natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photo 8 – Freight train climbs the Alps in Austria towards Brennersee station © european court of auditors, february 2009. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Kaubarong teel läbi Austria Alpide Brennersee jaama poole © euroopa Kontrollikoda, veebruar 2009. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
58. making progress on alleviating such constraints has the potential to facilitate improvements in trans-european transport that are of comparable scale to performance gains that result from significant investments in infrastructure (Table 4 shows a comparison from priority project 1). such progress would entail more in terms of co-operation between member states authorities than financial investment in infrastructure. 
58. selliste kitsaskohtade kõrvaldamisel tehtavate edusammude üleeuroopalist transporti edendav mõju on võrreldav suurtest infrastruktuuriinvesteeringutest saadava tõhususe kasvuga (tabel 4 toob näite esmatähtsast projektist nr 1). sellised edusammud eeldaksid pigem liikmesriikide ametiasutuste vahelist paremat koostööd kui infrastruktuuri tehtavaid rahalisi investeeringuid.
42 TaBlE 4 The journey time saved by constructing a new high speed line between Nürnberg and Ingol-stadt in Germany at an overall cost of 2 336 million euro (with EU co-financing of 134 million euro from TEN-T) The additional time needed for a technical control for trains entering Italy at the Brennersee station at the Austrian-Italian border, because the Italian railway undertaking does not accept the technical control already carried out at the point of departure in München by its German counterpart 25 MINUTEs saVED aND 25 MINUTEs DElay oN PrIorITy ProjECT 1 25 minutes special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
42 tabeL 4 Saksamaal Nürnbergi ja Ingolstadti vahele rajatud uuest 2336 miljonit eurot maksnud kiirrongiliinist tulenev kokkuhoid sõiduajas (ELi TEN-T programmi poolne kaasrahastamine summas 134 miljonit eurot) Itaaliasse sisenemisel Austria-Itaalia piiril Brennersee jaamas tehtavale tehnilisele kontrollile kuluv lisaaeg, sest Itaalia raudtee-ettevõtja ei aktsepteeri oma Saksa kolleegide poolt enne Münchenist lahkumist juba tehtud tehnilist kontrolli 25-minutiLine kokkuhoid ning 25-minutiLine viivituS eSmatähtSaL ProjektiL nr 1 25 minutit eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
59. whilst the existence of these constraints on important corridors is well known in the rail industry in europe, a study that fully describes such problems, quantifies their impact and identifies possible solutions is not available at european level for all the important axes. 
59. Kuigi nende piirangute olemaolu tähtsates raudteekoridorides on euroopa raudteeringkondades hästi teada, puudub euroopa tasandil kõiki tähtsaid transporditelgi hõlmav uuring, mis selliseid probleeme täies mahus kirjeldaks, nende mõju kvantifitseeriks ja võimalikke lahendusi pakuks.
60. alleviating system constraints on trans-european axes requires agreement between member states. attempts to do so at european level are relatively recent developments as achieving progress in a bilateral context has historically been difficult. there is a notable exception, which has seen some important successes, where institutions from member states are co-operating to improve the performance of rail transport on a railway axis (see Box 14). other such initiatives are developing, often with the support of the commission appointed co-ordinators, for example in respect of the brenner corridor. 
60. Üleeuroopaliste transporditelgede süsteemipiirangute leevendamine eeldab liikmesriikidevahelist kokkulepet. euroopa tasemel on katsed koostööd teha suhteliselt viimase aja arengud, sest ajalooliselt on kahepoolses protsessis edu saavutamine raske olnud. liikmesriikide institutsioonide raudteetelgede tõhususe parandamiseks tehtavas koostöös on siiski üks olulist edu saavutanud erand (vt 14. selgitus). edenevad ka teised taolised algatused (tihti komisjoni poolt ametisse nimetatud koordinaatorite toetusel), nagu nt Brenneri koridoriga tegelev algatus.
61. progress on one topic has been addressed at european level, with eu legislation adopted in 2008 aimed at facilitating the mutual acceptance of rolling stock amongst national rail net-works31. 
61. Ühes valdkonnas on probleemiga tegeletud euroopa tasandil.
