natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indeed, the evaluation considered that the effectiveness of the measure in terms of market regulation was doubtful since, on the one hand in some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure was considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus. 
Hindamises oldi arvamusel, et meetme mõjusus turu reguleerimisel oli kaheldav, kuna ühelt poolt jõudis osa ühenduse varudest eraldatud toodetest mõnel juhul kaudselt sekkumisvarudesse tagasi ja teiselt poolt oli meede struktuuriliste ülejääkide vähendamise meetodina eksporditoetustest tunduvalt kallim.
16 BOX 7 COMMISSION’S 1998 EVALUATION (MAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS) ‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. [...] its usefulness in the context of persistent widespread poverty in Europe is attested by the charities [...]. 
16 7. SELGITUS KOMISJONI 1998. AASTA HINDAMINE (PEAMISED JÄRELDUSED JA SOOVITUSED) “Meetme sotsiaalne eesmärk on selgelt esitatud määrustes. [...]
When the measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks [...]. 
Kui meede võeti kasutusele, siis selle mööndavasti teisejärguline eesmärk oli aidata vähendada ühenduse suuri ja kulukaid sekkumisvarusid [...].
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’. 
Seega võib meedet endiselt pidada turu reguleerimise instrumendiks”.
‘The Member States [...] are well able to make effective use of the resources [...]. On the other hand, there is some doubt about the effectiveness of the measure in terms of market regulation. [...] in some cases, possibly a large proportion of the products withdrawn from Community stocks returns indirectly to intervention’. 
“Liikmesriigid [...] suudavad kasutada vahendeid tõhusalt [...].Teiselt poolt on mõningane kahtlus meetme tõhususe kohta turu reguleerimisel [...] mõnel juhul on võimalik, et suur osa ühenduse sekkumisvarudest eraldatud toodetest tagastatakse kaudsel teel sekkumisvarudesse tagasi”.
‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus [...]’. ‘[...] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. [...] 
“Ehkki see [abi] on kahtlemata sotsiaalse abi mõjus vahend, on see struktuuriliste ülejääkide vähendamise meetodina eksporditoetustest tunduvalt kallim [...]”. “[...] pidades silmas tõsist vaesuse probleemi Euroopas ja vaieldamatut abi kasulikkust abivajajatele, tuleks kindlasti soovitada meedet jätkata ja sellele määratud rahalisi vahendeid isegi suurendada. [...]
The Council has made it clear [...] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Nõukogu on selgelt väljendanud, [...] et meetme sotsiaalseid aspekte peetakse tähtsamaks kui meetme osa turu reguleerimisel.” Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Regulation (EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation (EEC) No 3730/87, also considers the scheme ‘an important social recital18. measure’18. 
Ka määruses (EÜ) nr 1234/2007, millesse on konsolideeritud määrus (EMÜ) nr 3730/87, peetakse skeemi tähtsaks sotsiaalseks meetmeks18.
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressed the importance of the social dimension of the programme being well coordinated at national level. 
Meetme sotsiaalse eesmärgi suhtes on samal arvamusel ka auditi käigus külastatud liikmesriikide haldusasutused, kes rõhutasid vajadust programmi sotsiaalset mõõdet riiklikul tasandil kooskõlastada.
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’. 
Lisaks on Euroopa Parlament võtnud aprillis 2006 vastu deklaratsiooni puudust kannatavatele kodanikele suunatud Euroopa toiduabiprog-rammi ellu viivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamise kohta.
In its declaration, the European Parliament regarded the measure as a part of the aim of reducing poverty, and invited the Commission and the Council to maintain and increase the aid with certain implementing adaptations (see Box 8). 
Oma deklaratsioonis käsitles Euroopa Parlament meedet vaesuse vähendamise eesmärgi osana ning kutsus komisjoni ja nõukogu üles säilitama ja suurendama abi koos teatavate muudatustega selle rakendamisel (vt 8. selgitus).
