natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PRESERVATION AND MANAGEMENT OF NATURAL RESOURCES • SR 6/2009 European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed • SR 10/2009 Information provision and promotion measures for agricultural products • SR 11/2009 The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects • SR 14/2009 Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
LOODUSRESSURSSIDE SÄILITAMINE JA HALDAMINE • Eriaruanne nr 6/2009 Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine • Eriaruanne nr 10/2009 Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis-ja müügiedendusmeetmed • Eriaruanne nr 11/2009 LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine • Eriaruanne nr 14/2009 Kas piima-ja piimatooteturul rakendatud turukorraldusmeetmed on oma põhieesmärgid saavutanud?
26 Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
26 Kas piima-ja piimatooteturul rakendatud turukorraldusmeetmed on oma põhieesmärgid saavutanud?
The Court reviewed the operation of the market in milk and milk products since the introduction of milk quotas in 1984, and analysed how the Commission was managing the progressive deregulation of the milk sector initiated in 2003. 
Kontrollikoda vaatas läbi piima-ja piimatooteturu toimimise alates piimakvootide kasutuselevõtmisest 1984. aastal ja analüüsis, kuidas komisjon juhtis 2003. aastal alguse saanud piimasektori riikliku sekkumise järkjärgulist vähendamist.
Based on the situation at the end of 2008, the Court makes recommendations to the Commission: it should avoid a return to overproduction, monitor price formation within the food chain and intensify reflection on the prospects for producers in less favoured regions and on the environmental consequences of a geographical concentration of production. 
Tuginedes olukorrale 2008. aasta lõpus, andis kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: vältida ületootmise taastamist, jälgida hinna kujunemist väärtusahelas, tõhustada tulevikuväljavaadete leidmist seoses vähemsoodsates piirkondades asuvate tootjate ja piimatootmise geograafilisest koondumisest tingitud keskkonnatagajärgedega.
Also it should reorient milk production towards the needs of the European domestic market and towards high added value products, which can be exported without budgetary assistance. 
Samuti tuleks suunata piimatootmine ümber Euroopa siseturu vajaduste rahuldamiseks ja suure lisandväärtusega toodete tootmiseks, et neid oleks võimalik eksportida ilma eelarvetoetuseta.
CITIZENSHIP, FREEDOM, SECURITY AND JUSTICE • SR 2/2009 The European Union’s Public Health Programme (2003 to 2007): an effective way to improve European citizens’ health? 
KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS • Eriaruanne nr 2/2009 Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis Euroopa Liidu kodanike tervise parandamiseks?
The European Union’s Public Health Programme (2003 to 2007): an effective way to improve European citizens’ health? 
Euroopa Liidu rahvatervise programm (2003–2007): mõjus viis Euroopa Liidu kodanike tervise parandamiseks?
The Court analysed the European Union’s Public Health Programme (PHP) for 2003–07. 
Kontrollikoda analüüsis Euroopa Liidu rahvatervise programmi 2003–2007.
In doing this it asked whether the right conditions were set for projects financed from the EU budget to complement the measures taken by Member States to protect and improve public health. 
Kontrollikoja auditiga küsiti, kas ELi eelarvest rahastatud projektidele seati õiged tingimused, et täiendada liikmesriikide võetud meetmeid rahvatervise kaitsmiseks ja parandamiseks.
The report details conclusions and recommendations in programme design, implementation and management. 
Aruandes tehakse üksikasjalikud järeldused ja soovitused programmi kavandamiseks, rakendamiseks ja juhtimiseks.
In view of its findings, the Court calls into question the utility of certain components of European public health programmes such as the PHP. 
Kontrollikoda kahtleb Euroopa rahvatervise programmide, nagu kõnealune rahvatervise programm, teatavate elementide kasulikkuses.
The Commission and the Member States are invited to reconsider the EU’s funding approach in the field of public health. 
Eelkõige soovitatakse komisjonil ja liikmesriikidel vaadata uuesti läbi ELi rahastamisviisid rahvatervise valdkonnas.
