natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has also not defined relevant indicators for an effective performance measurement. 
Lisaks ei ole komisjon määratlenud asjakohaseid näitajaid tulemuslikkuse tõhusa mõõtmise tagamiseks.
The indicators on which the Commission has to build its assessment are not sufficiently reliable or are not linked clearly enough to CAP measures and, as such, are not useful to show whether they contributed effectively and efficiently towards the desired effects and reduced income disparities. 
Komisjoni hindamise aluseks olevad näitajad ei ole piisavalt usaldusväärsed või ei ole piisavalt selgelt seotud ÜPP meetmetega ja seetõttu ei aita need näidata, kas meetmed on tõhusalt ja mõjusalt aidanud saavutada soovitud mõju ning vähendanud sissetulekute erinevusi.
IX In respect of statistical data on farmers’ incomes, the Court recommends that the Commission: (a) develop a more comprehensive framework for providing information on disposable income and for comparing farmers’ incomes with incomes in other sectors of the economy; (b) further develop the EAAs so that their potential can be better used; (c) ensure that the analysis of farmers’ incomes is based on indicators taking account of the current situation of agriculture and on sufficient and consistent data for all beneficiaries of CAP measures — this could be done by developing synergies between existing administrative data or by developing the FADN or other suitable statistical tools; (d) enhance the present quality assurance arrangements for the EAAs and the FADN statistics established by the Member States. 
IX Seoses põllumajandustootjate sissetulekut käsitlevate statistiliste andmetega soovitab kontrollikoda komisjonil: a) välja töötada põhjalikum raamistik netosissetulekualase teabe jagamiseks ning põllumajandustootjate sissetulekute võrdlemiseks muude majandussektorite sissetulekutega; b) täiendada EAAd, et selle potentsiaali paremini kasutada; c) tagada, et põllumajandustootjate sissetulekute analüüs põhineks põllumajanduse praegust olukorda arvesse võtvatel näitajatel ning piisavatel ja järjepidevatel andmetel kõigi ÜPP meetmete toetusesaajate kohta.
XWith regard to the measurement of the performance of CAP measures aimed at supporting farmers’ incomes, the Court recommends that, for the next programming period, the Commission define from the outset appropriate operational objectives and baselines against which the performance of the CAP measures can be compared, complement in the context of its evaluations the current framework of performance indicators with other relevant and good-quality data to measure the results achieved and assess the effectiveness and efficiency of the measures designed to support farmers’ incomes. 
XSeoses põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmisega soovitab kontrollikoda komisjonil määratleda järgmiseks programmitöö perioodiks juba algfaasis asjassepuutuvad tegevuseesmärgid ja algväärtused, millega ÜPP meetmete tulemuslikkust võrrelda, täiendada hindamiste kontekstis praegust tulemusnäitajate raamistikku muude asjakohaste ja kvaliteetsete andmetega, et mõõta saavutatud tulemusi ning hinnata põllumajandustootjate sissetuleku täiendamiseks mõeldud meetmete tõhusust ja tulemuslikkust.
Introduction 10 General objectives of the CAP and of the 2013 reform 01 According to the treaty1, the objectives of the CAP include increasing agricultural productivity ‘thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture’. 
Sissejuhatus 10 Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja 2013. aasta reformi üldeesmärgid seoses põllumajandustootjate sissetulekuga 01 Aluslepingu1 kohaselt kuulub ÜPP eesmärkide hulka põllumajanduse tootlikkuse tõstmine, et kindlustada selle kaudu „põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste isikutulu suurendamise teel”.
The 2013 CAP reform2 also focused on agricultural income, in the context of the objective of viable food production, thus contributing to ensuring a fair standard of living for farmers3. 
Ka ÜPP 2013. aasta reformis2 keskenduti elujõulise toiduainete tootmise eesmärgi raames põllumajandustulule, aidates nii tagada rahuldavat elatustaset põllumajandustootjatele3.
02 CAP measures are financed by the EU budget through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF or ‘Pillar 1’) and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD or ‘Pillar 2’). 
02 ÜPP meetmeid rahastatakse ELi eelarvest Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF ehk ÜPP 1. sammas) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD ehk ÜPP 2. sammas) kaudu.
