natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A similar exercise should then be repeated at the level of the programmes, where the national objectives should be translated into operational objectives. 
Seejärel tuleks sarnast tegevust korrata programmide tasandil, kus riiklikud eesmärgid tuleks muuta tegevuseesmärkideks.
At this level, Member States should set out the links between inputs, actions, outputs and results. 
Sellel tasandil peaksid liikmesriigid määratlema seosed sisendite, meetmete, väljundite ja tulemuste vahel.
32 The Commission identified a strong intervention logic as one of the pillars of the result orientation in the 2014-2020 programme period. 
32 Komisjon määratles programmitöö perioodil 2014–2020 tulemustele suunatuse ühe tugisambana tugeva sekkumisloogika.
This was largely reflected in the 2014-2020 legislative framework through, for example, the mandatory articulation of the needs at the national level, and mandatory ex ante evaluations of each 20 3 A clear intervention logic exists 2007-2013 2014-2020 2021-2027 programme focusing on the clarity of the intervention logic38. 
Aastate 2014–2020 õigusraamistikus nähtus see suures osas näiteks riiklike vajaduste kohustusliku sõnastamisega ja iga programmi kohustusliku eelhindamisega, keskendudes sekkumisloogika selgusele38.
These steps led to a clearer presentation of the intervention logic at both partnership agreement and programme level39. 
Nende sammude tulemusel oli sekkumisloogika selgemalt esitatud nii partnerluslepingus kui ka programmi tasandil39.
The European Parliament also found that the intervention logic of programmes improved and that result indicators for the 2014-2020 programme period were better developed40. 
Samuti leidis Euroopa Parlament, et programmide sekkumisloogika paranes ja et tulemusnäitajad programmitöö perioodiks 2014–2020 olid paremini välja töötatud40.
33 The draft proposal for 2021-2027 programme period dispenses with some of the elements that contributed to a clearer intervention logic, notably the mandatory assessment of needs in the partnership agreement and the mandatory ex ante evaluation of programmes41. 
33 Programmitöö perioodi 2021–2027 ettepaneku eelnõust on välja jäetud mõningad selgemat sekkumisloogikat loovad elemendid, eelkõige partnerluslepingus sätestatud vajaduste kohustuslik hindamine ja programmide kohustuslik eelhindamine41.
34 Weaknesses in the design of intervention logic have represented one of our most frequent findings, featuring in more than half of the special reports we analysed. 1. 
34 Üks meie kõige sagedasemaid järeldusi on olnud sekkumisloogika kavandamise puudused, mida on esile toodud rohkem kui pooltes analüüsitud eriaruannetes. 1.
There should be an adequate needs assessment 35 The starting point for programming at both partnership agreement and programme level should be identifying the needs to be addressed by the policy. 
Teha tuleks asjakohane vajaduste hindamine 35 Programmitöö lähtepunkt peaks nii partnerluslepingu kui ka programmi tasandil olema poliitikaga hõlmatavate vajaduste kindlakstegemine.
This has not always been the case. 
Seda ei ole aga alati tehtud.
2. Objectives and expected results should reflect the needs 36 The second step after the analysis of needs is setting of SMART (specific, measurable, achievable, realistic, time-bound) objectives at the national and programme level that reflect what the Member States aim to change with the funds. 
2. Eesmärgid ja oodatavad tulemused peaksid kajastama vajadusi 36 Teine samm pärast vajaduste analüüsi on SMART (konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, realistlike, tähtajaliste) eesmärkide seadmine riiklikul ja programmi tasandil, millega kajastatakse seda, mida liikmesriigid kavatsevad rahaliste vahenditega muuta.
We found that objectives do not always reflect the needs and/or are unclear. 
Leidsime, et eesmärgid ei peegelda alati vajadusi ja/või on ebaselged.
Special report on Youth unemployment For the 2014-2020 period, we found that Member States did not create adequate strategies with clear objectives to reach all unemployed young people that were neither in employment, education or training (NEET). 
Eriaruanne noorte töötuse kohta Perioodi 2014–2020 puhul leidis kontrollikoda, et liikmesriigid ei loonud selgete eesmärkidega asjakohaseid strateegiaid, mille eesmärk oleks olnud kõigi mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni (NEET-noorteni) jõudmine.
Indeed, some Member States 22 did not target all young people but only a subpopulation. 
Osa liikmesriikidest ei keskendunud kõigile NEET-noortele, vaid üksnes nende teatud alarühmadele.