EU AS A GLOBAL PLAYER • SR 1/2009 Banking measures in the Mediterranean area in the context of the MEDA programme and the previous protocols • SR 4/2009 The Commission’s management of Non-State Actors’ involvement in EC Development Cooperation • SR 12/2009 The effectiveness of the Commission’s projects in the area of Justice and Home Affairs for the western Balkans • SR 15/2009 EU assistance implemented through United Nations organisations: decision-making and monitoring • SR 16/2009 The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey • SR 18/2009 Effectiveness of EDF support for Regional Economic Integration in East Africa and West Africa 27 The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey The Court analysed the Commission’s management of pre-accession financial assistance to Turkey. 
ELi GLOBAALNE ROLL • Eriaruanne nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavate pangandusmeetmete kohta • Eriaruanne nr 4/2009 Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine • Eriaruanne nr 12/2009 Komisjoni projektide mõjusus justiits-ja siseküsimuste valdkonnas Lääne-Balkani riikides • Eriaruanne nr 15/2009 ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve • Eriaruanne nr 16/2009 Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt • Eriaruanne nr 18/2009 Piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusus Ida-ja Lääne-Aafrikas 27 Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt Kontrollikoda analüüsis Türgile antava ühinemiseelse finantsabi komisjonipoolset juhtimist.
Particularly the first pre-accession assistance period 2002–06 suffered from many weaknesses common to pre-accession programmes. 
Eelkõige esimesel ühinemiseelsel ajavahemikul 2002–2006 esines palju puudusi, mis on ühised kõigile ühinemiseelse abi programmidele.
The Commission had not set sufficiently specific objectives for its funding to allow assessment of the project outcomes and did not have sufficient information to demonstrate the effectiveness of its pre-accession assistance. 
Komisjon ei olnud rahastamisel püstitanud piisavalt selgeid eesmärke, et võimaldada hinnata projekti tulemusi, ja komisjonil puudus piisav teave selleks, et näidata oma ühinemiseelse abi mõjusust.
However, the projects visited did deliver their intended outputs and the results of the projects are likely to be sustainable. 
Auditeeritud projektidega saavutati siiskikavandatudväljundidjaprojektidetulemused on tõenäoliselt jätkusuutlikud.
While the Commission has already made some significant improvements, the Court makes several recommendations for further corrective measures. 
Kuigi komisjon on teinud juba mõned olulised parandused, annab kontrollikoda mitmed soovitused edasiste parandusmeetmete võtmiseks.
The most critical areas for improvement are the setting of strategic objectives for the financial assistance, the development of more realistic timescales for the objectives and the monitoring of actual project performance and results based on clear objectives and appropriate indicators. 
Kõige olulisemat parandamist vajavad valdkonnad on finantsabi strateegiliste eesmärkide püstitamine, eesmärkide saavutamiseks mõistlikuma ajakava väljatöötamine ning järelevalve projektide tegeliku tulemuslikkuse ja selgetel eesmärkidel põhinevate tulemuste ja asjakohaste näitajate üle.
28 ADMINISTRATION • SR 5/2009 The Commission’s Treasury Management • SR 9/2009 The efficiency and effectiveness of the personnel selection activities carried out by the European Personnel Selection Office The efficiency and effectiveness of the personnel selection activities carried out by the European Personnel Selection Office The Court focused on how EPSO (European Personnel Selection Office) coped with the large increase in the number of competitions due to enlargement. 
28 HALDUSTEGEVUS • Eriaruanne nr 5/2009 Komisjoni sularahahaldus • Eriaruanne nr 9/2009 Euroopa Personalivaliku Ameti personalivalikuga seotud tegevuse tõhusus ja mõjusus Euroopa Personalivaliku Ameti personalivalikuga seotud tegevuse tõhusus ja mõjusus Kontrollikoda uuris, kuidas Euroopa Personalivaliku Amet tuli toime laienemisest tingitud suurema arvu konkursside korraldamisega.
