natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conclusions and 45 recommendations 79 Biodiversity loss is recognised as a major challenge facing the European Union. 
Järeldused 45 ja soovitused 79 Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on ELi jaoks suur probleem.
The Commission adopted the EU 2020 biodiversity strategy after the 2010 biodiversity targets were not met. 
Komisjon kiitis ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia heaks pärast seda, kui 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärke ei suudetud saavutada.
The strategy sets six operational targets; the first target focuses on the Natura 2000 network and the full implementation of the Birds and Habitats Directives. 
Stratee-gial on kuus tegevuseesmärki; esimene eesmärk keskendub Natura 2000 võrgustikule ning linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi täielikule rakendamisele.
These two directives are the cornerstone of the EU’s biodiversity strategy. 
Need kaks direktiivi on ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia nurgakivi.
80 We assessed whether Natura 2000 had been adequately implemented by examining whether the Natura 2000 network had been appropriately managed, financed and monitored. 
80 Kontrollikoda hindas seda, kas Natura 2000 oli asjakohaselt rakendatud, kontrollides, kas Natura 2000 võrgustiku haldamine, rahastamine ja järelevalve olid asjakohased.
81 While recognising the major role played by Natura 2000 in protecting biodiversity, we concluded that the Natura 2000 network had not been implemented to its full potential. 
81 Kontrollikoda tunnistab, et Natura 2000 võrgustikul on oluline roll bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel, kuid järeldab siiski, et komisjon ja liikmesriigid ei ole võrgustiku võimalusi täies mahus rakendanud.
82 Member States were not managing the Natura 2000 network sufficiently well. 
82 Liikmesriigid ei hallanud Natura 2000 võrgustikku piisavalt hästi.
Coordination between relevant authorities, stakeholders’ participation and cross-border cooperation were not sufficiently developed (paragraphs 20 to 22). 
Asjaomaste ametiasutuste vahelist koordineerimist, sidusrühmade osalust ja piiriülest koostööd ei olnud piisavalt arendatud (punktid 20–22).
The necessary conservation measures were too often not established within the deadlines established by the directives and not appropriately defined and planned (paragraphs 23 to 27). 
Vajalikke kaitsemeetmeid ei võetud sageli direktiividega määratud tähtajaks ning need ei olnud asjakohaselt määratletud ega kavandatud (punktid 23–27).
The Member States visited did not adequately assess projects impacting on Natura 2000 sites (paragraphs 28 to 34): the assessments were sometimes of insufficient quality, cumulative effects were not properly taken into account and the implementation of mitigation measures was not verified by the Member States’ competent authorities. 
Külastatud liikmesriigid ei hinnanud Natura 2000 alasid mõjutavaid projekte asjakohaselt (punktid 28–34): hindamiste kvaliteet oli mõnikord ebapiisav, kumulatiivset mõju ei võetud asjakohaselt arvesse ning liikmesriikide pädevad asutused ei kontrollinud leevendavate meetmete rakendamist.
The Commission actively supervised the implementation of Natura 2000, although there was scope to improve the dissemination of its guidance to the Member States (paragraphs 35 and 36). 
Komisjon tegi küll aktiivset järelevalvet Natura 2000 võrgustiku rakendamise üle, kuid komisjoni liikmesriikidele mõeldud suuniste levitamist tuleks parandada (punktid 35 ja 36).
The Commission put in place procedures to deal with the high number of complaints, generally finding solutions in a structured dialogue with the Member State and starting infringement procedures where necessary (paragraphs 37 to 39). 
Komisjon võttis kasutusele menetlused suurte kaebuste hulgaga tegelemiseks, leidis enamasti lahendused tänu struktureeritud dialoogile liikmesriikidega ning algatas vajaduse korral rikkumismenetlused (punktid 37–39).
Conclusions and recommendations 46 Recommendation 1 — Achieving full implementation of the Nature Directives As regards the systems in place to manage the network, the Member States should, by 2019: (a) ensure appropriate coordination between all authorities involved in the management of Natura 2000 sites. In particular, agriculture and environment departments should closely collaborate with one another. 