17 18 Regulation (EC) No 1234/2007, BOX 8 EP’S DECLARATION MAIN POINTS • recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements, • place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation, • open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs, • include in the programme innovative measures to ensure the distribution of balanced food rations, • regard food aid as part of the aim of reducing poverty, • modify the rules so as to allow: • for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived, • for the bartering procedure to be extended, • for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market. 
18 Määrus (EÜ) nr 1234/2007, preambuli põhjendus 18. 17 8. SELGITUS EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOONI PÕHIPUNKTID: • tunnistada Euroopa Liidus alatoitluse all kannatavate inimeste olemasolu ning teadvustada nende toiduvajaduste täitmise tarvidust, • muuta Euroopa toiduabiprogramm alaliseks ja eraldada sellele mitmeaastane üldine rahaline kate, • laiendada meedet uutele valdkondadele, nagu sealiha, linnuliha ja munad, • kaasata sellesse programmi uuenduslikud meetmed, et jagada toidunorme võrdselt, • arvestada, et toiduabi täidab vaesuse vähendamise eesmärki, • muuta reegleid, võimaldades: • luua programmi jaoks spetsiaalsed varud, mis suunatakse puudust kannatavatele kodanikele, • laiendada vahetustegevust; • osta ühenduse turult tooteid, mis ei ole kättesaadaval sekkumisvaruna.
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED 32. 
Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine TULEKS PARANDADA KOOSKÕLASTAMIST SOTSIAALPOLIITIKA MEETMETEGA 32.
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the well-being of its most deprived citizens19 (see Box 6). 
Seadusandja on selgelt sätestanud, et toiduabiprogramm peaks aitama oluliselt kaasa enim puudustkannatavate isikute heaolule19 (vt 6. selgitus).
Hence, this contribution should be coordinated and create synergies with the other policies, schemes and actions set up at both Community and Member States levels to meet better the needs of the most deprived persons. 
Sellest tulenevalt tuleks kaasabi kooskõlastada ja luua koostoime ühenduse ja liikmesriikide tasandil kasutatavate teiste skeemide, põhimõtete ja meetmetega, et paremini täita enim puudustkannatavate isikute vajadusi.
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure. 
Auditeeritud liikmesriikides on haldusasutusteks põllumajanduskulude makseasutused.
With the exception of France, in the Member States audited there was no evidence of close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs. 
Välja arvatud Prantsusmaa, puudusid auditeeritud liikmesriikides tõendid tiheda koostöö kohta makseasutuste ja sotsiaalmeetmete teiste peamiste osapoolte vahel, nagu sotsiaal-ministeeriumid.
Such cooperation is necessary for better understanding and meeting the needs of the charitable organisations and of the deprived persons. 
Selline koostöö on vajalik, et paremini mõista ja täita heategevusorganisatsioonide ja puudustkannatavate isikute vajadusi.
THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELY IMPLEMENTED? 
KASUTATUD VAHENDID JA MEETODID: KAS VAHENDID ON VASTAVUSES VALITUD EESMÄRKIDEGA JA ASJAKOHASELT RAKENDATUD?
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level of available resources mean that beneficiaries need to be targeted to allow the measure to have any significant impact on the target population. 
Võimalike abisaajate arvukuse ja vahendite suhteliselt vähese kättesaadavuse tõttu tuleks moodustada abisaajatest sihtrühm, et meetmel oleks sellele suurem mõju.
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per potential beneficiary amounts to about six euro per person per year. 
Nagu on näidatud II lisa tabelis, on eelarveassigneeringud ühe potentsiaalse abisaaja kohta ligikaudu kuus eurot aastas.
On the other hand the Commission, in its impact assessment, indicates that in 2006 more than 13 million people in 15 Member States benefited from the programme and estimates that the cost of a single meal offered by charities is at least two euro. 
Teiselt poolt näitab komisjon oma mõjuhindamises, et 2006. aastal sai programmi kaudu abi üle 13 miljoni inimese 15 liikmesriigis ja hinnanguliselt oli heategevusorganisatsioonide pakutud ühe toidukorra maksumus vähemalt kaks eurot.