It also looked at whether EPSO provided lists of laureates in a timely manner, ensuring the required numbers and geographical balance. 
Samuti uuris kontrollikoda, kas EPSO esitas laureaatide nimekirjad õigeaegselt, tagades laureaatide nõutud arvu ja geograafilise tasakaalu.
The Court concluded that EPSO had successfully managed the increase in the number of competitions needed for the enlargement of the European Union. However staffing needs of the institutions were not communicated to EPSO in a timely manner; the duration of the personnel selection process was too long; competitions only produced, on average, two thirds of the targeted number of laureates (successful candidates). 
Kontrollikoda järeldas, et EPSO oli edukalt toime tulnud Euroopa Liidu laienemisest tingitud suurema arvu konkursside korraldamisega, kuid institutsioonide täiendava personali vajadusi ei edastatud EPSOle õigel ajal; personalivaliku menetlus oli liiga pikk; konkursside tulemusel saadi keskmiselt ainult kaks kolmandikku laureaatide (edukad kandidaadid) sihtarvust ja juhtimisteave ei olnud järjepidevalt usaldusväärne või põhjalik.
OPINIONS Another contribution by the Court to improving the financial management of EU funds is provided via opinions on proposals on financial management issues. 
ARVAMUSED Euroopa Kontrollikoda aitab kaasa Euroopa Liidu vahendite finantsjuhtimise edendamisele, esitades arvamusi finantsjuhtimise probleeme käsitlevate ettepanekute kohta.
These opinions are required as part of the process of adopting financial legislation8, or can be delivered at the request of any of the EU institutions9. 
Neid arvamusi tuleb esitada, kuna need on osa finantsalaste õigusaktide vastuvõtmise menetlusest8, neid võib esitada ka mõne teise ELi asutuse taotlusel9.
In 2009 the Court adopted one opinion on a proposal for an amended regulation of the budget committee of the Office for Harmonization in the Internal Market laying down the financial provisions applicable to the Office (‘Financial Regulation’). 
2009. aastal võttis kontrollkoda vastu arvamuse Siseturu Ühtlustamisameti eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted („finantsmäärus”).
8 Article 322 of the TFEU Treaty. 
8 EÜ asutamislepingu artikkel 322.
9 Article 287(4) of the TFEU Treaty. 
9 EÜ asutamislepingu artikli 287 lõige 4.
FOLLOW-UP AND IMPACT The Court’s audits provide information directly to decision-makers in the institutions concerned — in the European context, primarily the Commission, the Parliament, the Council and the Member States. 
29 JÄRELKONTROLL JA MÕJU Kontrollikoja auditid annavad teavet otse asjaomaste institutsioonide otsusetegijatele, kelleks Euroopa kontekstis on peamiselt komisjon, parlament, nõukogu ja liikmesriigid.
They can take action on this information, with or without reference to the Court’s audit conclusions. 
Audititest saadud teave (kas koos auditijäreldusega või ilma) on nende tegevuse aluseks.
The replies of the auditee — mainly the Commission — are published together with the reports. 
Auditeeritava – peamiselt komisjoni – vastused avaldatakse koos aruannetega.
Once the auditing work is finished and a report has been published it is analysed and used by the Parliament and Council, in exercising their political oversight over the use of the budget. 
Kui audititöö on lõpetatud ja aruanne avaldatud, analüüsivad seda parlament ja nõukogu, teostades poliitilist järelevalvet eelarve kasutamise üle.
The Court’s reports provide a basis for the Council’s recommendation and Parliament’s decision on the annual discharge of the budget. 
Kontrollikoja aruanded on aluseks nõukogu soovitustele ja parlamendi otsusele iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta.
29 A few examples of the impact of the Court’s work can be found in actions taken by the Commission as a result of the discharge resolution on the 2007 budget (mainly impact in 2009): In the area of Agricultural expenditure The management and control system for expenditure under the newly created Rural Development Fund (EAFRD) has been aligned with the EAGF guarantee system, and will thus benefit from the widely recognised advantages of the latter. (See Court’s AR (Annual Report) 2004, paragraph 5.54 and AR 2007, paragraph 5.57). 
