natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The crisis showed that the pre-crisis surveillance framework was not fully adequate in identifying the risk in the underlying fiscal positions in times of unprecedented economic crisis. 
Kriis näitas, et kriisieelsest järelevalveraamistikust ei piisa täielikult riski tuvastamiseks aluseks olevates eelarvepositsioonides pretsedenditu majanduskriisi ajal.
It highlighted the need for a wider approach to surveillance in the banking sector and wider macroeconomy. 
Samuti tõstis see esile vajaduse rakendada laiaulatuslikumat lähenemisviisi järelevalvele pangandussektoris ja makromajanduses laiemalt.
At the point when countries applied for assistance, behind-the-scenes monitoring of a deteriorating situation had been underway and the Commission was in close contact with the national authorities. 
Hetkel, kui riigid taotlesid abi, jälgiti kulisside taga juba halvenevat olukorda ja komisjon oli tihedas kontaktis riikide ametiasutustega.
The response to the crisis was immediate and comprehensive. 
Reageerimine kriisile oli viivitamatu ja kõikehõlmav.
Despite acute staff resource constraints and a steep learning curve, the Commission was successful in quickly taking on all its new programme management duties, not only in issuing debt to meet financing needs in all cases. 
Hoolimata teravast personalipuudusest ja vajadusest lühikese ajaga kogetavast palju õppida, suutis komisjon hakata oma uusi programmijuhtimise ülesandeid kiiresti edukalt täitma, mitte ainult kõigil juhtudel rahastamisvajaduste katmiseks võlakohustusi emiteerides.
This is acknowledged by the Court, which qualifies this as an achievement. 
Seda tunnistab ka kontrollikoda, kes peab seda saavutuseks.
All programmes achieved their core economic objectives. 
Kõik programmid saavutasid oma peamised majanduslikud eesmärgid.
The audit recommendations focused on process, decision-making and record-keeping aspects of the Commission’s programme management and the Commission accepted, or partially accepted, all the recommendations. 
Auditi soovitused keskendusid komisjoni programmijuhtimise tegevuse protsessi, otsustamise ja arvepidamise aspektidele ning komisjon nõustus kõigi soovitustega täielikult või osaliselt.
The Commission acknowledges that the impact of technical assistance on the overall progress of reforms was mixed. 
Komisjon tunnistab, et tehnilise abi mõju reformide üldisele edenemisele oli vastuoluline.
This needs to be seen in the broader political context and taking into account the division of competences between Member States and the European Union Institutions. 
Seda tuleb vaadelda laiemas poliitilises kontekstis, võttes arvesse pädevuste jagunemist liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel.
The implementation of the (structural) reforms was and remains the responsibility of the Greek authorities, whereas the ‘Task Force for Greece’ was available to advise/assist the Greek authorities where requested. 
(Struktuuri)reformide elluviimine kuulus ja kuulub jätkuvalt Kreeka ametiasutuste vastutusalasse, samal ajal kui Kreeka rakkerühm nõustas/abistas taotluse korral Kreeka ametiasutusi.
Chronic youth unemployment is a major problem in a number of Member States, and was an issue we identified as one of the priorities for our work in 2015. 
Noorte töötus on mitmes liikmesriigis väga tõsine probleem ning see teema on üks kontrollikoja 2015. aasta prioriteetidest.
In response, in 2013 the Council recommended that a ‘Youth Guarantee’ be established by the Member States, with a combination of EU and national funding. 
Probleemi lahendamiseks soovitas nõukogu 2013. aastal liikmesriikidel luua noortegarantii, mis ühendab ELi ja riiklikku rahastamist.
Under the Guarantee, young people, within four months of leaving education or losing a job, should find a ‘good quality’ job offer or training to help them find employment in the future. 
Garantii abil peaksid noored saama nelja kuu jooksul alates haridussüsteemist lahkumisest või töötuks jäämisest kvaliteetse töökoha, või koolituse, mida on vaja töö leidmiseks tulevikus.
