natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47. furthermore, a number of life-nature projects finance the compilation of best practice management guidance manuals or other technical/scientific publications in the national language, based on extensive research work. however, these manuals are not systematically made available on the project website or the life database or translated. as such, the added value and expert knowledge gained is not systematically exploited to achieve a multiplier effect. 
Lisaks rahastatakse mitmete LIFE-Looduse projektide raames parima juhtimistava käsiraamatute või muude tehniliste/teaduslike väljaannete koostamist põhjaliku uurimistöö alusel vastava riigi keeles. käsiraamatuid ei tehta aga süstemaatiliselt kättesaadavaks projekti veebilehel ega LIFE-andmebaasis ning neid ei tõlgita teistesse keeltesse. seega ei kasutata saadud lisaväärtust ja ekspertteadmisi järjepidevalt mitmekordistava mõju saavutamiseks.
48. project beneficiaries and their experts network with others with varying degrees of success. according to the Commission’s mid-term evaluation of the implementation of life in 2003, most stakeholders surveyed considered the lack of eu level networking as being among the key barriers for transnational debates on life issues20. despite the existing networks of scientists and specialised organisations, project beneficiaries and their experts underlined the importance of eu level networking and the need to overcome any barriers. 
48. projekti abisaajad ja eksperdid teevad teistega erineval määral koostööd. komisjoni 2003. aastal tehtud LIFE'i elluviimise vahehindamises nimetas enamus küsitletud sidusrühmi koostöö puudumist ELi tasandil üheks suuremaks takistuseks riikidevaheliste arutelude pidamiseks LIFE'i üle20. hoolimata teadlaste ja eriorga-nisatsioonide võrgustiku olemasolust rõhutasid projekti abisaajad ja eksperdid ELi tasemel tehtava koostöö tähtsust ja vajadust takistustest üle saada.
20 mid-term evaluation of the implementation of the life financial instrument (july 2003), pages 12 and 14. 
20 rahastamisvahendiLIFE rakendamise vahehindamine (juuli 2003), lk 12 ja 14.
28 box 6 cost effective And efficient – but not disseminAted most of the beneficiaries audited had made significant efforts to implement the projects in a cost-effective manner. one project, which is situated in a highly urbanised area with a lot of recreational use, needed to keep the local population informed about the progress of the conservation measures implemented. 
28 6. selgitus näiteid KulutasuVatest ja tõhusatest ProjeKtidest, mille tulemusi ei leVitatud Enamus auditeeritud abisaajaid oli teinud märkimisväärseid jõupingutusi projekti elluviimiseks kulutasuval viisil. seoses ühe projektiga, mida viidi ellu tiheda linnaasustusega piirkonna populaarsel puh-kealal, tuli kohalikku elanikkonda rakendatavate looduskaitsemeetmetega kursis hoida.
The information on the panel could be deleted and updated to provide details on project progress. The same project used material from other project works to create a natural viewing point, thereby saving money which would otherwise have been used to transport and deposit the material elsewhere and to build instead an expensive observation tower. another project developed a very cost-efficient method to regulate water levels by using simple elbow pipes instead of the costly traditional barrages. such techniques were communicated to other national projects, but were not described on the website nor spread to a wider public. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
Vältimaks infotahvlite väljavahetamise vajadust uue info laekumisel, hankisid projekti abisaajad püsiva infotahvli, kuhu märgiti ajakohastatud teavet projekti edenemise kohta. teavet sai kustutada ja uuega asendada, et edastada üksikasju projekti arengu kohta. samas projektis kasutati projekti muudest töödest üle jäänud materjali loodusvaatluse punkti ehitamiseks, säästes sel viisil raha, mida muidu oleks kasutatud materjali mujale transportimiseks ja hoiustamiseks, et ehitada kulukas vaatlustorn. teises projektis töötati välja väga kulutasuv meetod veetaseme reguleerimiseks lihtsate põlvtorudega tavapärase kuluka paisu asemel. meetoditest teavitati riigi teisi projekte, kuid neid ei kirjeldatud projekti veebilehel ega tutvustatud laiemale üldsusele.