This implies that the programme contributes to the distribution of a maximum of three meals per year for each potential deprived person, or an average of 12 meals per year for each actual beneficiary of the aid. 
See näitab, et programmi raames pakutakse maksimaalselt kolm toidukorda aastas ühe potentsiaalse puudustkannatava isiku kohta või keskmiselt 12 toidukorda aastas iga tegeliku abisaaja kohta.
19 Regulation (EEC) No 3730/87. 
19 Määrus (EMÜ) nr 3730/87.
18 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
18 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
While the EU programme in certain Member States accounts for more than 50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Court considers that a programme which offers, as a maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average is unlikely to meet the objectives of the legislator, namely that of making a ‘significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens’20. 
Sellal kui teatavates liikmesriikides moodustab ELi programm puudustkannatavatele isikutele jaotatavast toidust üle 50 % (vt 5. selgitus), on kontrollikoda arvamusel, et kui programm võimaldab maksimaalselt pakkuda abisaajatele keskmiselt ühe toidukorra kuus, siis tõenäoliselt ei vasta see seadusandja eesmärkidele, eelkõige eesmärgile “oluliselt kaasa aidata oma enim puudustkannatavate kodanike heaolule”20.
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria and or priorities amongst potential beneficiaries as recommended by the impact assessment21; otherwise the contribution of the programme to the well-being of the most deprived persons will inevitably be negligible. 
Seoses sellega oleks vaja parandada võimalike abisaajate suhtes valikukriteeriume ja/või prioriteete, nagu on soovitatud mõjuhindamises21, vastasel juhul on programmi kaasabi enim puudustkannatavate isikute heaolule paratamatult mittearvestatav.
It is important to recognise, however, that charitable organisations, by their very nature, may not be able or willing to adopt restrictive distribution policies. 
Oluline on tunnistada, et oma olemuse tõttu ei suuda või ei soovi heategevusorganisatsioonid siiski piiravat jaotamispoliitikat omaks võtta.
UNCLEAR ELIGIBILITY AND SELECTION CRITERIA 38. 
EBASELGED ABIKÕLBLIKKUS-JA VALIKUKRITEERIUMID 38.
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which will channel the aid, and regarding categories and/or groups of the population who will receive the food aid. 
Abi maksimummõju saavutamiseks on vaja määratleda teostatavad prioriteedid, pidades silmas nii toiduabi suunavate heategevusorganisatsioonide valimist kui ka toiduabi saava elanikkonna kategooriaid ja/või rühmi.
The auditors found that in practice Member States have often without formalised procedures designated a small number of organisations operating nationwide, in which lower level organisations participate. 
Audiitorid leidsid, et tegelikkuses on liikmesriigid sageli määranud ilma ametlike menetlusteta väikese arvu riiklikul tasandil tegutsevaid organisatsioone, milles osalevad madalama tasandi organisatsioonid.
Precise data on the number of the designated charitable organisations with which the authorities of the Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available. 
Ei ole kättesaadaval täpsemaid andmeid nende kindlaksmääratud heategevusorganisatsioonide arvu kohta, kellega liikmesriikide ametiasutused teevad aastaplaanide rakendamisel koostööd.
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members of the main charitable organisations. 
Piirkondliku tasandi heategevusorganisatsioonid osalevad ELi programmis automaatselt, kuna need on peamiste heategevusorganisatsioonide liikmed.
They have certain independence in establishing the criteria they apply for accepting lower level organisations for the distribution of food aid. 
Neil on teatav iseseisvus kriteeriumide kehtestamisel, mida need kohaldavad toiduabi jaotavate madalama tasandi organisatsioonide heakskiitmise suhtes.
20 Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18. 
20 Määrus (EÜ) nr 1234/2007, preambuli põhjendus 18.
21 Points 4 and 6.5 of Commission staff working document SEC(2008) 2436/2 accompanying the Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy and Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) as regards food distribution to the most deprived persons in the Community (COM(2008) 563 final). 