We returned to this issue in our report later in 2015 on the Commission’s support for youth action teams(60), an initiative which brought national and Commission experts together in the eight Member States with the highest levels of youth unemployment (61). 
Kontrollikoda pöördus sama teema juurde tagasi 2015. aasta lõpus, koostades aruande komisjoni toetuse kohta noorte tegevusrühmadele, (60) mis koosnesid kaheksa eriti kõrge noorte töötuse määraga liikmesriigi (61) riiklike pädevate ametiasutuste ja komisjoni ekspertidest.
We concluded that the effectiveness of the advisory support provided by the Commission to the Member States in relation to the youth action teams was limited by the level and quality of information available to it on how existing ESF or national measures for young unemployed people work on the ground. 
Kontrollikoda järeldas, et komisjoni nõuandva toe mõjusust liikmesriikide abistamisel noorte tegevusrühmade valdkonnas piiras asjaolu, et komisjonil oli vähe kvaliteetset teavet selle kohta, kuidas noorte töötuse vähendamiseks mõeldud ESFi või liikmesriikide meetmed tegelikult mõjuvad.
Moreover, the Commission’s assessment of the amendments to their programmes proposed by the Member States focused mainly on budgetary aspects rather than on the best use of the ESF funds available. of the European Union C 375/111 THE COMMISSION’S REPLIES 3.72. 
Lisaks keskendus komisjon liikmesriikide poolt ESFi rakenduskavadesse pakutud muudatusi hinnates peamiselt eelarvealastele aspektidele, mitte ESFi vahendite kõige paremale kasutamisele.
Concerning the three potential risks that might affect the youth guarantee schemes’ success identified by the Court, the Commission agrees and would like to point out that: — investing in a youth guarantee is crucial for the EU to preserve its future growth potential. 
KOMISJONI VASTUSED Kolme kontrollikoja tuvastatud noortegarantii kavade edukust mõjutada võiva riski osas on komisjon nõus ning juhib tähelepanu järgmisele: — noortegarantiisse investeerimine on hädavajalik selleks, et EL säilitaks potentsiaali tulevaseks majanduskasvuks.
Significant EU financial support is already available, but to make the youth guarantee a reality, Member States also need to prioritise youth employment measures in their national budgets, — ‘good-quality’ is a crucial element for implementing the youth guarantee. 
ELi rahaline tugi on juba olulisel määral kättesaadav, kuid noortegarantii tegelikkuseks saamiseks peavad ka liikmesriigid noorte tööhõive meetmed oma riigieelarvetes tähtsale kohale seadma; — kvaliteetsus on noortegarantii rakendamisel keskse tähtsusega element.
The Commission will further stimulate the reflection around ‘good quality’ offers and provide further guidance to Member States, — a lengthy consensus building exercise was necessary to define a common monitoring framework. 
Komisjon ärgitab ka edaspidi kvaliteetsete pakkumiste üle mõtisklema ning annab liikmesriikidele täiendavaid suuniseid; — ühise järelevalveraamistiku määratlemiseks oli vaja aeganõudvat tööd konsensuse saavutamiseks.
Monitoring activities will feed into the Commission’s assessment of the youth guarantee implementation under future European Semester and its 2016 report on the implementation of the scheme to the European Parliament and the Council through the appropriate channels. 
Järelevalvetegevus annab asjakohaste kanalite kaudu sisendteavet komisjoni hinnangule noortegarantii rakendamise kohta tulevastel Euroopa poolaastatel ning komisjoni 2016. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavale aruandele kava rakendamise kohta.
The Commission proactively used all the instruments available to it, given the legal framework in place, to achieve the objectives of the YATs initiative and to report on them. 
Komisjon kasutas ennetavalt kõiki kehtivas õigusraamistikus temale kättesaadavaid vahendeid, et saavutada noorte tegevusrühmade algatuse eesmärgid ja anda nende kohta aru.