KnoWLedGe trAnsfer reQuires revised communi-cAtion stAndArds 49. The communication standards21 established by the Commission for the dissemination of project results can be improved to ensure that the project output and results are adequately accessible to achieve a wider knowledge transfer. in practice it is left to the discretion of each project beneficiary to deal with the dissemination activities as they consider appropriate. as a consequence, the emphasis on communication in terms of volume, target groups, professionalism and project management attention differs significantly between projects often only reaching the regional and national levels. 
teadmiste edasiandmiseKs tuleB teaBeedastus-standardid Üle Vaadata 49. komisjoni poolt projektitulemuste levitamiseks koostatud tea-beedastusstandardid21 ei ole piisavad, tagamaks, et projekti väljund ja tulemused on kättesaadavad teadmiste edasiandmiseks laiemal tasandil. tegelikkuses tegeleb tulemuste levitamisega iga abisaaja vastavalt oma äranägemisele. selle tagajärjel on teabeedastuse maht, sihtrühmad, professionaalsus ja projektijuhtide poolt teabeedastusele omistatav tähelepanu eri projektides väga erinev, piirdudes tihti üksnes piirkondliku ja riikliku tasemega.
50. since life iii regulation (eC) no 1655/2000, it is compulsory for all life nature project beneficiaries to create and maintain a project website until project closure, the maintenance of which has subsequently been extended until five years after the closure by regulation (eC) no 614/2007 on life+. however, the choice given to the project beneficiaries to include the project-related information on webpages of their own website considerably limits the effectiveness of this tool. it is often difficult to access or even distinguish the project-related information when it is merely a section on a major website run by a local community, regional or national authority or a major ngo. 
50. alates LIFE III määruse (EÜ) nr 1655/2000 jõustumisest on kõik LIFE-Looduse projektide abisaajad kohustatud tegema projekti veebilehe ja seda kuni projekti lõppemiseni käigus hoidma. määrusega (EÜ) nr 614/2007 LIFE+ kohta pikendati veebilehe käigushoidmise nõuet kuni viie aastani pärast projekti lõppemist. projekti abisaajatele antud võimalus avaldada projektiga seotud teavet nende enda veebilehel piirab aga oluliselt vahendi efektiivsust. projekti käsitlevale teabele on tihti keeruline ligi pääseda või seda isegi ära tunda, kui tegemist on ainult ühe lõiguga suuremal kohaliku kogukonna, piirkondliku või riikliku ametiasutuse või suurema VVo veebilehel. 51.
51. most of the beneficiaries visited had developed communication activities and tools aiming at helping them to obtain the agreement and active involvement of the local population and stakeholders. These include media actions, publication of brochures and display materials, organisation of meetings and conferences for varied target groups and the creation of a project website or subsite for disseminating project-related information. 
Enamus külastatud abisaajaid kasutas teabeedastusmeetmeid ja -vahendeid, mis aitaksid saavutada kohaliku elanikkonna ja sidusrühmade positiivset suhtumist projekti ja selles aktiivset osalemist. meetmed ja vahendid hõlmavad meediale suunatud tegevust, brošüüride ja esitlusmaterjalide avaldamist, koosolekute ja konverentside korraldamist erinevatele sihtrühmadele ning projekti veebilehe või alalehe loomist projektiga seotud teabe levitamiseks.
21 standard administrative provisions, articles 11, 16 and 18 (2000-2006), article 13 (2007). 
21 standardsed haldussätted, artiklid 11, 16 ja 18 (2000–2006), artikkel 13 (2007).
29 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
29 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
The professional quality of these project websites also varied considerably in practice, ranging from a simple webpage presenting a few photographs, up to a state-of-the art interactive site. as there was no minimum web content requirement until 200722, there was no guarantee that the key project documentation is made available on the project websites, as was the case in over half of the websites of the 35 projects visited on-the-spot (see Box 7). for instance, for five out of the six projects audited in germany detailed information on the outputs and results was not accessible on the project websites. 
52. projektide veebilehtede professionaalne tase oli samuti väga kõikuv, alates lihtsast veebilehest, kuhu olid riputatud mõned fotod, kuni kõrge tehnilise tasemega interaktiivse leheni. kuna veebilehe minimaalse sisu kohta nõuded puudusid nõuded kuni 2007. aas-tani22, siis ei ole ka tagatud projekti peamiste dokumentide kättesaadavus projekti veebilehel. selline olukord valitses üle pooltel juhtudel 35 kohapeal külastatud projektist (vt 7. selgitus). näiteks kuuest saksamaal auditeeritud projektist puudus viie puhul veebilehel täpsem teave projekti väljundite ja tulemuste kohta.
53. overall, the transfer of project results, in terms of knowledge gained during the project cycle, is highly dependent on the communication initiatives carried out at the project level, which vary a lot, and do not always include relevant key information. 