21 Komisjoni talituste töödokument SEK(2008) 2436/2 (punktid 4 ja 6.5), millega kaasnes ettepanek komisjoni määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele (KOM(2008) 563 (lõplik)).
19 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
19 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on ‘recorded or recognised social and financial dependence’. 
Õigussätete kohaselt peaksid abisaajate abikõlblikkuse kriteeriumid lisaks põhinema “registreeritud või tunnustatud sotsiaalsel ja rahalisel sõltuvusel”.
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations. 
Vastavalt sellele peaksid liikmesriigi ametiasutused sellised kriteeriumid vastu võtma või kiitma heaks heategevusorganisatsioonide poolt kasutatavad kriteeriumid.
Member States are also required to notify the Commission annually of the eligibility criteria to be met by recipients. 
Samuti nõutakse liikmesriikidelt, et need teataksid komisjonile igal aastal abisaajate suhtes rakendatavad abikõlblikkuse kriteeriumid.
The Court found that no such precise eligibility criteria were fixed by the Member States. 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid ei olnud selliseid täpseid abikõlblikkuse kriteeriumeid kindlaks määranud.
The criteria communicated annually to the Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitative selection criteria (see Box 9). 
Komisjonile igal aastal edastatavad kriteeriumid22 kujutavad pigem abisaavate isikute tüpoloogiat kui kvantitatiivseid või kvalitatiivseid valikukriteeriume (vt 9. selgitus).
Finally the Court found that there were significant differences in the frequency of reception of the aid (some persons having occasional meals provided compared to people in social institutes or to families receiving food aid or parcels on a regular basis). 
Lõpuks leidis kontrollikoda, et abi saamise sagedus on oluliselt erinev (mõned isikud saavad toitu vahetevahel, võrreldes hoolekandeasu-tustes elavate inimestega või perekondadega, kes saavad toiduabi või toidupakke regulaarselt).
22 Pursuant to Article 1(2) of Regulation (EEC) No 3149/92. 
22 Vastavalt määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 1 lõikele 2.
BOX 9 20 EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS • Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment ... • Social criteria: immigrants, elderly people, large families ... • Health criteria: illnesses, handicapped. Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
SELGITUS 20 NÄITEID HEATEGEVUSORGANISATSIOONIDE POOLT KASUTATAVATEST ABIKÕLBLIKKUSKRITEERIUMIDEST • Majanduslikud kriteeriumid: kodutus, vaesus, töötus... • Sotsiaalsed kriteeriumid: sisserändajad, eakad inimesed, suured perekonnad... • Tervisekriteeriumid: haigused, puuded. Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
The distribution of the foodstuffs by the charitable organisations to deprived persons may take different forms depending on the specific activities of the charitable organisation (meals offered in public canteens, meals offered in nurseries and hospices, packages of food delivered to individuals and families, etc.). 
Heategevusorganisatsioonid jaotavad toiduaineid puudustkannatavatele isikutele väga erinevas vormis, sõltuvalt heategevusorganisatsioonide konkreetsetest meetmetest (avalikes sööklates pakutav toit, lastesõi-medes ja hooldushaiglates pakutav toit, üksikisikutele ja peredele jaotatavad toidupakid jne).
The origin of the measure and its link with the distribution of foodstuff historically available from Community stocks also led to rules governing the programme which impose constraints on the variety of final products that may be acquired and distributed to the deprived persons. 
Meetme päritolu ja seose tõttu traditsiooniliselt ühenduse varudest pärit toiduainete jaotamisega koostati programmi reguleerivad eeskirjad, millega kehtestatakse piirangud nende lõpptoodete mitmekesisusele, mida võidakse soetada ja jaotada puudustkannatavatele isikutele.
The legal provisions23 stipulate that the supply of products mobilised on the Community market must belong to the same product group as the product temporarily unavailable in the intervention stocks. 
Õigussätetega23 on kehtestatud, et ühenduse turult hangitud tooted peavad kuuluma samasse tooterühma kui sekkumisvarudes ajutiselt puuduv toode.