Järeldused ja soovitused 46 1. soovitus. Loodusvaldkonna direktiivide täieliku rakendamise saavutamine Võrgustiku haldamiseks kasutatavate süsteemide osas peaksid liikmesriigid 2019. aastaks: a) tagama asjakohase koordineerimise kõikide ametiasutuste vahel, mis on seotud Natura 2000 alade haldamisega. Eelkõige peaksid tihedat koostööd tegema põllumajandus-ja keskkonnaametid.
Relevant information should be easily available to departments in charge of managing the network. 
Asjaomane teave peab olema kergesti kättesaadav võrgustiku haldamise eest vastutavatele osakondadele.
As regards the protection of the sites, the Member States should, by 2020: (b) complete the establishment of the necessary conservation measures for sites which have been designated for more than 6 years and ensure that appropriate assessments consider cumulative effects and are of sufficient quality. 
Alade kaitsmise osas peaksid liikmesriigid 2020. aastaks: b) viima lõpule vajalike kaitsemeetmete kohaldamise aladel, mis on määratud kaitsealaks enam kui kuueks aastaks, ning tagama, et asjakohastes hindamistes võetakse arvesse kumulatiivset mõju ning et need on piisavalt kvaliteetsed.
Regarding the guidance it provides, the Commission should, by 2019: (c) increase its effort to promote the dissemination and application of its guidance documents and the results of the biogeographical seminars, and promote the exchange of best practices on cross-border cooperation; in doing so the Commission should consider how to overcome linguistic barriers. 
Suuniste osas peaks komisjon 2019. aastaks: c) suurendama jõupingutusi oma juhenddokumentide, biogeograafiliste seminaride tulemuste ja piiriülese koostöö parimate tavade vahetuse levitamiseks ja kohaldamiseks. Selle käigus tuleks kaaluda, kuidas ületada keelebarjäär.
83 EU funds were not well mobilised to support the management of the Natura 2000 network. 
83 ELi vahendid ei olnud piisavalt hästi suunatud Natura 2000 võrgustiku juhtimise toetamisele.
There was a lack of reliable information on the EU funds used for Natura 2000 over the 2007-2013 programming period (paragraphs 41 to 44). 
Puudus usaldusväärne teave Natura 2000 võrgustikule eraldatud ELi vahendite kohta programmitöö perioodil 2007–2013 (punktid 41–44).
There were weaknesses in the preparation of PAFs by Member States, and the assessment of funding needs for the 2014-2020 programming period was not accurate or complete (paragraphs 45 and 46). 
Liikmesriikidepoolses tähtsusjärjestatud tegevuskavade ettevalmistamises esines puudusi ning programmitöö perioodi 2014–2020 rahastamisvajaduste hindamine ei olnud täpne ega täielik (punktid 45 ja 46).
At site level, management plans often lacked an accurate and complete assessment of the costs (paragraph 47) associated with the implementation of conservation measures. 
Alade majandamiskavades puudub sageli kaitsemeetmete rakendamise kulude täpne ja täielik hindamine (punkt 47).
The 2014-2020 programming documents for the various EU funds did not fully reflect funding needs (paragraphs 48 to 54) and the Commission did not address these weaknesses in a structured manner. 
ELi eri fondide perioodi 2014–2020 kavandamisdokumendid ei kajastanud täielikult rahastamisvajadusi (punktid 48–54) ning komisjon ei käsitlenud neid puudusi struktureeritud viisil.
EU funding schemes, in particular under the CAP and regional/cohesion policy, were insufficiently tailored to the objectives of the Natura 2000 sites (paragraphs 55 to 62). 
ELi rahastamiskavad (eriti ÜPP ja regionaal-/ühtekuuluvuspoliitikaga seoses) ei olnud piisavalt kohandatud Natura 2000 alade eesmärkide täitmiseks (punktid 55–62).
Conclusions and recommendations 47 Recommendation 2 — Financing and accounting for the costs of Natura 2000 As regards the funding of Natura 2000, Member States should, for the next programming period (commencing 2021): (a) estimate accurately and completely the actual spending and the future funding needs at site level (by including conservation measures’ cost estimations in management plans) and for the network as a whole; (b) update the PAFs on the basis of the above and of the established conservation measures for all sites (see Recommendation 1(b) above); (c) ensure consistency between the priorities and objectives set out in the PAFs and the programming documents for the various EU funding instruments and propose measures targeted at the specific needs of the Natura 2000 sites. 