53. projektitsükli jooksul saadud teadmistena väljenduvate projektitulemuste edastamine sõltub suuresti projekti tasandil läbi viidud teabeedastusalgatustest, mis on väga erinevad ning ei sisalda alati asjakohast põhiteavet.
22 minimum requirements 'project activities, progress and results' were introduced by article 13.4 of the 2007 Common provisions. 
22 miinimumnõuded (“projektitegevused, progress ja tulemused”) kehtestati 2007. aasta üldsätete artikli 13 lõikes 4.
30 box 7 Poor disseminAtion of the Project resuLts one project audited having an eu contribution of more than 1 million euro had among its specific objectives: to promote good practice for the management of active raised bog habitats through demonstration to other similar projects both in the country and in other relevant member states and through hosting a website; to promote good practice for the management of this habitat on other sites; and to raise awareness nationally, regionally, and within local communities about the international importance of active raised bogs. 
30 7. selgitus ProjeKtitulemuste leVitamine nõrgal tasemel Ühe auditeeritud projekti, mille ELi osalus oli üle ühe miljoni euro, erieesmärgid olid muu hulgas järgnevad: edendada looduslikus seisundis raba elupaikade haldamise head tava, andes eeskuju teistele sarnastele projektidele nii antud riigis kui teistes asjassepuutuvates liikmesriikides ning hallates vastavat veebilehte; edendada antud elupaiga haldamise head tava teistel aladel; tõsta riigi, piirkonna ja ja kohalike kogukondade teadlikkust looduslikus seisundis rabade rahvusvahelisest tähtsusest. abisaaja kasutas projekti tulemuste levitamiseks järgmisi meetmeid: teabelehtede koostamine, konverentsi korraldamine teiste alade haldajatele projekti tulemuste ja parima tava levitamiseks ning mitme teabepäeva korraldamine erinevale publikule. projekti veebileht käivitati 2002. aastal ja suleti 2003. aastal, just enne projekti lõppu.
The life database does not contain any information related to this project. in short, the wider knowledge transfer envisaged was not attained since the identified good practices and experience gained through the project have not been successfully disseminated. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
LIFE-andmebaasis pole projekti kohta mingit teavet. Lühidalt öeldes ei saavutatud teadmiste laiemat edasiandmist planeeritud viisil, kuna väljaselgitatud hea tava ja projekti käigus omandatud kogemuste levitamine ei olnud edukas.
LonG-term mAnAGement of Project resuLts 54. in this regard, the audit examined: - whether the Commission carries out the follow-up of project results; and - whether conservation measures are safeguarded beyond the project end. 
ProjeKtitulemuste PiKaajaline haldamine 54. auditiga kontrolliti, kas: - komisjon teostab projektitulemuste järelkontrolli; - looduskaitsemeetmete jätkumine pärast projekti lõppu on kindlustatud.
After-Life foLLoW-uP WouLd contribute to sustAinAbiLity 55. follow-up of projects by the Commission after their completion would encourage sustainability. because of the inherent nature of conservation measures, results are very often only attained and visible after a certain lapse of time. it takes time to restore plant species and habitats after performing extensive intervention measures such as, for example, the logging of trees and bushes in order to turn a monocultural coniferous forest back into the nutrient-poor moor lands it used to be. similarly, birds may not immediately breed in a restored wetland. 
ProjeKtide järelKontroll Pärast liFe-rahastami-se lõPPemist aitaKs tagada jätKusuutliKKust 55. projektide komisjonipoolne järelkontroll pärast nende lõpetamist soodustaks jätkusuutlikkust. Looduskaitsemeetmete iseloomu tõttu saavad nende tulemused nähtavaks tihti alles pärast teatud aja möödumist. taimeliikide ja elupaikade taastumine pärast laiaulatuslike sekkumismeetmete läbiviimist (nt puude ja põõsaste maharaiumine eesmärgiga muuta monokultuurne okaspuumets endiseks toitainevaese pinnasega nõmmrabaks) võtab aega. samamoodi ei pruugi linnud taastatud märgalal kohe paljunema hakata.
56. particularly in the case of habitats that require recurrent care – such as dry grasslands, heath land or raised bogs that might otherwise overgrow or be quickly jeopardised by invasive vegetation – the risk is high that life-financed investments do not ultimately succeed if by the end of the project the necessary organisational and financial structures are not in place to maintain them. 
