natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the Court examined whether potential risks to the effective implementation of the scheme could be identified. 
Lisaks uuris kontrollikoda, kas on võimalik kindlaks teha noortegarantii mõjusat rakendamist ohustavad riskid.
EN 2015 Special Report NO 04 Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development? 
ET 2015 Eriaruanne nr 04 Tehniline abi: milline on selle panus põllumajandusse ja maaelu arengusse?
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-2172-8 PDF ISBN 978-92-872-2197-1 EPUB ISBN 978-92-872-2229-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/51235 doi:10.2865/062495 doi:10.2865/282990 QJ-AB-15-003-EN-C QJ-AB-15-003-EN-N QJ-AB-15-003-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 Trükis ISBN 978-92-872-2219-0 PDF ISBN 978-92-872-2184-1 EPUB ISBN 978-92-872-2196-4 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/62462 doi:10.2865/114639 doi:10.2865/983709 QJ-AB-15-003-ET-C QJ-AB-15-003-ET-N QJ-AB-15-003-ET-E © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2015 Special Report NO 04 Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2015 Eriaruanne nr 04 Tehniline abi: milline on selle panus põllumajandusse ja maaelu arengusse? (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
Audit team 02 The ECA’s special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics. 
Auditirühm 02 Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tulemus- ja vastavusauditite tulemused.
The ECA selects and designs these audit tasks to be of maximum impact by considering the risks to performance or compliance, the level of income or spending involved, forthcoming developments and political and public interest. 
Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
This performance audit was produced by Audit Chamber I — headed by ECA member Rasa Budbergytė — which spe‐ cialises in preservation and management of natural resources spending areas. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säilitamise ja haldamise kuluvaldkondade eest vastutav I auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Rasa Budbergytė.
The audit was led by ECA member Kersti Kaljulaid, supported by Helder Faria Viegas, head of unit; Csaba Bartos, team leader; Blanka Happach, deputy team leader; Maciej Szymura auditor; Carlos Sanchez Rivero, auditor; Roberto Resegotti, auditor; Tom Everett, drafting assistance. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Kersti Kaljulaid, teda toetasid üksuse juhataja Helder Faria Viegas, auditirühma juht Csaba Bartos, auditirühma juhi asetäitja Blanka Happach, audiitorid Maciej Szymura, Carlos Sanchez Rivero ja Roberto Resegotti ning toimetaja Tom Everett.
From left to right: B. Happach, R. Resegotti, Cs. 
Vasakult paremale: B. Happach, R. Resegotti, Cs.
Contents 03 Paragraph I–VII 1–16 1–4 5–10 11–13 14–16 17–23 17–19 20–23 24–82 24–51 26–28 29–35 36–51 52–59 52–53 54–59 Abbreviations Executive summary Introduction What is technical assistance? 
Sisukord 03 Punkt Lühendid Kokkuvõte Sissejuhatus Mis on tehniline abi?
The recent history of technical assistance in agriculture and rural development Rules and regulations Budgeting and spending levels Audit scope, objectives and approach Audit scope and objectives Audit approach Observations How is money for technical assistance actually spent? 
Põllumajandusele ja maaelu arengule antava tehnilise abi lähiajalugu Määrused ja eeskirjad Eelarvestus ja kulutuste maht Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis Auditi ulatus ja eesmärgid Auditi lähenemisviis Tähelepanekud Kuidas kulutatakse tehnilisele abile eraldatud vahendeid tegelikult?
A problem of clarity At the Commission, a shift towards administrative costs In the Member States, an emphasis on payroll Are the costs eligible? 
Probleemid selgusega Komisjon kasutab vahendeid üha enam halduskulude katteks Liikmesriikides on rõhk palkadel Kas kulud on rahastamiskõlblikud?
Contents 04 60–82 64–67 68–70 71–75 76–78 79–82 83–93 How suitable is the performance framework for TA? 
