada konsensus sellise juhtimisraamistiku loomiseks, mis peegeldaks kõige paremini ELi huve ja väärtusi99.
Attempts to set binding international cyberspace norms are becoming increasingly fraught, as seen in the lack of consensus within the UN Group of Governmental Experts in 2017 on how international law should apply to state responses to incidents. 
Rahvusvaheliste küberruumi jaoks siduvate normide seadmine muutub üha ebakindlamaks, nagu näitab konsensuse puudumine ÜRO valitsusekspertide rühmas 2017. aastal selle kohta, kuidas tuleks rahvusvahelist õigust intsidentide korral kohaldada.
72 To strengthen its agenda on cyberspace governance, the EU has also formalised six cyber partnerships to establish regular policy dialogues aiming to build trust and common areas for cooperation100. 
72 Küberruumi juhtimist käsitleva tegevuse tugevdamiseks on EL loonud ka kuus küberpartnerlust, et luua korrapärane poliitikadialoog, mis tekitaks usaldust ja looks ühiseid koostöövaldkondi100.
Outcomes are mixed; but, overall, in the international domain, the EU cannot yet be considered a “major cybersecurity actor” although it has raised its profile101. 
Koostöö senised tulemused on ebaühtlased, kuid üldiselt ei saa ELi pidada rahvusvahelises mõõtmes globaalseks tegijaks, kuigi liit on oma positsiooni parandanud101.
Information security at the EU institutions 73 Each EU institution has its own information security governance rules. 
Infoturve ELi institutsioonides 73 Igal ELi institutsioonil on oma infoturbeeeskirjad.
An interinstitutional agreement provides for information security assistance from the Commission for the other institutions and agencies. 
Institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt abistab komisjon infoturbe alal teisi institutsioone ja asutusi.
The EU institutions and bodies have recognised the need to develop their cyber capacities and risk management approaches in a coherent manner. 
ELi institutsioonid ja organid on tunnistanud vajadust arendada sidusalt oma kübersuutlikkust ja riskijuhtimismeetodeid.
The Commission, Council and EEAS are to present a report in 2020 to the Horizontal Working Party on Cyber Issues on governance and the progress made in clarifying and harmonising cybersecurity governance at the EU institutions and agencies 102. 
Komisjon, nõukogu ja Euroopa välisteenistus esitavad 2020. aastal küberküsimusi käsitlevale horisontaalsele töörühmale aruande infoturbe juhtimise kohta ning edusammudest ELi institutsioonide ja asutuste küberturvalisuse juhtimise selgitamisel ja ühtlustamisel102.
74 Within the Commission, the Directorate-General for Informatics (DIGIT) is responsible for the security of IT infrastructure and services (see Box 3). 
74 Komisjonis vastutab infotehnoloogia infrastruktuuri ja teenuste turvalisuse eest informaatika peadirektoraat (DIGIT) (vt 3. selgitus).
The Commission’s Digital Strategy’s main IT security objectives are embedding IT security in management processes; provision of (cost-) effective infrastructure and resilience; widening the scope of incident detection and response; and integrating IT and security governance103. 
Komisjoni digitaalse strateegia peamised IT-turbe eesmärgid hõlmavad IT-turvalisuse integreerimist juhtimisprotsessidesse, (kulu)tõhusat taristut ja vastupidavusvõimet, intsidentide avastamise ja neile reageerimise ulatuse laiendamist, ning IT ja turvalisuse juhtimise omavahelist integreerimist103.
The Commission, under its provider contract, ensures that almost all software is actively maintained, and that only vendor-supported software is used104. 
Komisjon tagab oma teenuseosutaja lepingu alusel, et 31 peaaegu kogu tarkvara on aktiivselt hooldatud ja et kasutatakse üksnes tarnijate toetatavat tarkvara104.
29 75 The importance of protecting the institutions also stretches to the EU’s CSDP missions and structures worldwide. 
75 Institutsioone kaitstes on oluline kaitsta ka ELi ÜJKP missioone ja struktuure kogu maailmas.
One of the priorities of the EU’s Cyber Defence Policy Framework (2018 update) is to enhance the protection of CSDP communication and information systems used by EU entities. 
ELi küberkaitse poliitilise raamistiku (2018. aasta ajakohastatud versioon) üks prioriteete on tugevdada ELi üksuste kasutatavate ÜJKP side-ja infosüsteemide kaitset.
An internal EEAS Cyber Governance Board is now in place and met for the first time in June 2017105. 
Nüüd toimib ka Euroopa välisteenistuse küberhalduse nõukogu, mis tuli esimest korda kokku juunis 2017105.
30 Box3 Protecting the Commission’s information systems The Commission’s roughly 1 300 systems and 50 000 devices are continuously targeted by cyberattacks. 
32 3. selgitus Komisjoni infosüsteemide kaitsmine Komisjoni ligikaudu 1300 süsteemi ja 50 000 seadet ohustavad pidevalt küberründed.