Under the current multiannual financial framework, between 2014 and 2020 up to 277 billion euro (29 % of the total EU budget) will be spent from the EAGF for direct payments to farmers and for market support in specific agricultural sectors4. 
Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus kulutatakse ajavahemikus 2014–2020 kuni 277 miljardit eurot (29% ELi kogu eelarvest) EAGFi kaudu põllumajandustootjate otsetoetustele ja kindlate põllumajandussektorite turutoetustele4.
The objectives of measures financed by the EAGF in relation to farmers’ incomes 03 The 2003 CAP reform shifted the emphasis from production support (so-called decoupling) and introduced a system of income support that was largely based on the aid levels received by individual farmers during a reference period. 
EAGFi rahastatud meetmete eesmärgid seoses põllumajandustootjate sissetulekuga 03 ÜPP 2003. aasta reformis ei olnud rõhuasetus enam tootmise toetamisel (nn tootmisest lahtisidumine), vaid kehtestati sissetulekutoetuste süsteem, mis põhines üldjoontes võrdlusperioodil üksiktootjate saadava toetuse määral.
The 2013 reform further detached the payments from their historical context, while gradually moving towards more uniform payments per hectare across all EU Member States. 
2013. aasta reformiga lahutati toetused veelgi enam nende ajaloolisest kontekstist ja võeti kõigis ELi liikmesriikides järk-järgult kasutusele ühetaolisemad hektaripõhised toetused.
It also restructured direct payments, which, as of 2015, are broken down into a basic per-hectare payment for all farmers, a ‘greening payment’ by which farmers are rewarded for specific agricultural practices considered beneficial for the climate and the environment and a payment for young farmers. 
Samuti struktureeriti reformiga ümber otsetoetused, mis on alates 2015. aastast liigitatud kõigile põllumajandustootjatele hektari alusel makstavaks põhitoetuseks, keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuseks, mida antakse põllumajandustootjatele kliimale ja keskkonnale kasulikuks peetavate konkreetsete põllumajandustavade kasutamise eest, ja noorte põllumajandustootjate toetuseks.
Within certain limits, Member States have significant leeway and can further target payments in order to address specific policy concerns5. 
Teatavates piirides on liikmesriikidel märkimisväärne tegutsemisruum ja nad võivad toetusi veel sihipärasemaks muuta, et tegelda konkreetsete poliitiliste küsimustega5.
1 Article 39(1)(a) and (b) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) (OJ L 326, 26.10.2012, p. 
1 Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELT L 326, 26.10.2012, lk 47) artikli 39 lõike 1 punktid a ja b.
2 Article 110 (2) of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy and repealing Council Regulations (EEC) No 352/78, (EC) No 165/94, (EC) No 2799/98, (EC) No 814/2000, (EC) No 1290/2005 and (EC) No 485/2008 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikli 110 lõige 2.
549). 3 See also preamble to Regulation (EU) No 1308/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing a common organisation of the markets in agricultural products and repealing Council Regulations (EEC) No 922/72, (EEC) No 234/79, (EC) No 1037/2001 and (EC) No 1234/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
3 Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671) preambul.
4 Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 of 2 December 2013 laying down the multiannual financial framework for the years 2014-2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
4 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
5 For an overview of the options chosen by Member States see Annex I. in relation to farmers’ incomes 
5 Liikmesriikide valikute ülevaate jaoks vt I lisa.
Introduction 11 04 Although they are not particularly clearly stated in the regulation6, the Commission considers certain policy elements to be specifically related to supporting farmers’ incomes, in particular direct payments. 
Sissejuhatus 11 04 Kuigi määruses6 ei ole neid eriti selgelt välja toodud, leiab komisjon, et teatud poliitikaelemendid on seotud just põllumajandustootjate sissetulekutoetuste, eelkõige otsetoetustega.
These payments intend to help keep farming in place throughout the territory of the EU by supporting and stabilising farmers’ incomes, thereby ensuring the longer-term economic viability of farms and making them less vulnerable to price fluctuations. 
Nende toetuste eesmärk on kogu ELi territooriumil põllumajandust alal hoida, täiendades ja stabiliseerides põllumajandustootjate sissetulekut ning tagades nii põllumajandusettevõtete pikaajalise majandusliku elujõulisuse ja suurendades nende vastupidavust hinnakõikumistele.