56. Eriti püsivat hoolitsust nõudvate elupaikade puhul, nagu kuiv rohumaa, nõmm või raba, mis vastasel juhul võivad üle kasvada või jääda pealetungiva taimkatte alla, on suur risk, et LIFE'i abil tehtud investeeringud ei tasu ära, kui pärast projekti lõppemist puuduvad vajalikud korralduslikud ja finantsmehhanismid, et investeeringute mõju säilitada.
57. as a consequence, the expected results indicated in the grant agreement will, in certain cases, only be visible well after the project closure. however, after the final payment the Commission’s services do not necessarily remain in contact with the beneficiaries or monitor the projects and, as a result, the Commission does not know the results and long-term impact of conservation measures funded by life-nature. 
57. selle tulemusel saavad toetuslepingus sõnastatud oodatavad tulemused paljudel juhtudel nähtavaks alles tükk aega pärast projekti lõppu. pärast viimase makse tegemist ei ole komisjoni talitused aga abisaajatega enam ühenduses ega teosta projektide üle järelevalvet. seetõttu puudub komisjonil teave LIFE-Loodusest rahastatud looduskaitsemeetmete tulemuste ja pikaajalise mõju kohta.
31 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
31 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
dry GrAssLAnd With WiLd orchids cLeAred from scrubs. recurrent cAre is cruciAL to Avoid overGroWinG And invAsive veGetAtion S o u r c e: european Court of auditors. 
PideV hooldus on oluline, et Vältida liigset VäljaKasVamist ja Võsastumist A l l i k a s : Euroopa kontrollikoda.
58. in some cases, the last check by the monitors is performed before all investments and planned actions have been completed. even though some of these actions may not incur expenditure or may only be finalised after the project closure23, their implementation may be an important condition to ensure the continuity of the project results. 
58. mõnel juhul teevad järelevaatajad viimase kontrolli enne kõigi investeeringute ja kavandatud meetmete lõpuleviimist. Ehkki mõne meetmega ei pruugi kulusid kaasneda või on meede võimalik lõpule viia alles pärast projekti lõppemist23, võib meetmete elluviimine olla projektitulemuste jätkuvuse tagamise oluliseks eeltingimuseks.
59. in 2005, the Commission introduced an 'after-life conservation plan' as a contractual obligation for all new life-nature projects in which the beneficiary has to outline further objectives and, above all, detail its plans for securing further sources of funding for sustaining the management of the project beyond life funding. as such, the establishment of after-life conservation plans can be a good starting point and a useful contribution to the sustainability of the project results. however, the plans may not be effective in ensuring sustainability since their implementation is neither compulsory nor verified by the Commission services. 
59. 2005. aastal kehtestas komisjon lepingulise kohustusena LIFE'i-järgse kaitsekava koostamise nõude kõigi uute LIFE-Looduse projektide puhul, kus abisaaja peab sõnastama pikemaajalised eesmärgid ja eelkõige üksikasjaliku plaani muude rahastamisallikate tagamiseks, et kindlustada projekti juhtimine pärast LIFE-rahas-tamise lõppemist.
23 for instance, the closure of extensive management contracts will only take place after the life actions have been implemented, but they do finally ensure the use of land for the specific nature conservation objectives. 
23 näitekslaiaulatuslike halduslepingute täitmine on võimalik lõpule viia alles pärast LIFE-meetmete elluviimist, kuid lepingutega tagatakse maa kasutamine vastavaks looduskaitseliseks otstarbeks.
32 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
32 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
conservAtion meAsures not sAfeGuArded beyond Project end 60. key conditions for the long-term sustainability of conservation measures relate to project design and need to be dealt with well before project closure by the Commission’s services. They may be defined as follows: - the grant agreements commit the beneficiaries/partners beyond the project closure; - the use of land and durable goods allocated to the project is reserved for the corresponding conservation purposes for a reasonable period of time; - recurrent management contracts, partnerships and arrangements for cooperation established by the beneficiary are likely to continue beyond the project end; - management plans, drawn up during the life project implementation period are approved by the competent public authorities. 
Kaitsemeetmete jätKumist Pärast ProjeKti lõPPu ei Kindlustata 60. kaitsemeetmete pikaajalise jätkusuutlikkuse peamised tingimused tulenevad projekti ülesehitusest ja komisjoni talitustel tuleb neid käsitleda aegsasti enne projekti lõppu. tingimused võib määratleda järgmiselt: - toetuslepingud on abisaajatele või partneritele siduvad ka pärast projekti lõppu; - projektile eraldatud maad ja kestvuskaupu võib vastaval kait-se-eesmärgil kasutada mõistliku aja vältel; - abisaaja sõlmitud halduslepingud, partnerlused ja koostöökokkulepped jätkuvad tõenäoliselt ka pärast projekti lõppu; - LIFE-projekti rakendusetapis koostatud kaitsekorralduskavad kinnitatakse pädevate ametivõimude poolt.