31 directive 2008/57/ec of the european parliament and of the council of 17 june 2008 on the interoperability of the rail system within the community (oj l 191, 18.7.2008, p. 1). 
31 euroopa parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/eÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (eÜt l 191/1, 18.7.2008, lk 1).
In 2008, a european economic Interest group was set and a programme management office was established to manage the work of the group. a 14-point action plan has been approved, which echoes the findings of this report by highlighting the importance of aspects such as ertms deployment, operational rules and train crew certification as key constraints for trans-european transport. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2008. aastal loodi euroopa majandushuvigrupp ning grupi töö juhtimiseks seati sisse programmi juhtimise büroo.
44 conclusIons and recommendatIons 62. through co-financing the development of rail infrastructure, the eu has contributed to providing new possibilities for trans-european rail transport. some actions could however be taken in order to achieve greater value for eu money. 
Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? 44 järeldused ja soovitused 62. raudteeinfrastuktuuri kaasfinantseerides on el aidanud pakkuda üleeuroopalisele raudteetranspordile uusi võimalusi.
63. the priority projects are the main mechanism for co-ordinating and concentrating financial resources, it is therefore important that their definition reflects present and anticipated needs. However, they have not, to date, been defined based on an analysis of current and expected traffic flows and do not represent definitive descriptions of the main trans-european rail axes (see paragraphs 19 to 24). rECoMMENDaTIoN 1 the commission should, in order to concentrate eu funds, in future considerations of the definition of the priority projects: o work with member states and railway institutions to strengthen the european-level knowledge and analytical bases concerning existing and expected rail traffic flows; and o identify those trans-european corridors for which there is significant actual or anticipated demand. 
Kulutatud eli raha eest suurema kasu saamiseks oleks siiski võinud võtta teatud meetmeid. 63. esmatähtsad projektid on peamiseks mehhanismiks ühenduse vahendite koordineerimisel ja koondamisel. seetõttu on tähtis, et projektide määratlemine põhineks olemasolevate ja prognoositavate vajaduste analüüsil. sellegipoolest ei põhine nad senini praeguste ja tulevaste transpordivoogude analüüsil ning ei vasta üleeuroopaliste raudteetelgede lõplikele kirjeldustele (vt punktid 19–24).
45 rECoMMENDaTIoN 2 the commission should: o ensure that a robust analysis of the most important bottleneck sections on the priority projects is available to support decisions regarding the targeting of ten-t funds; o build on the roles played to date by the co-ordinators and consider appointing further co-ordinators to cover other priority projects; o make sure that procedures for approving projects under the cohesion policy are robust, in particular as regards review of technical characteristics and, in view of the substantial risks of cost escalations, ensure that proposed projects have been thoroughly prepared, drawing on industry good practices as demonstrated by projects that have been realised on time and on budget; and o improve the quality of cost-benefit analyses in support of selection procedures under ten-t. 
45 2. SoovituS Komisjon peaks: o tagama, et ten-t vahendite suunamise otsuste tegemisel võetakse aluseks kõige tähtsamate kitsaskohtadeks olevate lõikude kohta tehtud põhjalikud analüüsid; o arendama edasi praegu koordinaatorite poolt täidetud funktsioone ja kaaluma teiste esmatähtsate projektide jaoks täiendavate koordinaatorite nimetamist; o tagama ühtekuuluvuspoliitika projektide heakskiitmise menetluste põhjalikkus, eriti tehniliste andmete ülevaatamine, ning seoses märkimisväärse kulude suurenemise ohuga tagama, et projektitaotlused on põhjalikult ette valmistatud, ning kasutama valdkonna häid tavasid, mida on kogutud ajakava ja eelarve raames ellu viidud projektidega; o parandama ten-t programmi valikumenetluste käigus kasutatavate kulude ja tulude analüüside kvaliteeti.
66. measurable improvements have been achieved on lines dedicated to high-speed passenger services that are operating fully as planned. However, the use of conventional sections for mixed and freight use benefiting from eu co-financing is influenced by a range of factors that mean that rail services are not yet operating fully at anticipated levels. system constraints persist in the european rail network, especially at border locations (see paragraphs 49 to 61). 