29 Kontrollikoja töö mõju kohta võib tuua näiteks 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni järel komisjoni poolt võetud meetmed (meetmete peamine mõju on nähtav 2009. aastal): Põllumajanduskulutuste valdkonnas: Hiljuti loodud Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude haldus ja kontrollisüsteem on viidud kooskõlla Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) tagatissüsteemiga ja saab selle üldtunnustatud soodustustest kasu (vt aastaaruanne 2004, punkt 5.54, ja aastaaruanne 2007, punkt 5.57).
In the area of Cohesion The Commission is continuing to revise the 2007–13 rules in order to simplify the system for reporting irregularities; it is committed to reporting in early 2010 on actions carried out in 2009 and on the first impact of all actions taken within its action plan to strengthen the Commission’s supervisory role for structural actions. (See AR 2007, paragraph 1.53 and paragraph 6.36(a)). 
Komisjon kohustus esitama 2010. aasta alguses aruande 2009. aastal võetud meetmete kohta ja kõigi võetud meetmete esmase mõju kohta, mis olid töökavas kavandatud selleks, et tugevdada komisjoni järelevalvet struktuurimeetmete üle (vt aastaaruanne 2007, punktid 1.53 ja 6.36 a)).
In the area of External Actions In order to reinforce the controls at the level of implementing organisations, the Commission plans to develop specific guidance to help implementing organisations manage EU funds better and comply with EC rules. (See AR 2007, paragraph 8.33(a)). 
Välistegevuse valdkonnas: Kontrolli tugevdamiseks rakendusametite tasandil kavandab komisjon välja töötada konkreetsed suunised, mis aitavad rakendusametitel hallata ELi rahalisi vahendeid paremini ja täita ELi eeskirju (vt aastaaruanne 2007, punkt 8.33 a)).
In the area of Internal Policies including Research The Commission has devised a multiannual control strategy for Framework Programme 6, based on the detection and correction of any errors which could not be identified by desk checks before a payment was made. 
Sisepoliitika valdkonnas, kaasa arvatud teadusuuringud: Komisjon on kuuenda raamprogrammi jaoks välja töötanud mitmeaastase kontrollistrateegia, mis põhineb nende vigade avastamisel ja korrigeerimisel, mida ei tuvastatud dokumentide eelkontrolli käigus enne makse tegemist.
In order to simplify the procedures under Framework Programme 7, the Commission introduced a participants’ guarantee fund, considerably reducing the number of ex ante financial checks and the use of protective measures. (See AR 2007, paragraph 7.43(b), paragraph 10.34 and paragraph 2.42(a)). 
Menetluse lihtsustamiseks seoses seitsmenda raamprogrammiga võttis komisjon kasutusele osalejate garantiifondi, vähendades oluliselt eelnevate finantskontrollide arvu ja kaitsemeetmete kasutamist (vt aastaruanne 2007, punktid 7.43 b), 10.34 ja 2.42 a)).
Source: Report from the Commission to the European Parliament on the follow-up of the discharge 2007 decisions. 
Allikas: Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile seoses 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelkontrolliga.
30 Special reports are also taken into consideration during the discharge procedure. 
30 Kinnitamismenetluse käigus võetakse arvesse ka eriaruanded.
Due to the fact that they are published throughout the year they have normally been presented and discussed at an earlier stage at Parliament and Council meetings. 
Kuna eriaruandeid avaldatakse terve aasta jooksul, siis on neid tavaliselt juba varasemas etapis parlamendi ja nõukogu koosolekutel.
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media, stimulating wider attention and debate. The Court’s annual report will usually get significant media coverage. 
Auditiaruannete mõju võib suurendada, kui neid käsitletakse asjaomastes meediakanalites; sel moel äratavad aruanded rohkem tähelepanu ja ergutavad mõttevahetust.