61. beneficiaries are neither obliged by the legislation nor by other effective means obliged to sustain the financed measures. This is the case even when beneficiaries are public entities or the project is carried out within a natura 2000 site, thus contributing to the fulfilment of the general conservation obligations of the respective member state. 
61. abisaajad ei ole õigusaktidega ega muude efektiivsete vahenditega kohustatud rahastatud meetmete mõju säilitama. öeldu puudutab eriti juhtumeid, kus abisaajad on avalik-õiguslikud asutused või kui projekti teostatakse natura 2000 alal, aidates sellega kaasa üldiste looduskaitsealaste kohustuste täitmisele vastavas liikmesriigis.
The regulatory requirements for financing life-nature conservation projects relating to the birds and habitats directives clearly make the member states responsible for preventing the degradation of the conservation status of specific species. in practice, however, this overall responsibility does not oblige the member states to allocate the organisational and financial resources required for the individual projects financed through the life instrument. moreover, weaknesses affecting the enforcement of these directives have been the subject of recent observations by the Court: the checks carried out for cross-compliance farming obligations were low in number and quality (see the Court’s special report 8/2008 'is cross compliance an effective policy?'24). 
Linnustiku ja elupaikade direktiividega seotud LIFE-Looduse looduskaitseprojektide rahastamise õiguslikud nõuded kohustavad liikmesriike selgesõnaliselt ära hoidma teatavate liikide kaitsestaatuse kahjustamise. tegelikkuses aga ei kohusta see üldine nõue liikmesriike eraldama LIFE'ist rahastatud üksikprojektidele vajalikke korralduslikke ja rahalisi vahendeid. Lisaks on kontrollikoda mainitud direktiivide ebaefektiivse täitmise kohta hiljuti tähelepanekuid esitanud: nõuetele vastava põllumajandustegevuse tingimuste täitmist kontrolliti vähe ja teostatud kontrollid olid nõrga kvaliteediga (vt kontrollikoja eriaruanne 8/2008 „kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?“24).
24 paragraph 64: 'due to the limited number and extent of the checks carried out for these two directives, only a very low number of infringements was detected in 2005 and 2006. for example, in finland, france, greece and slovenia not a single infringement was detected in 11 633 cross compliance checks for the birds directive and 14 896 checks for the habitats directive.' (http://www.eca.europa.eu) 33 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
24 punkt 64: “kuna seoses kahe mainitud direktiiviga viidi läbi piiratud arvul ja ulatuses kontrolle, avastati 2005. ja 2006. aastal väga vähe rikkumisi. näiteks soomes, prantsusmaal, kreekas ja sloveenias ei avastatud 11 633 linnustiku direktiiviga seotud nõuetele vastavuse kontrolliga ja 14 896 elupaikade direktiiviga seotud kontrolliga mitte ühtegi rikkumist.” (http://www.eca.europa.eu) 33 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
Contrary to the conditions relating to the other eu funds, such as eafrd, beneficiaries are not legally obliged to ensure the durability of the projects’ activities for a minimum period25, even when substantial life funds were used to finance land purchases and the acquisition of durable goods. in four projects, the purchase of land was not appropriately safeguarded by an effective nature conservation clause in the land registers, although this is a legal requirement for life financing26. moreover, five of the projects' investments audited were carried out on third party property without any contractual safeguarding of the continuity of the related conservation measures. 
Vastupidiselt teiste ELi rahastamisvahendite (nt EaFrd) tingimustele ei ole abisaajad seadusega kohustatud tagama investeeringute kestvuse minimaalseks perioodiks25 ning seda ka juhtudel, kui maa ja kestvuskaupade ostmiseks on kasutatud märkimisväärses ulatuses LIFE'i vahendeid. nelja projekti puhul ei olnud maaost asjakohaselt kaitstud maakatastrisse kantud tõhusa looduskait-seklausliga, ehkki see on LIFE-abi saamiseks õigusaktidega ette nähtud26. Lisaks tehti viis auditeeritud projektiinvesteeringut kolmanda osapoole maaomandil, ilma et lepinguga oleks tagatud vastavate looduskaitsemeetmete jätkuvus.