66. mõõdetavaid edusamme on saavutatud reisijateveoks mõeldud kiirrongiliinidel, mis toimivad oodatud mahus. eli kaasrahastatud tavalõikude kasutamist sega-ja kaubavedudeks mõjutavad mitmed faktorid, mistõttu raudteeveod oodatud mahus veel ei toimu. euroopa raudteevõrgus eksisteerivad endiselt süsteemipiirangud, eriti just piiriületuskohtadel (vt punktid 49–61).
46 rECoMMENDaTIoN 4 the commission should: o consider the extent to which greater value for eu money could be achieved by placing increased emphasis on alleviating practical constraints for cross-border rail transport that are not per se related to infrastructure; and o encourage the emergence of and provide support for collaboration amongst member state rail institutions at corridor level (such as the structure in place on the rotterdam-genoa corridor) in order to address barriers to smooth rail transport on existing infrastructure. this report was adopted by chamber II, headed by mr morten levysoHn, member of the court of auditors, in luxembourg at its meeting of 8 september 2010. 
46 4. SoovituS Komisjon peaks: o püüdma suurendada eli raha eest saadavat kasu, pannes suuremat rõhku piiriülese raudteetranspordi infrastruktuuriga mitte seotud praktiliste piirangute leevendamisele; o julgustama ning toetama liikmesriikide raudteeametkondade transpordikoridoride tasandil tehtava koostöö tekkimist (nagu nt rotterdam-genova koridoris tehtava koostöö struktuur), mis tegeleks olemasoleval infrastruktuuril raudteetranspordi sujuvat toimimist takistavate probleemide lahendamisega. ii auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige morten levYsohn, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2010. aasta koosolekul luxembourgis.
For the Court of Auditors vítor manuel da sIlva caldeIra President special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Kontrollikoja nimel vítor manuel da silva Caldeira president eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
Photo 9 – Tail lights required for operation in Italy awaiting attachment at Brennersee station © european court of auditors, february 2009. 
Foto 9. Itaalias nõutud tagatuled enne nende paigaldamist Brennersee jaamas © euroopa Kontrollikoda, veebruar 2009.
47 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
47 eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
Safety and interoperability Safety Interoperability Bodies and markets 
Ohutus ja koostalitlusvõime Ohutus Koostalitlusvõime Organid ja turud
49 aNNEX I Legislative act Amendments Train drivers Directive 2007/59/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on the certification of train drivers operating locomotives and trains on the railway system in the Community Mobile workers Council Directive 2005/47/EC of 18 July 2005 on the Agreement between the Community of European Railways (CER) and the European Transport Workers’ Federation (ETF) on certain aspects of the working conditions of mobile workers engaged in interoperable cross-border services in the railway sector Public service obligations Regulation (EC) No 1370/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road and repealing Council Regulations (EEC) Nos 1191/69 and 1107/70 Passenger rights Regulation (EC) No 1371/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on rail passengers’ rights and obligations special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
49 i LiSa Õigusakt Muudatused Vedurijuhid Liikuvad töötajad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta Nõukogu direktiiv 2005/47/EÜ, 18. juuli 2005, Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta Avaliku teenindamise kohustused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 Reisijate õigused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