Several of the special reports have also been followed with interest by the press. 
Ajakirjandus on huviga jälginud ka mitmeid eriaruandeid.
For instance, the report on the milk market (SR 14/2009), which assessed to what extent the management instruments of the milk market achieved their main objectives, was intensively discussed in the Council and Parliament, and widely taken up by media and professionals concerned, at a time when the sector is facing a wide range of difficulties. 
Näiteks toimus pingeline arutelu parlamendis ja nõukogus piima-ja piimatooteturgu käsitleva aruande kohta (eriaruanne nr 14/2009), milles hinnati, mil määral saavutati piimaturu turukorraldusmeetmetega peamised eesmärgid.
The Court is further developing its analysis of the impact of its work. 
Kontrollikoda arendab edasi oma töö mõju analüüsi.
In 2009 the Court began developing a systematic follow-up procedure for the Court’s special reports aiming at identifying and documenting progress made by the auditee in addressing weaknesses identified and recommendations made. 
2009. aastal hakkas kontrollikoda välja töötama kontrollikoja eriaruannete süstemaatilise järelkontrolli menetlust, mille eesmärk on määrata kindlaks ja dokumenteerida auditeeritava asutuse edusammud tuvastatud puuduste ja antud soovituste käsitlemisel.
This will provide additional feedback to the Court on the impact of its work, as well as to Parliament and other stakeholders. 
See annab nii kontrollikojale, parlamendile kui ka teistele sidusrühmadele täiendavat tagasisidet töö mõju kohta.
THE COURT’S VIEW OPINION 1/2010 — IMPROVING THE FINANCIAL MANAGEMENT OF THE EUROPEAN UNION BUDGET: RISKS AND CHALLENGES In February 2010 the Court produced, for the first time, an opinion on what could be done to reduce the level of irregular payments and improve the quality of spending (economy, efficiency and effectiveness) in the EU budget. 
31 KONTROLLIKOJA NÄGEMUS ARVAMUS NR 1/2010 – EUROOPA LIIDU EELARVE FINANTSJUHTIMISE PARANDAMINE: RISKID JA PROBLEEMID 2010. aasta veebruaris esitas kontrollikoda esimest korda arvamuse selle kohta, mida saaks teha eeskirjade vastaselt tehtud maksete osakaalu vähendamiseks ja rahakasutuse kvaliteedi parandamiseks (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus) ELi eelarves.
The Court concluded that building on recent progress in reducing the level of irregular payments will depend on simplifying the legislative frameworks in the high-risk areas as well as introducing more cost-effective control systems. 
Kontrollikoda järeldas, et edusammud eeskirjade vastaselt tehtud maksete osakaalu vähendamisel sõltuvad õigusliku raamistiku lihtsustamisest kõrge riskiga valdkondades ning ka kulusäästlikumate kontrollisüsteemide kasutusele võtmisest.
Such reforms should be undertaken in the broader context of the current review of the arrangements for EU spending. 
Selline reformimine peaks toimuma ELi rahakasutuse praeguse korra laiema ülevaatamise kontekstis.
In the Court’s view, improving the quality of spending is a high priority that can be achieved by applying the concept of European added value when setting the priorities for expenditure and by addressing the specific problems the Court identifies in the selection, design and operation of expenditure programmes and schemes. 
Kontrollikoja arvates on rahakasutuse kvaliteedi parandamine tähtis prioriteet, mida saab saavutada üleeuroopalise lisaväärtuse mõiste rakendamisega kulude prioriteetide seadmisel ja konkreetsete probleemide käsitlemisega, mida kontrollikoda tuvastab kuluprogrammide ja rahastamiskavade valikul, kavandamisel ja toimimisel.
TARGET THE AREAS WITH THE HIGHEST LEVELS OF IRREGULAR PAYMENTS Although the overall level of irregular payments from the EU budget has fallen, it remains high in Cohesion and External aid, Development and Enlargement, as well as for the Framework Programme for Research and Technological Development and for Rural Development Expenditure. 