Järeldused ja soovitused 47 2. soovitus. Natura 2000 rahastamine ja kulude aruandlus Natura 2000 rahastamise osas peaksid liikmesriigid järgmiseks programmitöö perioodiks (algab 2021. aastal): a) hindama täpselt ja põhjalikult tegelikke kulusid ja edasist rahastamisvajadust alade tasandil (lisades majandamiskavadesse kulude prognoosi) ja kogu võrgustiku tasandil; b) ajakohastama tähtsusjärjestatud tegevuskavad eelneva alusel ja võttes arvesse kõikide alade olemasolevaid kaitsemeetmeid (vt soovitus 1 (b) eespool); c) tagama tähtsusjärjestatud tegevuskavade prioriteetide ja eesmärkide ning ELi eri rahastamisvahendite kavandamisdokumentide vahelise ühtlustatuse ning välja pakkuma Natura 2000 alade erivajadustele suunatud meetmed.
As regards the funding of Natura 2000, the Commission should, for the next programming period: (d) give guidance to the Member States on improving the quality of prioritised action frameworks and on estimating, in a reliable and harmonised manner, planned and actual support for Natura 2000 from EU funding programmes. 
Natura 2000 rahastamise osas peaks komisjon järgmiseks programmitöö perioodiks: d) andma liikmesriikidele suunised tähtsusjärjestatud tegevuskavade kvaliteedi parandamise kohta ning selle kohta, kuidas usaldusväärsel ja ühtlustatud viisil hinnata Natura 2000 võrgustikule ELi rahastamisprogrammidest antavat kavandatud ja tegelikku toetust.
84 Monitoring and reporting systems for Natura 2000 were not adequate to provide comprehensive information on the effectiveness of the network. 
84 Natura 2000 järelevalve-ja aruandlussüsteemid ei olnud piisavad täieliku teabe esitamiseks võrgustiku mõjususe kohta.
As regards EU funds, no specific performance indicator system providing data on whether the supported measures have produced the expected outputs, results and impacts for the Natura 2000 network was in place. 
ELi vahendite osas puudus Natura 2000 võrgustikul konkreetne tulemusnäitajate süsteem, mis annaks teavet selle kohta, kas toetatavad meetmed on saavutanud eeldatud väljundid, tulemused ja mõju.
Indicators did exist at programme level, but they were more often related to general biodiversity objectives and focused on outputs rather than on the conservation results of the Natura 2000 network (paragraphs 64 to 68). 
Näitajad olid olemas programmide tasandil, kuid need olid sagedamini seotud üldiste bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega ja suunatud Natura 2000 võrgustiku väljunditele, mitte kaitsealastele tulemustele (punktid 64–68).
As regards the monitoring of the measures at site level, this was inadequate: monitoring plans were often not included in the site management documents or, when they existed, they were often either not sufficiently detailed or not time-bound (paragraphs 69 to 71). 
Alade tasandi järelevalvemeetmed olid puudulikud: alade haldusdokumendid ei sisaldanud sageli järelevalvekavu või kui järelevalvekavad olid olemas, ei olnud need kas piisavalt üksikasjalikud või olid ajaliselt piiritlemata (punktid 69–71).
Standard data forms for the sites were generally not updated following the monitoring activities (paragraph 72). 
Alade standardseid andmevorme järelevalvetegevuse tulemusel enamasti ei ajakohastatud (punkt 72).
As regards monitoring and reporting of the conservation status of protected habitats and species, the data reported by the Member States for The state of nature report was too often incomplete and comparability remained a challenge (paragraphs 73 to 78). 
Kaitsealuste elupaikade ja liikide kaitsestaatuse järelevalve ja aruandluse osas oli liikmesriikide poolt looduse seisundi aruande jaoks esitatud teave sageli ebatäielik ning võrreldavusega esines probleeme (punktid 73–78).