Passenger rights Railway workers 
Reisijate õigused Raudteetöötajad
aNNEX II 51 Category Description Reference Conventional rail TSIs (adopted by Commission Decisions / Regulations) Telematics applications for freight services 62/2006/EC Noise aspects of conventional rolling stock 2006/66/EC Control-command and signalling 2006/679/EC Control-command and signalling 2009/561/EC Control and command Subsystem ERTMS and modifying Annex A to 2006/679/EC 2006/860/EC Command Subsystem ERTMS modifying Annex A to 2006/679 and Annex A to 2006/860 2008/386/EC Rolling stock – freight wagons - Amendment of Decisions 2006/861/EC and 2006/920/EC 2006/861/EC 2009/107/EC Operation and traffic management - Annex P 5: Amendment of Decisions 2006/861/EC and 2006/920/EC Annex P 9 2006/920/EC 2009/107/EC ERTMS deployment plan 2009/561/EC Transversal TSIs (High Speed and Conventional Rail) (adopted by Commission Decision) Safety in railway tunnels 2008/163/EC Persons with reduced mobility 2008/164/EC special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? ii LiSa 51 Kategooria Kirjeldus Viide Tavaraudtee koostalitluse tehnilised kirjeldused (vastu võetud komisjoni otsuste / määrustega) Kaubavedude telemaatikarakendused (62/2006/EÜ) Tavaveeremi müraaspektid (2006/66/EÜ) Kontroll ja signaalimine (2006/679/EÜ) Kontroll ja signaalimine (2009/561/EÜ) Kontrolli ja signaalimise alamsüsteem ERTMS ja komisjoni otsust nr 2006/679/EÜ muutev A lisa (2006/860/EÜ) Kontrolli ja signaalimise alamsüsteem ERTMS – komisjoni otsust nr 2006/679/EÜ muutev A lisa ja otsust 2006/860 muutev A lisa (2008/386/EÜ) Veerem– kaubavagunid – otsuste 2006/861/EÜ ja 2006/920/EÜ muudatused (2006/861/EÜ) (2009/107/EÜ) Käitamine ja liikluskorraldus – otsuse 2006/861/EÜ muudatuse P5 lisa ja 2006/920/EÜ muudatuse P9 lisa (2006/920/EÜ) (2009/107/EÜ) ERTMSi arenduskava (2009/561/EÜ) Nii kiir-kui ka tavaraudteevõrgustiku suhtes kohaldatavad koostalitluse tehnilised kirjeldused (vastu võetud komisjoni otsusega) Ohutus raudteetunnelites (2008/163/EÜ) Liikumispuudega isikud (2008/164/EÜ) eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
EU Co-fINaNCED INfrasTrUCTUrE sECTIoNs saMPlE for ThE 1. a sample of 21 sections of rail infrastructure that benefited from eu co-financing (and related financing decisions) was analysed. the sections were located on eight of the priority projects (1, 2, 3, 5/24, 6, 4/17, 19, 23). details of the sample are shown in the table below. 
iv LiSa auditiS kaSutatud eLi kaaSrahaStatud infraStruktuuri Lõikude vaLim 1. auditi käigus analüüsiti 21st eli poolt kaasrahastatud lõigust (ja nendega seotud rahas-tamisotsustest) koosnevat valimit. lõigud olid seotud kaheksa esmatähtsa projektiga (1, 2, 3, 5/24, 6, 4/17, 19, 23). lisainfo valimi kohta on toodud allolevas tabelis.
2. the sample covered a high proportion of eu investments on rail infrastructure. taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro (1 613 million euro from ten-t and 7 070 million euro from cohesion fund, Ispa and erdf). this represents 77 % of all eu co-financing investments on the sampled priority projects, and 36 % of investments from all sources thereon. 
2. valim hõlmas suurt osa eli raudteeinfrastruktuuri tehtud investeeringutest. Kokku hõlmas valim eli investeeringuid 8683 miljoni euro suuruses summas (1613 miljonit eurot ten-t programmist ja 7070 miljonit eurot Ühtekuuluvusfondist, ispast ning erdfist), mis vastab 77%-le neile kaheksale esmatähtsale projektile antud eli kogu kaasrahastamise mahust ning 36%-le nende projektide kõikidest allikatest kokku pärinevate koguinvesteeringute mahust.