Responsibility for IT is decentralised, as illustrated in the figure below. 
Vastutus IT-valdkonna eest on detsentraliseeritud, nagu on näidatud allpool esitatud joonisel.
Information and IT security are based on a common IT security plan set by DIGIT. 
Info-ja IT-turve põhinevad informaatika peadirektoraadi ühisel IT-turvalisuse kaval.
The Information Technology and Cybersecurity Board acts as the Commission’s de facto Chief Information Security Officer and links the operational side of IT security to the Commission’s top management, represented by the Corporate Management Board. 
Komisjoni de facto infoturbejuhina toimib infotehnoloogia ja küberturvalisuse nõukogu, kes ühendab operatiivset IT-turvalisust ja komisjoni tippjuhtkonda (üldjuhatust).
Governance Ensure efficient use of IT resources and investments; oversees implementation of Commission Digital Strategy; Monitor IT risk threat landscape; define IT security strategy Corporate Management Board Information Technology and Cybersecurity Board Report on major incidents Propose standards and strategy; reports on execution In charge of Commission information, IT security inspections, outsourcing framework HR DS DIGIT Information on security threats; security standards DIGIT is first incident responder, HR DS takes over if wider security dimension concerned Commission Departments LISO Local informatics Security Officer System Owner Data Owner Users Annual IT security risk report (2019+) Involved when other EU bodies might be impacted CERT-EU Ultimate accountability for IT security; implement IT security plan Responsible for IT risks; Ensures compliance with IT security policy Responsible for security of data sets Develop standards, assess risks, support LISO Inform on incidents; cooperate Notify about risks or exceptions Source: ECA, based on Commission Decisions106. 
Juhtimine Üldjuhatus Infotehnoloogia ja küberturvalisuse nõukogu Annab aru suuremate Tagab IT-vahendite tõhusa kasutamise ja investeeringud; jälgib komisjoni digitaalse strateegia rakendamist; jälgib IT riskide ohukeskkonda; määratleb IT turvastrateegia Teeb ettepanekuid (standardid ja strateegia); annab aru nende täitmise kohta Vastutab komisjoni teabe, IT turvakontrollide ja IT-teenuste tellimise eest HR DS DIGIT CERT-EU intsidentide kohta Teave turvaohtude kohta; turvastandardid Esimesena reageerib DIGIT, HR DS võtab üle juhul, kui on tegu laiema turvaprobleemiga Komisjoni talitused LISO Koha lik informaatika turvalisuse ametnik Iga-aastane IT turvariskide aruanne (2019+) Sekkub, kui see võib mõjutada teisi ELi asutusi Lõplik vastutus IT-turbe eest, rakendab IT-turvalisuse plaani Töötab välja standardid, hindab riske, toetab LISOt. Teavitab intsidentidest, teeb koostööd Vastutab IT-riskide eest; tagab vastavuse IT-turbe põhimõtetele Teavitabriskidestjaeranditest Süsteemi omanik Vastutab andmete turvalisuse eest Andmete omanik Kasutajad Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni otsuste106 põhjal.
DG Human Resources and Security’s (DG HR DS) main task is to protect the Commission’s staff, information and assets. 
Personali ja julgeoleku peadirektoraadi peamine ülesanne on kaitsta komisjoni töötajaid, teavet ja vara.
It also carries out security investigations of incidents that have a broader security dimension than IT only, thus feeding into its counter-intelligence and counter-terrorism activities. 
33 aspekte, millel on laiem turvamõõde kui ainult IT ning panustab seega peadirektoraadi vastuluure-ja terrorismivastasesse tegevusse.
Established in 2011, CERT-EU runs on an annual budget of about €2.5 million per year and has about 30 staff. 
2011. aastal loodud CERT-EU eelarve on ligikaudu 2,5 miljonit eurot aastas ja tal on umbes 30 töötajat.
It is the first responder in any information security incident that concerns several institutions yet does not operate on a 24/7 basis. 
CERT-EU reageerib esimesena infoturvaintsidentide, mis puudutavad mitut institutsiooni, kuid ei tegutse ööpäevaringselt.
It hosts an information-sharing platform. 
Rühm kasutab teabevahetusplatvormi.
In 2018, CERT-EU signed a non-binding memorandum of understanding with ENISA, EC3 and the European Defence Agency to strengthen cooperation and coordination. 
2018. aastal allkirjastas CERT-EU ENISA, EC3 ja Euroopa Kaitseagentuuriga mittesiduva vastastikuse mõistmise memorandumi, et tugevdada koostööd ja koordineerimist.
It also has a technical agreement with NATO’s computer incident response capability (NCIRC). 
Samuti on tal olemas tehniline kokkulepe NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksusega (NCIRC).
Threat and risk assessments 76 Well-founded and continuous threat and risk assessments are important tools for public and private organisations alike. 