In addition, by making full payments conditional upon respecting basic standards (known as cross-compliance) and by applying the specific ‘greening’ component, these payments should also help ensure that agriculture provides public goods for society. 
Lisaks peaks toetuse kogusumma väljamaksmise muutmine tingimuslikuks põhinõuete täitmisest (nõuetele vastavus) ja keskkonnasäästlikumaks muutmise erikompo-nendi kohaldamine aitama tagada, et põllumajandus pakub ühiskonnale avalikke hüvesid.
05 Although financially the most important, direct payments are not the only instrument that affects farmers’ incomes. 
05 Otsetoetused on kõige tähtsam rahaline vahend, mis mõjutab põllumajandustootjate sissetulekut, kuid mitte ainus.
At EU level, they are accompanied by rural development7 measures and a set of market and promotion measures which aim at specific agricultural sectors. 
ELi tasandil kaasnevad nendega maaelu arengu meetmed7 ning turu-ja edendusmeetmed, mis on suunatud konkreetsetele põllumajandussektoritele.
The Commission may also intervene in specific markets in times of crisis by opening limited access to public or private intervention storage, which influences market prices and thus farmers’ incomes. 
Komisjon võib kriisiaegadel sekkuda ka konkreetsetel turgudel, andes piiratud juurdepääsu avaliku või erasektori sek-kumiskeskuste ladustamiskohtadele, mis mõjutab turuhindu ja seega ka põllumajandustootjate sissetulekut.
Farmers’ incomes, the income of farm households and standard of living 06 Family farming is the most common farming model in the EU, with the vast majority of agricultural holdings still managed as individual holdings8. 
Põllumajandustootjate sissetulek, põllumajanduslike majapidamiste sissetulek ja elatustase 06 Põllumajanduslik pereettevõtlus on ELis kõige levinum põllumajandusmudel ja enamik põllumajandusettevõtteid on endiselt üksikettevõtted8.
The income situation of this type of farm household is displayed in the Figure. 
Seda liiki põllumajanduslike majapidamiste sissetulekute olukord on esitatud joonisel.
EU legislation has never defined the concepts of ‘agricultural community’, a ‘fair standard of living’ or ‘earnings’ mentioned in the treaty, but the disposable income of the farm household is a key element for assessing the standard of living9. 
ELi õigusaktides ei ole kunagi määratletud aluslepingus mainitud mõisteid „põllumajandusega tegelev rahvas-tikuosa”, „rahuldav elatustase” ja „tulu”, kuid põllumajandusliku majapidamise netosissetulek on peamine element, mille põhjal elatustaset hinnata9.
6 Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347 of 20.12.2013, p. 
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).
7 Such as investment measures or payments to farmers in areas facing natural or other specific constraints. 
7 Näiteks investeerimismeetmed või toetus põllumajandustootjatele looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladel.
8 The term ‘family farm’ is used to refer to any farm under family management where 50 % or more of the regular agricultural labour force is provided by family workers. 
8 Mõiste „põllumajanduslik pereettevõte” tähendab perekonna juhitavat põllumajandusettevõtet, kus pereliikmed moodustavad 50% või enam põllumajanduslikust tavatööjõust.
According to Eurostat, in 2010 97 % of the agricultural holdings in the EU were managed by individual holders. 
Eurostati andmetel juhtisid ELis 2010. aastal 97% põllumajandusettevõtetest üksikettevõtjad.
9 See paragraphs 64 and 65 of Special Report No 14/2003 on the measurement of farm incomes by the Commission Article 33(1)(b) of the EC Treaty (OJ C 45, 20.2.2004, p. 1). 
9 Vt komisjonipoolset põllumajandusettevõtete sissetulekute mõõtmist (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b) käsitleva eriaruande nr 14/2003 punktid 64 ja 65 (ELT C 45, 20.2.2004, lk 1).
Introduction 12 Components of farm household income + Market receipts + Subsidies = + Other receipts = –– = = Gross receipts Cash expenses + Depreciation Farm income Net operating income Farm income Total farm household income + Gross wages and salaries + Property income + Social transfers + Other income = = – Taxes and mandatory contributions Disposable farm household income Off-farm income Source: OECD (2003). 