We found that inactive people, most detached from the labour market, benefited least from the support43. 3. 
Leidsime, et mitteaktiivsed inimesed ehk need, kes on tööturult kõige rohkem eemale jäänud, said toetusest kõige vähem kasu43. 3.
There should be an adequate assessment of the funding needed to achieve the objectives set 37 There should be adequate assessment of the required funding needed to achieve the objectives set. 
Seatud eesmärkide saavutamiseks vajalike rahaliste vahendite hindamine peaks olema asjakohane 37 Seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke rahalisi vahendeid tuleks asjakohaselt hinnata.
The actions should be designed to achieve objectives and results 38 A clear intervention logic also requires the identification in the programmes of the most suitable actions to achieve the objectives and results sought. 
Meetmed peaksid olema kavandatud eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks 38 Selge sekkumisloogika eeldab ka programmidega taotletud eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks kõige sobivamate meetmete kindlakstegemist.
In a number of our reports, we found that these actions were not clearly linked to the objectives and/or did not sufficiently focus on results46. 
Mitmes kontrollikoja aruandes leiti, et nimetatud meetmed ei olnud selgelt seotud eesmärkidega ja/või ei keskendunud piisavalt tulemustele46.
39 EU funding should be targeted so that its impact is maximised47. 
39 ELi rahastamine peaks olema sihipärane, et selle mõju oleks võimalikult suur47.
Cohesion policy funds should thus focus on areas of real potential and strength rather than being spread thinly over unrelated areas. 
Seega tuleks ühtekuuluvuspoliitika vahendid suunata pigem tegeliku potentsiaali ja tugevusega valdkondadele, mitte jaotada väikestes kogustes mitteseotud valdkondade vahel.
The 2014-2020 period introduced two instruments designed to improve the targeting of funding: o Financial concentration – requiring all Member States to allocate a certain proportion of their funding to common priority areas supporting the implementation of the Europe 2020 strategy. 
Perioodil 2014–2020 võeti kasutusele kaks vahendit, mille eesmärk oli rahastamise sihipärasust parandada. o Rahaliste vahendite koondamine – nõuti, et kõik liikmesriigid eraldaksid teatava osa oma rahastusest ühistele prioriteetsetele valdkondadele, mis toetavad strateegia „Euroopa 2020“ rakendamist.
This requirement is also proposed for the 2021-2027 period48, even if it is no longer linked to an EU-wide strategy. 
Samuti tehti ettepanek lisada see nõue perioodi 2021–202748, isegi kui see ei ole enam seotud ELi hõlmava strateegiaga.
We found that for the examined Member States the thematic concentration requirements set out for the 2014-2020 period were met and sometimes even exceeded49. 
Leidsime, et uuritud liikmesriigid täitsid perioodiks 2014–2020 kehtestatud valdkondliku kontsentreerumise nõude ja mõnikord isegi ületasid seda49.
We also found that they had a strong impact on setting adequate 4 Funding is well targeted 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Samuti leidsime, et neil oli rahastamise piisavalt prioriteetseks seadmisele suur mõju50.
The European Parliament has also acknowledged the positive contribution of this measure in terms of targeting funds in line with the overarching EU strategies51. o Qualitative concentration through strategic ex ante conditionalities52. 
Samuti on Euroopa Parlament tunnistanud selle meetme positiivset panust vahendite suunamisel kooskõlas ELi üldiste strateegiatega51. o Kvalitatiivne koondamine strateegiliste eeltingimuste abil52.
The latter further prioritise the target groups/areas of interventions (e.g. focus on long term unemployed people or focus of on areas such as smart specialisation). 
Viimasega seatakse veelgi rohkem prioriteediks sekkumiste sihtrühmad / sekkumisvaldkonnad (nt keskendudes pikaajalistele töötutele või sellistele valdkondadele nagu arukas spetsialiseerumine).
In our previous audits related to the 2007-2013 programme period, we found a number of weaknesses in targeting funds on needs (see GP No 3, part 1 above)53. 
Meie varasemates auditites, mis hõlmasid programmitöö perioodi 2007–2013, leiti mitmeid puudusi vahendite suunamisel vajadustele (vt 23 Eriaruanded ELi eelarve täitmise kohta rahastamisvahendite kaudu ja ERFi kaasrahastatud VKEde rahastamisvahendite kohta Mõlemas aruandes tuuakse esile puudused turuvajaduste hindamisel, mis õigustavad vahendite eraldamist rahastamisvahenditele perioodiks 2007–201344.