In the Commission’s view, the YATs initiative has met the political expectations set out by the European Council in its conclusions of 30 January 2012. 
Komisjon on seisukohal, et noorte tegevusrühmade algatus on täitnud poliitilisi ootusi, mida Euroopa Ülemkogu väljendas oma 30. jaanuari 2012. aasta järeldustes.
The key objective of the joint YATs — an ad hoc, punctual initiative — was to mobilise EU and national instruments, including structural funds, and to discuss policy reforms to be included in youth job plans. 
Ajutise ja täpse ajakavaga ühiste noorte tegevusrühmade algatuse põhieesmärk oli võtta kasutusele ELi ja liikmesriikide vahendid, sealhulgas struktuurifondide vahendid, ning arutada noorte töökohtade kavadesse lisatavaid poliitikareformide põhimõtteid.
The teams were meant to ‘shake the tree’ by raising awareness at the highest political level, creating a sense of urgency and giving a stronger steer while not creating additional administrative or/ and legal procedures. 
Rühmade abil taheti juhtida probleemile otsustavalt tähelepanu, suurendades juhtpoliitikute teadlikkust, tekitades vajaduse kiireks tegutsemiseks ja luues võimalused jõulisemateks meetmeteks ilma ülemäärase halduskoormuse ja/või õigusmenetluseta.
(59) Special report No 3/2015, ‘EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead’ (http://eca.europa.eu). 
(59) Eriaruanne nr 3/2015: „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“ (http://eca. europa.eu).
(60) Special report No 17/2015, ‘Commission’s support of youth action teams: redirection of ESF funding achieved, but insufficient focus on results’ (http://eca.europa.eu). 
(60) Eriaruanne nr 17/2015: „Komisjoni toetus noorte tegevusrühmadele: ESFi vahendite ümbersuunamine õnnestus, ent tulemustele keskendumine on ebapiisav“ (http://eca.europa.eu).
(61) Ireland, Greece, Spain, Italy, Latvia, Lithuania, Portugal and Slovakia. 
(61) Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Läti, Leedu, Portugal ja Slovakkia.
EN C 375/112 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS The environment, energy and climate change 3.74. 
ET C 375/112 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Keskkond, energia ja kliimamuutused 3.74.
The environment and climate change, together with its implications for EU policies in a number of other areas, such as agriculture and energy, is one of the global challenges we are targeting in our 2013-2017 strategy. 
Keskkond ja kliimamuutused koos nende mõjuga ELi poliitikale mitmetes muudes valdkondades (nagu põllumajandus ja energeetika) on üks peamisi teemasid, millele kontrollikoda keskendub oma perioodi 2013–2017 strateegias.
So our report on EU-funded waste water treatment plants in the Danube river basin examined whether EU support was helping Member States achieve its waste water policy objectives (62) — a key element of a successful environmental policy. 
Kontrollikoja aruanne ELi rahastatud asulareoveepuhastitele Doonau vesikonnas uuris, kas ELi toetus aitas liikmesriikidel saavutada ELi reoveepoliitika eesmärke, (62) mis on eduka keskkonnapoliitika peamine osa.
We concluded that while EU financial support had played an important role in bringing forward water collection and treatment, this had not been sufficient to meet the relevant deadlines. 
Kontrollikoda järeldas, et ELi toetus täitis küll reovee kogumise ja puhastamise edendamisel keskset rolli, kuid see ei olnud piisav, et täita reovee puhastamisele seatud tähtaegu.
A later report in 2015 then examined a different aspect of water quality in the Danube basin: progress by the same four Member States in meeting the requirements of the water framework directive (63), whose main objective from 2000 was to achieve good water quality by 2015 (with some exceptions possible). 