Conclusions and recommendations 48 Recommendation 3 — Measuring the results achieved by Natura 2000 As regards the performance indicator system for the EU funding programmes, Member States should for the next programming period (commencing 2021): (a) include indicators and targets for the relevant funds which are specific to Natura 2000 and allow more precise and accurate tracking of the results generated by Natura 2000 funding; and the Commission should for the next programming period: (b) establish cross-cutting Natura 2000 indicators for all EU funds. 
Järeldused ja soovitused 48 3. soovitus. Natura 2000 saavutatud tulemuste mõõtmine ELi rahastamiskavade tulemusnäitajate süsteemi osas peaksid liikmesriigid järgmiseks programmitöö perioodiks (algab 2021. aastal): a) võtma iga fondi jaoks kasutusele näitajad ja eesmärgid, mis on seotud Natura 2000 võrgustikuga ning võimaldavad täpsemalt ja korrektsemalt jälgida Natura 2000 rahastamise tulemusi.
As regards the monitoring plans for habitats, species and sites, Member States should, by 2020: (c) in order to be able to measure the results of the conservation measures, prepare monitoring plans at site level, implement them and update the standard data forms regularly. 
Elupaikade, liikide ja alade järelevalvekavade osas peaksid liikmesriigid 2020. aastaks: c) koostama iga ala kohta järelevalvekavad kaitsemeetmete tulemuste mõõtmiseks, neid rakendama ning ajakohastama regulaarselt standardseid andmevorme.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 January 2017. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva aruande vastu 11. jaanuari 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annex 
Lisa Ühenduse tähtsusega alade (SCI) ja erikaitsealade (SAC) arv Määratletud SAC-na jaanuariks 2016 130 6 287 261 2658 535 5 239 985 1183 0 522 2 329 84 48 479 0 139 149 0 34 0 229 305 1710 3983 622 14 924 Riik Belgia Bulgaaria Tšehhi Vabariik Taani Saksamaa Eesti Iirimaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Horvaatia Itaalia Küpros Läti Leedu Luksemburg Ungari Malta Madalmaad Austria Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Slovakkia Soome Rootsi Ühendkuningriik EU-28 Allikas: Euroopa Komisjon.
Annex 
Lisa SCI alad jaanuaris 2010 (tähtaeg möödas) 280 228 1082 261 4622 531 424 239 1448 1366 0 2288 36 324 279 48 467 28 146 168 823 96 273 259 382 1715 3983 623 22 419 Lisa
2 Monitoring actions not included in the monitoring plans. 
2 Järelevalvemeetmed ei sisaldu järelevalvekavades.
Romania Poland France Spain Germany Member State Site Type of site Surface (ha) Biogeographical region Management plan approved Timely adoption of management plans Management plan implementation started Review of the management plan Follow-up of the implementation Monitoring plans implemented Some site monitoring undertaken2 Standard Data Forms updated Annex 
Rumeenia Poola Prantsusmaa Hispaania Saksamaa Liikmesriik Ala Ala liik Pindala (ha) Biogeograafiline piirkond Majandamiskava heaks kiidetud Majandamiskava õigeaegne vastuvõtmine Majandamiskava rakendamist alustatud Majandamiskava läbivaatamine Rakendamise järelkontroll Järelevalvekavad rakendatud Ala järelevalve osaliselt tehtud2 Standardset andmevormi uuendatud Lisa
Impact on all species and habitats analysed? 
Mõju kõikidele liikidele ja elupaikadele analüüsitud?
Quality of the AA sufficient? (e.g. lack of suitable personnel) Cumulative effect properly assessed? 
Asjakohase hindamise kvaliteet on piisav?
Compensatory measures included? 
Asendusmeetmed lisatud?
Legend: - Insufficient documentation to conclude. 
Selgitus: ebapiisav dokumentatsioon järelduse tegemiseks.
Note: After the AA exercise, Projects 1.1 in Germany and 5.1 in Poland did not obtain authorisation to proceed from the competent authorities. 
Märkus: pärast asjakohast hindamist ei saanud projekt 1.1 Saksamaal ega projekt 5.1 Poolas pädevatelt asutustelt luba jätkamiseks.