aNNEX V Co-orDINaTors aPPoINTED By ThE CoMMIssIoN IN rEsPECT of raIl PrIorITy ProjECTs as aT jUNE 2010 54 Rail Priority Project Co-ordinator 1 Pat Cox 3 Carlo Secchi 6 Laurens Jan Brinkhorst 17 Péter Balàzs 19 Carlo Secchi 22 Gilles Savary 27 Pavel Telička ERTMS deployment Karel Vinck special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? v LiSa komiSjoni PooLt raudtee eSmatähtSate Projektide jaokS ametiSSe nimetatud koordinaatorid 54 Raudtee esmatähtis projekt Koordinaator 1 Pat Cox 3 Carlo Secchi 6 Laurens Jan Brinkhorst 17 Péter Balàzs 19 Carlo Secchi 22 Gilles Savary 27 Pavel Telička ERTMSi rakendamine Karel Vinck eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
Dedicated passenger sections Mixed use (conventional) sections Freight section Construction completed Under construction Available for use Fully used Full use expected Awaiting other developments in the transport network Full use of potential unlikely in short to medium term Longer term sections 
Reisijatevedu Tavaraudteelõigud (segakasutus) Kaubavedude lõik Ehitus lõpetatud Ehitusjärgus Kasutusvalmis Täiel määral kasutuses Võetakse täiel määral kasutusse Eeldab muid transpordivõrgus tehtavaid töid Potentsiaali täielik kasutamine pole lühiajalises ja keskmises perspektiivis tõenäoline Pikaajalisemad lõigud
In view of the signifcant costs and technical challenges, the problem is unlikely to be fully solved by investing in new dedicated energy supply infrastructure at national level and pragmatic approaches are taken in practice. for example, where energy systems are not interoperable either: ο single power system trains have to stop at borders to change locomotives, implying a minimum of about 15 minutes shunting and the risk of consequent cumulative further delays; 1 union International de chemins de fer. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Kui elektrisüsteemid ei ole koostalitlusvõimelised, siis kas: ο ühesüsteemsed rongid peatuvad vedurite vahetuseks piiril, seejuures kulub vähemalt 15 minutit manööverdamisele, millele lisandub täiendavate viivituste oht; 1 union international de Chemins de fer. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
TraIN lENGTh 3. the length of trains allowed on national networks is not always consistent, even on the same trans-european corridor. such restrictions are often imposed as a result of characteristics of the infrastructure such as the availability of passing places, tight curves in the lines or the presence of steep gradients (such as on alpine crossings). for example, trains in france can be up to 600 metres long, whilst only 450 metres is allowed in spain (priority project 3). 
57 vii LiSa ο raudtee-ettevõtjad varustavad oma vedurid seadmetega, mis töötavad mitmes elektrisüsteemis või; ο kasutatakse diiselvedureid, mis on laialt levinud hoolimata sellest, et neid peetakse vähemtõhusateks ja keskkonna-vaenulikumateks. rongi PikkuS 3. riikide raudteevõrkudes lubatud rongide pikkused võivad isegi sama transpordikoridori raames erineda. piirangud tulenevad tihti infrastruktuuri omadustest nagu nt möödumiskohtade olemasolu, järsud kurvid või suured kallakud (nt alpe ületa-vatel liinidel). näiteks prantsusmaal on rongide maksimaalseks pikkuseks 600 meetrit, ent hispaanias on lubatud vaid 450 meetrit (esmatähtis projekt nr 3).
Irrespective of gauge differences at this border, therefore, either freight trains of only 450 metres are run on the french side or, if longer trains are to travel to and from france, time needs to be taken to split and rebuild trains thus running the risk of additional delays at the border. 
Kahe riigi rööpmelaiuse erinevust arvestamata kasutatakse prantsuse poolel kas ainult kuni 450 meetri pikkuseid kaubaronge või, kui riiki sisse või sealt välja sõites tahetakse kasutada pikemaid ronge, siis peab arvestama rongide lahti-ja kokkuhaakimisele kuuluva lisaaja-ga, millele võivad piiril lisanduda täiendavad viivitused.
BoX a EXaMPlEs of INTEroPEraBIlITy of TraCTIoN ENErGy sUPPly sysTEMs the energy systems of germany and austria are compatible and this does not represent an interoperability problem for single system locomotives, whereas the dutch and german (priority project 5) are not interoperable and neither are those of austria and Italy (priority project 1). this is one source of complications at cross border locations such as brennersee. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
SeLgituS a näited eLektriSÜSteemide kooStaLitLuSvõimeSt saksamaa ja austria elektrisüsteemid on koostalitlusvõimelised ja seega ei ole probleeme ka ühesüsteem-setel veduritel. Küll aga ei ole koostalitlusvõimelised madalmaade ja saksamaa (esmatähtis projekt nr 5) ning austria ja itaalia (esmatähtis projekt nr 1) süsteemid. see tekitab probleeme sellistes piiriületus-kohtades nagu Brennersee. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.