Sissejuhatus 12 Põllumajandusliku majapidamise sissetuleku komponendid + Turult saadav tulu + Toetused = + Muu tulu + Brutopalgad + Omanditulu = + Sotsiaalsed siirded + Muu sissetulek = –– = = Brutotulu Rahalised kulud + Kulum = Netotegevustulud Põllumajandusliku majapidamise kogusissetulek Põllumajandusettevõtte sissetulek Põllumajandusettevõtte sissetulek – Maksud ja kohustuslikud maksed Põllumajandusliku majapidamise netosissetulek Ettevõtte põllumajandusega mitteseotud sissetulek Allikas: OECD (2003).
The Commission’s data sources for incomes in agriculture 07 The Commission has to define the necessary statistical framework to measure farmers’ incomes, while Member States should provide the Commission with all the information necessary for monitoring and evaluation of the measures concerned. 
Komisjoni allikad põllumajandusliku sissetuleku andmete kohta 07 Komisjon peab määratlema põllumajandustootjate sissetuleku mõõtmiseks vajaliku statistilise raamistiku ning liikmesriigid peaksid andma komisjonile kogu teabe, mis on vajalik asjakohaste meetmete seireks ja hindamiseks.
As far as possible, the information needed should be based on established sources of data10. 
Vajalik teave peab nii palju kui võimalik põhinema usaldusväärsetel andmeallikatel10.
08 The Commission’s principal source of general data about the agricultural population is the farm structure survey (FSS)11, which collects data on the agricultural situation across the EU for monitoring trends and transitions in the structure of European agricultural holdings. 
08 Komisjoni peamine allikas põllumajandusega tegelevat rahvastikuosa käsitlevate üldandmete kohta on põllumajandusettevõtete struktuuriuuring (FSS)11, kus kogutakse andmeid ELi põllumajanduse olukorra kohta Euroopa põllumajandusettevõtete struktuuriga seotud suundumuste ja muutuste jälgimiseks.
It is not designed to collect data on agricultural income of farmers or on EU support financed by the EAGF. 
Selle eesmärk ei ole koguda andmeid põllumajandustootjate põllumajandustulu ega EAGFi rahastatud ELi toetuste kohta.
10 Article 110(4) of Regulation (EU) No 1306/2013. 
10 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 110 lõige 4.
11 Regulation (EC) No 1166/2008 of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on farm structure surveys and the survey on agricultural production methods and repealing Council Regulation (EEC) No 571/88 (OJ L 321, 1.12.2008, p. 14). 
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).
The last EU-wide FSS in the form of an agricultural census took place in 2010. 
Viimane ELi hõlmav FSS põllumajandusloenduse vormis toimus 2010. aastal.
The next sample survey is planned for 2016. Figure 
Järgmine valikuuring on kavandatud 2016. aastaks. Joonis
Introduction 13 09 The Commission uses two main statistical instruments to monitor economic activities and income from agriculture and certain farm-related business activities: ο the economic accounts for agriculture (EAAs), a basic tool for analysing the macroeconomic situation of a country’s agricultural sector and changes in agricultural income; ο the farm accountancy data network (FADN), a microeconomic tool whose objective is to assess incomes and business activities of commercial agricultural holdings. 
Sissejuhatus 13 09 Komisjonil on põllumajandustegevuse ning põllumajandusest ja teatavast põllumajandusettevõttega seotud majandustegevusest saadava sissetuleku seireks peaasjalikult kaks statistilist vahendit: ο põllumajanduse arvepidamine (EAA), põhivahend riigi põllumajandussektori makromajandusliku olukorra ja põllumajandustulu muutuste analüüsimiseks; ο põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), mikromajan-duslik vahend põllumajandusettevõtete sissetuleku ja majandustegevuse hindamiseks.
10 The EAAs are a satellite account of the European System of Accounts (ESA 95), which provide additional information and employ concepts suited to the agricultural sector12. 
10 EAA on Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA 95) satelliitarvepidamine, mis annab lisateavet ja kus kasutatakse põllumajandussektorile sobivaid kontsept-sioone12.
Data collection and aggregation at national level is entirely financed by the Member States, and national statistical institutes or ministries of agriculture are responsible for data collection and the calculation of national EAAs. 