Romania Poland Member State Site Project AA required? 
Rumeenia Poola Liikmesriik Ala Projekt Asjakohane hindamine vajalik?
Quality of the AA sufficient? (e.g. lack of suitable personnel) Cumulative effect properly assessed? 
Asjakohase hindamise kvaliteet on piisav? (Nt sobiva personali puudumine) Kumulatiivne mõju asjakohaselt hinnatud?
Mitigation measures included? 
Asendusmeetmed lisatud?
Annex 
Natura 2000 rahastamine ELi vahenditest programmitöö perioodil 2007–2013 Fondi nimi Fondi eesmärk Keskkonna rahastamisvahend (LIFE+) LIFE+ programmi looduse ja bioloogilise mitmekesisuse komponent toetab Natura 2000 võrgustiku edasist arendamist ja rakendamist.
European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) There are two Natura 2000-specific payments under RDP: measure 213 ‘Natura 2000 payments and payments linked to directive’ and measure 224 ‘Natura 2000 payments and payments linked to directive (forests)’. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) Maaelu arengu valdkonnas on kaks konkreetselt Natura 2000 võrgustikuga seotud toetust: meede 213 „Natura 2000 maksed ja direktiiviga seotud maksed” ja meede 224 „Natura 2000 maksed ja direktiiviga seotud maksed (metsad)”.
Other RDP measures are likely to be used in Natura 2000 sites, in particular measure 214 ‘Agri-environment payments’. 
Natura 2000 aladel võidakse kasutada ka muid maaelu arengu meetmeid, eelkõige meedet 214 „Põllumajanduslikud keskkonnatoetused”.
European Fisheries Fund (EFF) Aqua-environmental measures can promote ‘sustainable aquaculture compatible with specific environmental constraints resulting from the designation of Natura 2000 areas’. 
Euroopa Kalandusfond (EKF) Veekeskkonnameetmed võivad edendada „säästvat vesiviljelust, mis on kooskõlas Natura 2000 piirkondadest tulenevate eriliste keskkonnalaste kitsendustega”.
In addition, the EFF can be used to support measures of common interest for ‘the protection and enhancement of the environment in the framework of Natura 2000 where its areas directly concern fishing activities, excluding operational costs’. 
Lisaks võib EKF toetada ühist huvi pakkuvaid meetmeid, „kui need otseselt hõlmavad kalandussektorit, keskkonna kaitse ja parandamisega Natura 2000 raames, välja arvatud tegevuskulude osas”.
European Regional Development Fund (ERDF) Several actions under the structural funds may concern Natura 2000 sites, in particular action 51 ‘Promotion of biodiversity and nature protection (including Natura 2000)’, action 55 ‘Promotion of natural assets’ and action 56 ‘Protection and development of natural heritage’. 
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) Mitu struktuurifondide meedet võib puudutada Natura 2000 alasid, eelkõige meede 51 „Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse edendamine (Natura 2000 kaasa arva­ tud)”, meede 55 „Loodusvarade edendamine” ning meede 56 ”Looduspärandi kaitse ja arendamine”.
European Social Fund (ESF) Cohesion Fund (CF) 7th research framework programme (FP7) The FP7 supports transnational research in a range of thematic areas such as the environment. 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) Ühtekuuluvusfond Teadusuuringute seitsmes raamprogramm Seitsmes raamprogramm toetab eri valdkondadega (nagu keskkond) seotud rahvus­ vahelist teadustegevust.
Source: ECA’s analysis. Annex 
Allikas: Euroopa Kontrollikoja analüüs. Lisa
Reply of the Commission 55 Executive summary III As a result of the Fitness Check evaluation, the Commission is planning to adopt in 2017 an action plan to improve the implementation of the Nature Directives. 
Komisjoni 55 vastus Kommenteeritud kokkuvõte III Toimivuskontrolli tulemusena kavatseb komisjon 2017. aastal vastu võtta tegevuskava eesmärgiga parandada loo-duskaitsedirektiivide rakendamist.