Sisukord 04 60–82 64–67 68–70 71–75 76–78 79–82 83–93 Kui sobiv on tulemusraamistik tehnilisele abile?
Poor planning and assessment of needs Objectives far from SMART Limited monitoring and evaluation The impact of an inadequate performance framework Networking: potential for an effective performance framework Conclusions and recommendations Annex — Financial planning of technical assistance in rural development for 2007–13 and 2014–20 Reply of the Commission 
Puudulik kavandamine ja vajaduste hindamine Eesmärgid ei vasta SMART‐kriteeriumidele Piiratud järelevalve ja hindamine Puuduliku tulemusraamistiku mõju Võrgustike loomine: potentsiaal mõjusa tulemusraamistiku loomiseks Järeldused ja soovitused Lisa. Tehnilise abi finantsplaneering maaelu arengu valdkonnas perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 Komisjoni vastus
Executive 06 summary ITechnical assistance (TA) has traditionally been con‐ cerned with the provision of expertise and funding to support government departments in the delivery of programmes linked to policy objectives. 
Ühine põllumajanduspoliitika Kokkuvõte 06 ITehniline abi tähendab enamasti ekspertabi osutamist ja rahastamist, et toetada valitsusasutusi poliitikaeesmärkidega seotud programmide elluviimisel.
In the EU’s ‘Agriculture and rural development’ policy area, TA takes the form of funding in separate areas of the common agricultural policy — the European Agricul‐ tural Guarantee Fund (EAGF) (Pillar I) and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (Pil‐ lar II). 
ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas tähendab tehniline abi ühise põllumajanduspoliitika eri valdkondade (EAGF (I sammas) ja EAFRD (II sam-mas)) rahastamist.
Expenditure should contribute to the develop‐ ment of administrative capacity and implementation of programmes under the two pillars by the Commis‐ sion and the Member States. 
Vahendid peaksid toetama haldussuutlikkuse parandamist ning kahe samba programmide komisjoni ja liikmesriikide poolset rakendamist.
II The Court audited the use of TA funding in agriculture and rural development during the 2007–13 period. 
II Kontrollikoda auditeeris tehnilise abi vahendite kasutamist põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas ajavahemikul 2007–2013.
By the end of 2013, the Commission and the Member States had spent half of their TA budget of 1.8 bil‐ lion euro in this policy area, with the remainder avail‐ able for spending until the end of 2015. 
2013. aasta lõpuks olid komisjon ja liikmesriigid kasutanud ära poole selle poliitikavaldkonna tehnilise abi eelarvest, mille suurus on 1,8 miljardit eurot. Ülejäänud poole kasutamiseks on aega 2015. aasta lõpuni.
III The audit focused on the management of techni‐ cal assistance and its contribution to the core policy objectives. 
III Audit keskendus tehnilise abi haldamisele ja selle panusele peamiste poliitikaeesmärkide saavutamisel.
This was done by examining which activi‐ ties were supported by TA funding at the Commission and in the Member States, whether the costs claimed were eligible and whether the arrangements for meas‐ uring TA performance were appropriate and effective. 
Selleks uuriti, milliseid tegevusi toetati komisjonis ja liikmesriikides tehnilise abi vahenditest, kas deklareeritud kulud olid rahastamiskõlblikud ning kas tehnilise abi tulemuslikkuse mõõtmise kord oli asjakohane ja mõjus.
IV The Court found that the Commission and the Mem‐ ber States have taken full advantage of the regula‐ tory flexibility in this area. 
IV Kontrollikoda leidis, et komisjon ja liikmesriigid on kasutanud täiel määral ära selle valdkonna regulatiivset paindlikkust.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour about the goals of funding and how it can be used. 
Valikuvabadusega kaasnes aga vähene kontroll rahastamise eesmärkide ja kasutusviiside üle.