2015. aasta lõpu poole avaldatud aruandes uuriti Doonau vesikonna veekvaliteedi teist aspekti: milliseid edusamme on samad neli liikmesriiki teinud veepoliitika raamdirektiivi nõuete täitmisel,(63) mille 2000. aasta peamine eesmärk on saavutada vee hea kvaliteet 2015. aastaks (mõne erandiga).
We concluded that the implementation of measures co-funded by the EU had led to little improvement in water quality. 
Kontrollikoja järeldus on, et ELi rahastatud meetmete rakendamine on vee kvaliteeti vähe parandanud.
Indeed, while the introduction of river basin management plans as a tool for integrated water management had been a strength of the directive, in practice the Member States’ plans suffered from shortcomings in the identification of pollution pressures and in the definition of remedial measures. 
Veemajanduskava kui integreeritud veemajanduse saavutamise vahendi kehtestamine oli veepoliitika raamdirektiivi üks tugevusi, kuid tegelikult oli liikmesriikide kavades puudujääke seoses reostuse kindlakstegemise ja parandusmeetmete määratlemisega.
On a different theme, we examined the EU’s emissions trading scheme (ETS) (64). 
Muudest teemadest uuris kontrollikoda ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) (64).
This is an essential pillar of the EU’s policy to combat climate change, and is designed to promote reductions of greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient way. 
ELi HKS on Euroopa Liidu kliimamuutustega võitlemise poliitika oluline osa, mille eesmärk on edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kulutõhusal ja majanduslikult tulemuslikul viisil.
We found that management of the scheme by the Commission and the Member States was not adequate in all respects. 
Kontrollikoda leidis, et ELi HKSi komisjoni-ja liikmesriikidepoolne haldamine ei olnud kõigis aspektides asjakohane.
It was hindered by some issues related to the robustness of the framework for protecting its integrity, such as the absence of EU level oversight of the emissions market, and by significant weaknesses in the implementation of the second phase of the scheme in the period 2008-2012, after the initial preparatory phase. of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 13.10.2016 The Commission is committed to continue improving the EU ETS; it will address the shortcomings identified by the auditors. 
Haldamist takistasid teatavad probleemid, mis olid seotud süsteemi terviklikkuse kaitsmiseks loodud raamistiku töökindlusega ja esialgsele ettevalmistusetapile järgnenud ELi HKSi teise etapi (2008– 2012) rakendamises tekkinud oluliste puudustega.
3.76. 
KOMISJONI VASTUSED 3.76.
Many points noted by the ECA were specific to the period 2008-12 (phase 2) and have already largely been addressed in the current rules for the period 2013-2020 (phase 3). 
Paljud kontrollikoja nimetatud probleemid olid eriomased perioodile 2008–2012 (2. etapp) ning need on perioodi 2013–2020 (3. etapp) kohta kehtivates eeskirjades suures osas lahendatud.
Since the audit report, there has been a new legislative proposal on ETS (2) (implementation of the climate and energy objectives for 2030 following the October 2014 European Council conclusions). 
Pärast auditiaruannet on esitatud heitkogustega kauplemise süsteemi kohta uus õigusakti ettepanek (2) (2030. aasta kliima-ja energiaeesmärkide rakendamine lähtuvalt 2014. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu järeldustest).
(62) Special report No 2/2015, ‘EU-funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’ (http://eca.europa.eu). 
(62) Eriaruanne nr 2/2015: „ELi toetus asulareoveepuhastitele Doonau vesikonnas: vajatakse täiendavaid jõupingutusi, aitamaks liikmesriikidel ELi reoveepoliitika eesmärke saavutada“ (http://eca. europa.eu).
The Member States covered by this audit were the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia. 
Audit hõlmas Tšehhi Vabariiki, Ungarit, Rumeeniat ja Slovakkiat.
(63) Special report No 23/2015, ‘Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive (2) but still some way to go’ (http://eca.europa.eu). 