IV The establishment and implementation of the necessary conservation measures is central to achieving the Directives' objectives. It requires good knowledge of habitats and species ecological requirements, which is sometime still not available. 
IV Direktiivide eesmärkide saavutamiseks on väga oluline kehtestada ja ellu viia vajalikud kaitsemeetmed. Selleks on vaja põhjalikke teadmisi elupaikade ja liikide kaitsega seotud nõuetest – mõnel juhul on need teadmised endiselt lünklikud.
V Cohesion Policy fully integrates nature protection considerations both in relation to the possibility to finance measures in Natura 2000 sites and in relation to ensuring avoidance of harming those sites by any investments whose primarily objective is not Natura 2000 protection. 
V Ühtekuuluvuspoliitika hõlmab täiel määral looduskaitsekaalutlusi, mis on seotud sellega, kuidas rahastada Natura 2000 aladel võetavaid meetmeid, vältides kõnealuste alade kahjustamist investeeringutega, mille peaeesmärk ei ole Natura 2000 võrgustiku alade kaitsmine.
Restoration, preservation and enhancement of biodiversity, including in Natura 2000 areas, is one of the sub-priorities of rural development. 
Bioloogilise mitmekesisuse taastamine, säilitamine ja suurendamine – sealhulgas Natura 2000 aladel – on üks maaelu arengu allprioriteete.
Member States have thus legal grounds and tools within this policy to support management of Natura 2000 sites. 
Seetõttu tagab ühtekuuluvuspoliitika liikmesriikidele õiguslikud alused ja vahendid, et toetada Natura 2000 alade majandamist.
In the RDPs 2014-2020 almost EUR 44 billion of EAFRD was allocated to priority 4 (almost 45%) which includes the biodiversity sub-priority and which both directly and indirectly benefits biodiversity, even though it is not possible to indicate the exact budget dedicated to the management of Natura 2000. 
Programmiperioodi 2014–2020 maaelu arengu programmides eraldati EAFRD rahalistest vahenditest peaaegu 44 miljardit eurot (peaaegu 45%) 4. prioriteedi jaoks, mis hõlmab bioloogilise mitmekesisuse allprioriteeti – mõlemad soodustavad bioloogilist mitmekesisust nii otseselt kui ka kaudselt, ehkki täpset Natura 2000 võrgustiku majandamiseks eraldatud eelarvet ei ole võimalik välja tuua.
Moreover, more than 18% of agricultural land (in addition to forest land) is under management contracts supporting biodiversity, even if it is not possible to indicate the exact area under management contract for the purpose of the implementation of Natura 2000 management plans. 
Peale selle on enam kui 18% põllumajandusmaast (lisaks metsamaale) hõlmatud bioloogilist mitmekesisust toetavate majandamislepingutega, isegi kui ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata pindala, mis on majandamislepingutega hõlmatud konkreetselt Natura 2000 majandamiskavade rakendamiseks.
VI For the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), reporting on indicators was not obligatory in the 2007-2013 period. 
VI Programmiperioodil 2007–2013 ei olnud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF) näitajate teatamine kohustuslik.
There was no core (common) indicator related to Natura 2000 – there were no core (common) indicators for results. 
Natura 2000 võrgustiku jaoks ei olnud kindlaks määratud (ühist) põhinäitajat ega (ühiseid) tulemuslikkuse põhinäitajaid.
For the programming period 2014-2020, there is one indicator for biodiversity (Surface area of habitats supported to attain a better conservation status). 
Programmiperioodi 2014–2020 jaoks on kindlaks määratud üks bioloogilise mitmekesisuse näitaja (parema kaitsestaatuse saavutamiseks toetust saavate elupaikade pindala).
The 2007-2013 ex-post evaluations to be submitted by the Member States are due by the end of 2016 and will be synthetized by the Commission in 2017. 
2016. aasta lõpuks pidid liikmesriigid esitama programmiperioodi 2007–2013 järelhindamise tulemused ning komisjon teeb nendest kokkuvõtte 2017. aastal.
ERDF, EAFRD and CF cover a huge number of diverse areas. 
ERF, EAFRD ja ÜF hõlmavad väga suurel arvul mitmekesiseid alasid.