For the audited period there was a move away from a ‘capacity‐build‐ ing’ understanding of TA towards support for regular administrative costs, such as payroll and IT mainte‐ nance. 
Auditeeritud perioodil liiguti tehnilise abi määratlemisel suutlikkuse suurendamise põhiselt käsitlusviisilt tavaliste halduskulude (nagu palgad ja IT-hooldus) toetamise suunas.
Using TA in this way raises questions about its specific contribution to overall programme goals. 
Tehnilise abi sellisel viisil kasutamine seab kahtluse alla selle panuse üldiste programmieesmärkide saavutamisse.
Executive summary 07 V Another consequence of the Commission’s insuf‐ ficiently prescriptive approach to TA use lies in the area of eligibility. 
Kokkuvõte 07 VKomisjonipoolse tehnilisele abile mõeldud ebapiisavalt normeeriva lähenemisviisi teine tagajärg on seotud rahastamiskõlblikkuse teemaga.
Because administrative costs are often shared between Pillar I and Pillar II, there can be confusion over the correct allocation of expenditure to a specific fund. 
Kuna halduskulud jagatakse sageli I ja II samba vahel, võib tekkida segadusi konkreetsesse fondi õige summa eraldamisel.
This problem has mainly arisen in the Member States, where there is largely no entitlement to TA co‐financing under Pillar I. The fact that admin‐ istrative costs are eligible under Pillar II only, or (at the Commission) have to be divided between the two pillars, has meant complex administrative procedures to justify the way they are allocated, and these are not always adequately applied. 
Peamiselt on see olnud probleemiks liikmesriikides, kus enamasti ei ole lubatud tehnilist abi I samba raames kaasrahastada. Asjaolu, et halduskulud on rahastamiskõlblikud ainult II samba raames, või tuleb need (komisjoni puhul) jagada kahe samba vahel, on toonud raha jagamise põhjendamiseks kaasa keerukad haldusmenetlused.
VI The use of all CAP funding is regulated by require‐ ments relating to guarantees on the appropriateness of expenditure through a monitoring and evaluation framework. 
VI ÜPP vahendite kasutamist reguleerivad järelevalve-ja hindamisraamistiku abil kulude asjakohasuse tagamisega seotud nõuded.
Being largely non‐operational, however, technical assistance was excluded from this frame‐ work. 
Tehniline abi arvati aga sellest raamistikust välja, kuna see on suuremalt jaolt suunatud põhitegevusvälisele tegevusele.
As a result, transparency and accountability are compromised and it is impossible to say whether TA resources are being used effectively and efficiently. 
Sellest tulenevalt on läbipaistvus ja aruandekohustuse täitmine ohustatud ning on võimatu kindlaks teha, kas tehnilise abi vahendeid kasutatakse mõjusalt ja tõhusalt.
There is also a risk that diverting funds away from capacity‐building measures linked to the core fund‐ ing objectives will penalise final beneficiaries — more especially, owing to the structure of co‐financing, in the EU’s poorer regions. 
Samuti valitseb oht, et vahendite suunamine mujale kui peamiste rahastamiseesmärkidega seotud suutlikkuse suurendamise meetmetele karistab lõplikke toetusesaajaid, eelkõige ELi vaesemaid piirkondi (kaasrahastamise struktuurist tulenevalt).
VII Overall, the Court concludes that owing to the absence of a suitable performance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, nei‐ ther the Commission nor the Member States are able to demonstrate how well technical assistance has con‐ tributed to the general policy objectives of the CAP. 
VII Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et kuna põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas puudub tehnilise abi kulude jaoks asjakohane tulemusraamistik, pole ei komisjon ega liikmesriigid suutelised näitama, kui hästi on tehniline abi aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitikaeesmärkide saavutamisele.
The Court therefore makes the following recommendations. ο The Commission should clarify the scope and application of technical assistance of Member States in the area of rural development. 