(63) Eriaruanne nr 23/2015: „Doonau vesikonna vee kvaliteet: veepoliitika raamdirektiivi rakendamisel on edusamme, kuid teha on veel palju“ (http://eca.europa.eu).
(64) Special report No 6/2015, ‘The integrity and implementation of the EU ETS’ (http://eca.europa.eu). 
(64) Eriaruanne nr 6/2015: „Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkus ja rakendamine“ (http://eca.europa.eu).
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council, submitted by the Commission on 15 July 2015, amending Directive 2003/87/EC to enhance cost-effective emission reductions and low-carbon investments (COM(2015) 337 final). EN 13.10.2016 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.77. 
(2) Komisjoni 15. juuli 2015. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (COM(2015) 337).
We also published a report about the security of energy supply and the development of the EU internal energy market(65). 
Kontrollikoda avaldas ka aruande energiavarustuse kindluse ja ELi energia siseturu kohta (65).
We found that the EU’s objective of completing the internal energy market by 2014 had not been reached. 
Kontrollikoda leidis, et ELi eesmärki arendada energia siseturg välja aastaks 2014 ei täidetud.
Energy infrastructure in Europe is generally not well designed for fully integrated markets and therefore does not currently provide effective security of energy supply. 
Euroopa energiataristu ei ole üldiselt kavandatud täielikult integreeritud turgude jaoks ning seega ei taga see hetkel mõjusalt energiavarustuse kindlust.
The follow-up of special report recommendations 3.78. 
Eriaruannetes esitatud soovituste järelkontroll 3.78.
Following up our performance audit reports is an essential element in the cycle of accountability and helps to encourage the implementation of audit recommendations by the Commission and the Member States. 
Kontrollikoja tulemusauditi aruannete järelkontroll on aruandlustsükli vajalik element ja soodustab aruande soovituste komisjoni-ja liikmesriikidepoolset mõjusat elluviimist.
In our 2016 special report on the 2014 follow up exercise (66), we made a number of recommendations, suggesting that the Commission should bring its follow-up practices into line with relevant internal control standards. 
2016. aastal avaldatud 2014. aasta aruandes kontrollikoja eriaruannete põhjal võetud järelmeetmete kohta (66) esitas kontrollikoda mitmeid soovitusi, mille kohaselt peaks komisjon viima kasutatavad järelkontrollimenetlused kooskõlla asjakohaste sisekontrollistandarditega.
The Commission accepted these recommendations and agreed to take corrective actions. of the European Union C 375/113 THE COMMISSION’S REPLIES 3.77. 
Komisjon kiitis soovitused heaks ning nõustus võtma parandusmeetmeid.
With regard to infrastructure, it is important to note that: (a) energy infrastructure is expected to be financed by the market, i.e. user tariffs approved by independent regulators; financial support from EU budget therefore should be the exception rather than the rule; (b) where financial support has been allocated, security of supply has often been significantly improved. 
3.77. a) energiataristut peaks rahastama turg, s.o sõltumatute seadusandjate heakskiidetud kasutajatariifid; ELi eelarvest eraldatav rahaline toetus peaks seepärast olema pigem erand kui reegel; b) kui rahalist toetust on eraldatud, on varustuskindlus sageli oluliselt paranenud.
A good example are the Baltic States where support from both EEPR and CEF to key projects has not only increased security of supply in electricity but also helped wholesale prices to converge. 
Heaks näiteks on Balti riigid, kus võtmetähtsusega projektide toetamine nii Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast kui ka Euroopa ühendamise rahastust on suurendanud mitte ainult elektri varustuskindlust, vaid aidanud kaasa ka hulgihindade ühtlustumisele.
The Commission is committed to ensuring that recommendations made by the Court in its special reports and accepted by the Commission are systematically implemented and followed-up. 
Komisjon kannab hoolt selle eest, et kontrollikoja eriaruandes esitatud ja komisjonis heaks kiidetud soovitused viiakse korrakindlalt ellu ja et nende suhtes tehakse järelkontrolli.