Riikliku tasandi andmekogumist ja -koondamist rahastavad täielikult liikmesriigid ning riiklikud statistikaametid või põllumajandusministeeriumid vastutavad riikliku EAA andmete kogumise ja arvutamise eest.
The Commission (Eurostat) is responsible for establishing the methodology and aggregating the data at EU level. 
ELi tasandil vastutab metoodika väljatöötamise ja andmete koondamise eest komisjon (Eurostat).
11 The FADN is designed to estimate the income of commercial agricultural holdings as a business unit, whose production value, measured in standard output, exceeds a certain threshold of what is considered to cover the largest possible share of agricultural output, agricultural area and agricultural labour of those holdings run with a market orientation14. 
Põllumajandus-ettevõtet käsitletakse äriüksusena, mille toodangu väärtus – mida mõõdetakse standardtoodanguna – ületab teatava piirmäära, mida peetakse piisavaks, et katta suurim võimalik osa turule suunatud ettevõtete põllumajandustoodangust, põllumajandusmaa pindalast ja põllumajanduslikust tööjõust14.
It is the only harmonised source of economic data on agricultural holdings at EU level15 and is managed by the Commission’s DG Agriculture and Rural Development. 
See on ainus põllumajandusettevõtete majanduslike andmete ühtlustatud allikas ELi tasandil15 ning seda haldab komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.
As it is based on national accountancy data networks, the Member States finance data collection but the Commission pays a standard fee per holding for the data received from Member States16. 
Et see põhineb riiklikel raamatupidamise andmevõrkudel, rahastavad andmete kogumist liikmesriigid, kuid komisjon maksab iga põllumajandusettevõtte kohta liikmesriikidelt saadud andmete eest standardtasu16.
Currently, national liaison agencies (public or private bodies) collect data from more than 80 000 agricultural holdings across all Member States. 
Praegu koguvad riiklikud kontaktasutused (avaliku või erasektori asutused) andmeid enam kui 80 000 põllumajandusettevõtte kohta kõigis liikmesriikides.
Participation in the survey is voluntary. 
Uuringus osalemine on vabatahtlik.
Data are used by the Commission and many other stakeholders, including Member States. 
Andmeid kasutavad komisjon ja paljud teised sidusrühmad, sh liikmesriigid.
12 Regulation (EC) No 138/2004 of the European Parliament and of the Council of 5 December 2003 on the economic accounts for agriculture in the Community (OJ L 33, 5.2.2004, p. 
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1).
13 The calculation of agricultural income under the EAAs is shown in Annex II. 
13 Põllumajandustulu EAA arvutused on esitatud II lisas.
14 The calculation of income under the FADN is shown in Annex III. 
14 FADNi arvutused sissetuleku kohta on esitatud III lisas.
A holding is not identical to a farm household and it is possible that one farmer manages several agricultural holdings. 
Põllumajandusettevõte ei ole sama mis põllumajanduslik majapidamine ja on võimalik, et üks põllumajandustootja juhib mitut põllumajandusettevõtet.
15 Council Regulation (EC) No 1217/2009 of 30 November 2009 setting up a network for the collection of accountancy data on the incomes and business operation of agricultural holdings in the European Union (OJ L 328, 15.12.2009, p. 
15 Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, lk 27).
16 For the accounting years from 2010 to 2014 the Commission has so far paid 51.4 million euro in standard fees. 
16 Aruandeaastate 2010–2014 eest on komisjon seni maksnud standardtasudes 51,4 miljonit eurot.
Introduction 14 Performance measurement of CAP measures in 12 Each CAP measure must be monitored and evaluated in order to improve its quality and demonstrate its achievements17. 
Sissejuhatus 14 ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmine seoses 12 Iga ÜPP meetme üle tuleb teha seiret ning seda tuleb hinnata, et tõsta meetme kvaliteeti ja tõendada selle edusamme17.
The performance measurement of CAP measures in relation to agricultural income is based in large part on the information contained in the EAAs and the FADN, which therefore must be sufficient and of good quality. 
ÜPP meetmete tulemuslikkuse mõõtmine seoses põllumajandustuluga põhineb suures osas EAA ja FADNi teabel, mis peab seetõttu olema piisav ja kvaliteetne.