Kontrollikoda esitab seega järgmised soovitused: ο komisjon peaks selgitama tehnilise abi ulatust ja kasutamist liikmesriikides maaelu arengu valdkonnas.
In par‐ ticular, it should clarify the distinction between operational/‘capacity‐building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll. 
Eelkõige peaks komisjon selgitama erinevust tegevus-ja suutlikkuse arendamise kulude-ja rahastamiskõlblike haldus-ja eelarvetoetuse kulude vahel, eriti palgaarvestuse puhul.
Such clarification would improve transparency about the ways funding can be used. The Commis‐ sion should closely monitor the Member States’ implementation of TA. ο The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to technical assistance budget lines. ο The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. ο The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA funding. 
Komisjon peaks tegema põhjalikku järelevalvet tehnilise abi liikmesriikidepoolse rakendamise üle; ο komisjon peaks võtma asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et üldiseid halduskulusid, nagu regulaarsed IT-hoolduskulud, ei kaetaks tehnilise abi eelarveridadelt; ο tulevikus peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt maaelu arengu valdkonna haldus-ja eelarvetoetuse kulude eraldi esitamist, et oleks selgemini aru saada, et osa tehnilise abi vahenditest eraldatakse sellist liiki toetusteks; ο komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama tehnilise abi rahastamiseks asjakohase tulemusraamistiku.
In particular, the TA needs of the Commis‐ sion and of the Member States should be prop‐ erly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them. 
Eelkõige tuleb asjakohaselt hinnata komisjoni ja liikmesriikide tehnilise abi vajadusi ning tuleb luua mehhanism eesmärkide seadmiseks ja nende saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks.
Introduction 08 What is technical assistance? 
Sissejuhatus 08 Mis on tehniline abi?
01 Technical assistance (TA) in the inter‐ national context has been defined as ‘the provision of know‐how in the form of personnel, training, research and associated costs’1. 
01 Rahvusvahelises kontekstis määratletakse tehnilist abi kui „oskusteabe vahendamist personali, koolituse, teadusuuringute või nendega seotud kulude näol”1.
It is generally delivered, in the framework of devel‐ opment aid from the Organisation for Economic Cooperation and Develop‐ ment (OECD), the United Nations (UN) and other international organisations, through expertise and advice to assist states with development programmes. 
Üldiselt antakse tehnilist abi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), ÜRO või muude rahvusvaheliste organisatsioonide arenguabi raames kogemuste ja nõuannete kaudu, et aidata liikmesriike programmide rakendamisel.
02 For the EU, the delivery of specific expertise is characteristic of techni‐ cal assistance measures in the area of external support for developing coun‐ tries and other non‐Member States. 
02 ELi puhul iseloomustab tehnilise abi meetmeid teadmiste jagamine arengumaadele ja muudele mitteliikmesriikidele antava välistoetuse raames.
The Commission also provides TA, in the form of funding, through three other main channels: ο it meets the costs of executive agencies set up to manage pro‐ jects and programmes in both specific and cross‐cutting policy areas; ο it has established headings, financed by the operational bud‐ get2, for its directorates‐general to run, manage and coordinate pro‐ grammes in specific policy areas; ο it co‐finances the Member States’ use of TA in connection with EU funds (e.g. EAFRD, European Fish‐ eries Fund (EFF), Cohesion spend‐ ing, European Regional Develop‐ ment Fund (ERDF)) to facilitate the implementation of national and regional programmes or actions. 
Komisjon annab tehnilist abi ka rahastamise kaudu. Selleks on kolm peamist kanalit: ο komisjon katab ühe või mitme eri poliitikasuunda hõlmavate valdkondade projektide ja programmide haldamiseks loodud rakendusasutuse kulud; ο komisjon on pannud peadirektoraatidele paika tegevuseelarvest rahastatavad rubriigid2, et nad saaksid hallata ja koordineerida konkreetsete poliitikavaldkondade programme; ο komisjon kaasrahastab liikmesriikidepoolset tehnilise abi kasutamist ELi fondide raames (nagu EAFRD, EKF, Ühtekuuluvusfondi kulutused, ERF), et hõlbustada riiklike ja piirkondlike programmide ja meetmete rakendamist.