The Commission considers that its control arrangements are in line with international control standards and best practices. 
Komisjon leiab, et tema kontrollikord on kooskõlas rahvusvaheliste kontrollistandardite ning parimate tavadega.
However, the Commission is committed to address further challenges concerning the discharge follow-up system and procedures. 
Komisjon on valmis lahendama ka muid probleeme, mis on seotud eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelkontrollisüsteemi ja -menetlustega.
(65) Special report No 16/2015, ‘Improving the security of energy supply by developing the internal energy market: more efforts needed’ (http://eca.europa.eu). 
Seoses taristuga on oluline tähele panna järgmist: (65) Eriaruanne nr 16/2015: „Energia tarnekindluse parandamine läbi energia siseturu arendamise: jõupingutusi tuleb suurendada“ (http://eca.europa.eu).
(66) Special report No 2/2016, ‘2014 report on the follow-up of the European Court of Auditors’ Special Reports’ (http://eca.europa. eu). 
(66) Eriaruanne nr 2/2016: „2014. aasta aruanne Euroopa Kontrollikoja eriaruannete põhjal võetud järelmeetmete kohta“ (http://eca. europa.eu).
EN C 375/114 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.80. 
ET C 375/114 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.80.
We assessed the Commission’s follow up of a sample of 90 audit recommendations from 11 special reports published in the period 2011-2012. 
Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni võetud järelmeetmed, mis puudutasid perioodil 2011–2012 vastu võetud 11 eriaruandes esitatud 90 auditisoovitusest koosnevat valimit.
The sample was selected on the basis of a range of criteria (67). 
Valim koostati mitmete kriteeriumide alusel (67).
Of the 83 recommendations that could be verified, we concluded that the Commission fully implemented 63 % of our recommendations, 26 % were implemented in most respects, 10% in some respects while 1% were not implemented. 
83 soovitusest, mida oli võimalik kontrollida, oli komisjon täielikult ellu viinud 63 %, suuremas osas 26 %, osaliselt 10 %, ja 1 % oli ellu viimata.
Although the Commission is our principal auditee, we frequently identify matters which can best be addressed by the Member State authorities or in cooperation with the Commission, given that most EU expenditure is under shared-management arrangements with Member States. 
Kuigi komisjon on kontrollikoja peamine auditeeritav asutus, tuvastab kontrollikoda sageli küsimusi, mida suudavad kõige paremini lahendada liikmesriikide ametiasutused või mida saab lahendada koostöös komisjoniga, võttes arvesse, et suuremat osa ELi kulutustest hallatakse koostöös liikmesriikidega.
In our special reports we sometimes also address recommendations to Member States in general. 
Mõnikord esitab kontrollikoda oma eriaruannetes soovitusi ka liikmesriikidele üldiselt.
We can also direct recommendations to Member States individually although this is rare (68). 
Soovitusi võidakse esitada ka individuaalsetele liikmesriikidele, kuid seda tehakse harva (68).
Recommendations are communicated to Member State level although formal follow-up is mixed 3.82. 
Soovitused esitatakse liikmesriikide tasandil, kuigi ametlik järelkontroll varieerub 3.82.
When we make recommendations applicable to Member States in general, there are five ways in which these messages may be transmitted (see Figure 3.7). 
Liikmesriikidele suunatud soovituste puhul on nende edastamiseks viis meetodit (vt selgitus 3.7).
First, each report is sent to the Supreme Audit Institution (the principal national public audit body). 
Esiteks saadetakse iga aruanne kõrgemale kontrolliasutusele (riigi peamine avaliku sektori auditiasutus).
The reports are also sent to the Council, for its consideration in the context of the discharge procedure and, on occasion, through presentations to Council working parties. 
Aruanded saadetakse ka nõukogule, et seda arvestataks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses, ning mõnikord ka nõukogu töörühmadele esitlemiseks.