VÕTTA VAATLUSE ALLA VALDKONNAD, KUS EESKIRJADE VASTASELT TEHTUD MAKSETE OSAKAAL ON KÕIGE SUUREM Ehkki ELi eelarvest eeskirjade vastaselt tehtud maksete üldine tase on langenud, püsib see olulistes kuluvaldkondades endiselt kõrge seoses maksetega ühtekuuluvuspoliitika ja välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas ning ka teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi ning maaelu arengu kuludega.
The most common irregularities are ineligible claims by beneficiaries, over-declaration of costs and non-compliance with conditions for payments, e.g. procurement rules. 
Eeskirjade eiramine tuleneb kõige sagedamini abisaajate abikõlbmatutest väljamaksetaotlustest, abikõlblike kulude enamdeklareerimisest ja maksetingimuste, eriti riigihangete eeskirjade rikkumisest.
They result largely from the complexity of rules and payment conditions as well as deficiences of systems to control the risks at the final beneficiary level. 
Selliste vigade kõige sagedasemaks põhjuseks on eeskirjade ja maksetingimuste keerukus ning ka süsteemide puudused riskide kontrollimisel lõpliku abisaaja tasandil.
SIMPLIFY THE RELEVANT LEGAL FRAMEWORKS AND IMPROVE SUPERVISION AND CONTROL The Commission should address the specific systems weaknesses the Court has found in the high-risk areas and improve its supervision. 
LIHTSUSTADA ASJAKOHASEID ÕIGUSLIKKE RAAMISTIKKE JA PARANDADA JÄRELEVALVET JA KONTROLLI Komisjon peaks käsitlema konkreetseid süsteemipuudusi, mida kontrollikoda on tuvastanud kõrge riskiga valdkondades, ja parandama oma järelevalvet.
However, as controls increase and error rates fall, the control costs begin to outweigh the benefits. 
Kontrollide sagenemise ja veamäära alanemisega võivada aga kontrollikulud ületada vigade edasisest vähenemisest saadava kasu.
Thus, simplification should remain a priority. 
Seega peaks lihtsustamine jääma endiselt prioriteediks.
Rules and regulations that are clear to interpret and simple to apply not only decrease the risk of error but can also reduce control costs. 31 
Selgesti tõlgendatavad ja lihtsalt kohaldatavad eeskirjad ja määrused mitte ainult ei vähenda vigade riski, vaid ka kontrollikulusid. 31
32 IMPROVE THE DESIGN OF EXPENDITURE PROGRAMMES In addition to simplification, when revising existing interventions and designing new ones, the Commission should ensure that clear objectives are set. 
32 PARANDADA KULUPROGRAMMIDE KAVANDAMIST Lisaks lihtsustamisele peaks komisjon praeguste sekkumiste läbivaatamisel ja uute kavandamisel tagama selgete eesmärkide püstitamise.
There is often a need for more realism as well as increased transparency and accountability. 
Sageli on vaja ka suuremat reaalsustaju ja läbipaistvust ning paremat aruandluskohustuse täitmist.
To achieve this, the Commission ́s existing processes for developing policies — in particular its practice of ex ante evaluation and impact assessments — could be further strengthened. 
Selle saavutamiseks võiks veelgi tõhustada komisjoni praegust tegevuspõhimõtete väljatöötamise korda, eelkõige eelhindamist ja mõju hindamise tava.
FOCUS ON EUROPEAN ADDED VALUE WHEN CHOOSING EXPENDITURE PRIORITIES The Court suggests that the concept of European added value should be articulated in a suitable political declaration or in the EU legislation. 
ASETADA PÕHIRÕHK ÜLEEUROOPALISELE LISAVÄÄRTUSELE KULUPRIORITEETIDE VALIKUL Kontrollikoda teeb ettepaneku, et üleeuroopalise lisaväärtuse mõiste peaks sisalduma sobivas poliitilises avalduses või ELi õigusaktides.