03 This audit report covers the last two of these areas of expenditure, corre‐ sponding to the way technical assis‐ tance funding is used in the ‘Agricul‐ ture and rural development’ policy area. 
03 Käesolev auditiaruanne hõlmab nendest kahte viimast kuluvaldkonda, kirjeldades tehnilise abi vahendite kasutamist põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas.
04 Traditionally, the cost categories financed in this way are preparation of studies and evaluation reports, the or‐ ganisation of meetings and seminars, training and the services of external experts. 
04 Tavaliselt on selliselt rahastatud kulukategooriateks uuringute ja hindamisaruannete ettevalmistamine, koosolekute ja seminaride korraldamine, koolitused ja välisekspertide teenused.
However, funding can also cover staff costs, IT development and maintenance, information and publicity activities and networking. 
Vahenditest võidakse siiski katta ka personalikulud, IT-arenduse ja hoolduse, teavitamis-ja avalikustamistegevuse ning võrkude loomisega seotud kulud.
1 OECD definition in DAC Statistical Reporting Directive, 12 November 2010, paragraphs 47 to 48. 
1 OECD definition in DAC Statistical Reporting Directive, 12 November 2010, paragraphs 47 to 48.
2 As the Commission is the only EU institution with an operational budget, it alone is responsible for financing, implementing and supervising TA funding at EU level. 
2 Kuna komisjon on ainus ELi institutsioon, millel on tegevuseelarve, vastutab komisjon ainuisikuliselt tehnilise abi rahastamise, rakendamise ja järelevalve eest ELi tasandil.
Introduction 09 The recent history of technical assistance in agriculture and rural development 05 The rules on the use of technical assis‐ tance in agriculture are not the same for Pillar I of the common agricultural policy (CAP) (market measures and direct aid through the EAGF) and Pillar II (rural development support through the EAFRD). 
Sissejuhatus 09 Põllumajandusele ja maaelu arengule antava tehnilise abi lähiajalugu 05 Põllumajanduses tehnilise abi kasutamise eeskirjad ei ole ÜPP I samba (turu-meetmed ja EAGFi kaudu eraldatavad otsetoetused) ja II samba (maaelu arengu toetus EAFRD kaudu) puhul ühesugused.
06 Between 2000 and 2004, the only TA co‐financing available to Member States in rural development came from the ‘Guidance’ section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF). 
06 Ajavahemikul 2000–2004 oli liikmesriikidele maaelu arengu vallas kättesaadav ainult Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) suuniste osakonna kaasrahastamine.
Levels of support were relatively low (1 % of total funding), and there was close Commission supervision of the way TA funding was used. 
Toetusmäärad olid suhteliselt madalad (1% koguvahenditest) ning komisjon kontrollis põhjalikult seda, kuidas tehnilise abi toetusi kasutati.
08 From 2004, the eight Sapard countries which that year joined the EU were able to benefit from new transitory measures, including additional TA resources from the EAGGF ‘Guarantee’ section to help them strengthen the administrative capacity to manage their rural development programmes (s) efficiently. 
08 Alates aastast 2004 said kaheksa sel aastal ELiga ühinenud Sapardi riiki toetust uute üleminekumeetmete raames, sh täiendav tehniline abi EAGGFi tagatiste osast, et aidata riikidel suurendada haldussuutlikkust maaelu arengu programmide tõhusaks haldamiseks.
09 For the 2007–13 period — which is the main focus of this report — the link to structural spending was severed, and funding (including the TA component) in agriculture and rural development was addressed separately through legislation specific to the policy area. 