Up to September 2007 products from intervention stocks had to represent at least 40 % of the net weight of the food product to be supplied. 
Kuni septembrini 2007 pidid sekkumisvarudest pärit tooted moodustama tarnitavate toiduainete puhaskaalust vähemalt 40 %.
Given the fact that in the course of the years some products have no longer been taken into intervention (e.g. beef, olive oil), the choice of products available for distribution to deprived persons has become limited. 
Arvestades asjaolu, et aja jooksul ei ole mõningaid tooteid enam sekkumisvarudesse võetud (nt loomaliha, oliiviõli), on puudustkannatavatele isikutele jaotatavate toodete valik üha enam piiratud.
The Court found that several charitable organisations participating in the implementation of the programme considered it a priority to enlarge the variety of the products offered to allow the preparation of balanced meals24. 
Kontrollikoda leidis, et mitmed programmi rakendamises osalevad heategevusorganisatsioonid pidasid prioriteediks nende pakutavate toodete valiku laiendamist, mis võimaldavad valmistada tasakaalustatud toitu24.
23 Article 4(1)(b) and 4(2a) of Regulation (EEC) No 3149/92. 
23 Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 4 lõike 1 alapunkt b ja lõike 2 alapunkt a.
24 In particular they expressed the need for food products such as oil, tomato pasta, meat, frozen vegetables. 
24 Eelkõige väljendati vajadust toiduainete järele, nagu õli, tomatipasta, liha ja külmutatud juurvili.
21 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
21 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
The auditors also found that a wide variety of systems and methodologies are used to distribute foodstuffs from the managing authorities to designated organisations, from there to lower level charitable organisations and finally to deprived persons (see Box 10). 
Samuti leidsid audiitorid, et toiduainete jaotamisel haldusasutustelt kindlaksmääratud organisatsioonidele ja sealt edasi madalama tasandi organisatsioonidele ning lõpuks puudustkannatavatele isikutele kasutatakse laias valikus süsteeme ja meetodeid (vt 10. selgitus).
22 BOX 10 DISTRIBUTION MODALITIES In Member States where more than one designated organisations are operating, the allocation of the foodstuffs among them is based on predetermined standard percentages applied and un-revised for many years (France, Poland). 
22 10. SELGITUS JAOTAMISE KORD Liikmesriikides, kus tegutseb rohkem kui üks kindlaksmääratud organisatsioon, põhineb nendevaheline toiduainete jaotamine eelnevalt kindlaksmääratud standardsel protsendiosal, mida on palju aastaid muutmatult kohaldatud (Prantsusmaa, Poola).
In Italy designated organisations are not involved and the distribution of the final products is made directly to regional level organisations on the basis on specified parameters (number of interventions and applications). 
Itaalias kindlaksmääratud organisatsioone ei kaasata ja lõpptooted jaotatakse konkreetsete parameetrite põhjal (sekkumiste ja taotluste arv) otse piirkondliku tasandi organisatsioonidele.
For the distribution of the food from the designated national organisations to the lower level organisations again a multiplicity of systems and in some cases factors are used. 
Toidu jaotamisel kindlaksmääratud organisatsioonidelt madalama tasandi organisatsioonidele kasutatakse jällegi paljusid erinevaid süsteeme ja mõnel juhul ka tegureid.
In Spain the distribution is based on certain coefficients set by the designated organisation. 
Hispaanias on jaotamise aluseks kindlaksmääratud organisatsiooni kehtestatud teatavad koefitsiendid.
In Poland the organisations visited apply their own systems. 
Poolas kasutasid kontrollitud organisatsioonid oma süsteeme.
For example one organisation has set a quantitative target, which is 35 kg of food per person per year. 
Näiteks on üks organisatsioon määranud kvantitatiivse eesmärgi, mis tähendab 35 kg toitu inimese kohta aastas.
In France each designated organisation applies its own system. 
Prantsusmaal kasutab iga kindlaksmääratud organisatsioon oma süsteemi.