Ohu-ja riskihinnangud 76 Põhjendatud ja pidevad ohu-ja riskihinnangud on olulised töövahendid nii avaliku kui ka erasektori organisatsioonide jaoks.
However, there is no standard approach to classifying and mapping cyber threats or to risk assessments, meaning assessments’ content varies considerably, posing a challenge to a coherent EU-wide approach to cybersecurity107. 
Samas puudub ühtne lähenemisviis küberohtude liigitamiseks ja kaardistamiseks ning riskihinnangute koostamiseks; seetõttu on hinnangute sisu on väga erinev, mis kujutab endast lahendamist vajavat ülesannet kogu ELi hõlmava sidusa küberturvalisuse lähenemisviisi jaoks107.
Furthermore, they often rely on the same sources or even other threat assessments, resulting in an echo chamber resounding with repeat findings 108, at the risk of paying insufficient attention to other threats. 
Lisaks toetuvad hinnangud sageli samadele allikatele või isegi muudele ohuhinnangutele, mille tulemuseks on korduv osutamine samadele leidudele108 ja sellega kaasnev oht pöörata ebapiisavat tähelepanu muudele ohtudele.
This is exacerbated by a continued reluctance to share information and under-reporting of incidents. 
Olukorda halvendab jätkuv vastumeelsus jagada teavet ja vahejuhtumitest teatamata jätmine.
77 The Hybrid Fusion Cell109 embedded within the EEAS was established to improve situational awareness and support decision-making through analysis-sharing but needs to broaden its expertise, including in cybersecurity. 
77 Euroopa välisteenistuse struktuuris töötav hübriidohtude ühisüksus109 loodi selleks, et parandada olukorrateadlikkust ja toetada otsuste tegemist analüüside jagamise kaudu; üksus peab aga oma teadmisi laiendama, sealhulgas küberturvalisuse valdkonnas.
In parallel, CERT-EU provides EU institutions, bodies and agencies with reports and briefings regarding cyber threats targeted at them. 
Samal ajal pakub CERT-EU ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele aruandeid ja ülevaateid nende vastu suunatud küberohtude kohta.
78 ENISA has noted in the past that many Member States have a qualitative understanding of threats and that there is a need for more cyber-threat modelling110. 
78 ENISA on varem märkinud, et paljudel liikmesriikidel on ohtudest kvalitatiivne arusaam ja et on vaja rohkem küberohu modelleerimist110.
Monitoring capacity for strategic analysis will strengthen overall understanding. 
Üldist arusaamist parandab strateegilise analüüsi jaoks vajalik seirevõime.
However, threat assessments could cover not only technological threats, but also socio-political and economic threats to ensure a more comprehensive picture, as well as threat drivers and actors’ motives. 
Terviklikuma pildi tagamiseks võiksid ohuhinnangud aga lisaks tehnoloogilistele ohtudele hõlmata ka sotsiaalpoliitilisi ja majanduslikke ohte, samuti ohutegureid ja osaliste motiive.
Incentives 79 There are still too few legal and economic incentives for organisations to notify and share information about incidents. 
Stiimulid 79 Organisatsioonidel on ikka veel liiga vähe õiguslikke ja majanduslikke stiimuleid intsidentidest teatamiseks ja nende kohta teabe jagamiseks.
Fearing reputational damage, many organisations still prefer to handle cyberattacks discretely or to pay off the perpetrators. 
Mainekahju kartuses eelistavad paljud organisatsioonid ikka veel tegeleda küberrünnetega diskreetselt või maksta nende toimepanijate nõutud summad.
It remains to be seen how effectively the NIS Directive will be in raising the level of notifications. 
Tulevik näitab, kui tõhusalt suurendab võrgu-ja infoturbe direktiiv intsidentidest teavitamist.
The Commission expects improvements to materialise primarily at the national level, but the Cybersecurity Act will add an EU-wide view.111 80 By embedding certain standards in its procurement, public authorities have significant leverage over suppliers as buyers of digital products and services through public procurement, and research and programme funding (for example, by requiring the adoption of certain technical standards like Internet Protocol IPv6 to help in the fight against cybercrime). 
Komisjon loodab, et olukord paraneb eelkõige liikmesriikide tasandil, kuid küberturvalisust käsitlev õigusakt lisab kogu ELi hõlmava perspektiivi111. 80 Oma hangetes teatavaid standardeid kasutades saavad avaliku sektori asutused digitaalsete toodete ja teenuste ostjatena tarnijaid hangete ning teadusuuringute ja programmide rahastamise kaudu märkimisväärselt mõjutada: näiteks nõudes teatavate tehniliste standardite vastu võtmist (nt Interneti protokolli IPv6, et aidata võidelda küberkuritegevuse vastu).
Currently, though, there is no joint procurement framework for cybersecurity infrastructure112. 
Praegu puudub küberturvalisuse taristu jaoks ühine hankeraamistik112.
There is much that the Commission can do in this regard. 
Komisjon saab sellega seoses palju ära teha.