09 Perioodi 2007–2013 puhul, millele käesolev aruanne peamiselt kesken-dub, katkestati seos struktuurifondide vahenditega ning põllumajanduse ja maaelu arengu toetamiseks eraldatud vahendeid (sh ka tehnilise abi komponent) käsitleti eraldi, järgides vastava poliitikavaldkonna õigusakte.
While this did not mean major rule changes for Pillar I, there were signifi‐ cant developments in the approach towards the use of TA under Pillar II. 
Kuigi see ei tähendanud olulisi eeskirjamuutusi I samba jaoks, muutus tehnilise abi kasutamine II samba raames märkimisväärselt.
The applicable legislation is described in the following section. 
Kohaldatavaid õigusakte kirjeldatakse järgmises osas.
10 One noteworthy element of TA pro‐ gramming that was introduced for 2007–13 was the requirement for networking in rural development, both nationally4 and across the EU5. 
10 Üks tehnilise abi kavandamise oluline element, mis võeti kasutusele perioodiks 2007–2013, oli maaelu arengu võrgustike edendamise nõue, seda nii kohalikul4 kui ka üleliidulisel5 tasandil.
Although it accounted for only a small part of the EAFRD allocation to TA, networking was an important addi‐ tion because it established an EU‐wide framework involving a large number and variety of potential partners. 
Kuigi võrgustike loomisele kulus vaid väike osa EAFRD poolt tehnilisele abile eraldatud vahenditest, oli tegu olulise lisaga, sest selle abil loodi üleliiduline raamistik, mis hõlmas suurt hulka potentsiaalseid partnereid.
3 All of the 2004 and 2007 accession States except Cyprus and Malta. 
3 Kõik 2004. ja 2007. aastal ühinenud riigid, v.a Küpros ja Malta.
5 Through the European Network for Rural Development. 
5 Euroopa maaelu arengu võrgustiku kaudu.
Introduction 10 Rules and regulations 11 For 2007–13, the key references to TA in agriculture and rural development appeared in more than one EU regula‐ tion6. 
Sissejuhatus 10 Määrused ja eeskirjad 11 Perioodil 2007–2013 esinesid peamised viited põllumajandusele ja maaelu arengule antavale tehnilisele abile enam kui ühes ELi määruses6.
Under Pillar I, co‐financing of Member States’ TA was only allowed for a few schemes7 which together ac‐ counted for less than 5 % of the EAGF budget. 
I samba raames võimaldati liikmesriikidele eraldatava tehnilise abi puhul kaasrahastamist vaid mõne kava7 puhul, mis kokku moodustasid EAGFi eelarvest alla 5%.
In addition, Article 13 of the CAP financing regulation explicitly stated: ‘Expenditure relating to admin‐ istrative and personnel costs incurred by Member States and beneficiaries of aid from the EAGF shall not be borne by the Fund’. 
Lisaks sätestati ÜPP rahastamismääruse artiklis 13 selgesõnaliselt, et „... fondiga ei kaeta liikmesriikide ja EAGFi toetusesaajate haldus-ja personalikulusid”.
In contrast with these restrictions, no maximum amount was specified for the Commission’s use of TA funding under Pillar I. 12 In rural development, the rules auth‐ orised the Commission to use up to 0.25 % of the annual EAFRD allocation to fund TA activities. 
Nendele piirangutele vastupidiselt ei määratud I samba raames kindlaks maksimumsummat, mida komisjon võis kasutada tehnilise abi rahastamiseks. 12 Maaelu arengu valdkonnas võimaldasid eeskirjad komisjonil kasutada kuni 0,25% EAFRD iga-aastasest eraldisest tehnilise abi meetmete toetamiseks.
These were listed as ‘preparatory, monitoring, adminis‐ trative support, evaluation and control measures’8. 
Need hõlmasid „ettevalmistus-, seire-, haldus-, hindamis-, auditeerimis-ja kontrollimeetmeid”8.