We therefore welcome the introduction of strategic ex ante conditionalities in 2014-2020 as a way of addressing this issue54, although its impact is yet to be seen. 
Seepärast kiidame selle probleemi lahendamiseks54 heaks strateegiliste eeltingimuste kehtestamise perioodil 2014– 2020, kuigi selle mõju ei ole veel teada.
Ex ante conditionalities are strengthened in the Commission’s proposal for the 2021-2027 period (where they are known as “enabling conditions”)55. 
Komisjoni ettepanekus perioodiks 2021– 2027 karmistatakse eeltingimusi (kus neid nimetatakse rakendamistingimusteks)55.
40 To assess whether the EU’s objectives are being met, the Commission needs relevant, reliable and timely information on outputs and results derived from a robust performance management system. 
40 Et hinnata, kas ELi eesmärke täidetakse, vajab komisjon asjakohast, usaldusväärset ja õigeaegset teavet tõhusa tulemusjuhtimise süsteemi väljundite ja tulemuste kohta.
41 The period 2014 – 2020 brought with it an improvement concerning the framework for measuring performance in Cohesion policy through elements such as the mandatory inclusion of output and result indicators in the programmes (accompanied by baselines and targets) and common indicators, facilitating aggregation within and across Member States. 
41 Perioodil 2014–2020 parandati ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse mõõtmise raamistikku selliste elementidega nagu väljund-ja tulemusnäitajate kohustuslik programmidesse lisamine (koos võrdlusaluste ja sihtväärtustega) ning ühised näitajad, mis hõlbustavad andmete koondamist liikmesriikides ja nende vahel.
For the period 2021-2027, the Commission proposes to further strengthen the performance measurement framework by introducing for the first time a consistent definition of “output” and “result” indicators as well as common output and result indicators for all funds. 
Perioodiks 2021– 2027 teeb komisjon ettepaneku tõhustada tulemuslikkuse mõõtmise raamistikku, võttes esimest korda kasutusele väljund-ja tulemusnäitajate mõistete ühetaolise määratluse ning ühised väljund-ja tulemusnäitajad kõikide fondide jaoks.
42 In practice, our audits have found a number of weaknesses in Member States’ performance measurement systems. 1. 
42 Praktikas oleme oma auditite käigus leidnud mitmeid puudusi liikmesriikide tulemuslikkuse mõõtmise süsteemides. 1.
There should be a clear and consistent definition of “output” and “result” 43 A harmonised definition of outputs and results helps consistency56 – particularly important in the context of the introduction of direct performance budgeting, linking funding with results. 
Mõistete „väljund” ja „tulemus” määratlused peaksid olema selged ja järjepidevad 43 Mõistete „väljund” ja „tulemus” ühtlustatud määratlused aitavad tagada järjepidevuse56, mis on eriti oluline otsese tulemuspõhise eelarvestamise puhul, kus rahastamine seostatakse tulemustega.
23 5 A simple and consistent performance measurement framework is in place 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
24 5 Kasutatakse lihtsat ja järjepidevat tulemuslikkuse mõõtmise raamistikku 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027
44 In its proposal for the 2021-2027 period, the Commission has, for the first time, introduced a definition of “output” and “result” indicators58. 2. 
44 Komisjon võttis oma ettepanekus perioodiks 2021–2027 esimest korda kasutusele väljund-ja tulemusnäitajate mõistete määratlused58. 2.
There should be an adequate framework for measuring performance including quantified output and result indicators with baselines, milestones and targets 45 A framework for measuring performance should include output and results indicators. 
Tulemuslikkuse (sh kvantifitseeritud väljund-ja tulemusnäitajad koos lähteväärtuste, vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega) mõõtmiseks peaks olema asjakohane raamistik 45 Tulemuslikkuse mõõtmise raamistik peaks hõlmama väljund-ja tulemusnäitajaid.
These indicators should be accompanied by quantified baselines, milestones and targets to allow measurement of the progress towards the objectives set. 
Nende näitajatega peaksid kaasnema kvantifitseeritud lähteväärtused, vahe-eesmärgid ja sihtväärtused, et saaks mõõta seatud eesmärkide saavutamise suunas tehtavaid edusamme.
Milestones are also particularly important for 2014-2020 as they constitute the basis for the allocation of the mandatory performance reserve. 
Samuti on perioodi 2014–2020 puhul eriti olulised vahe-eesmärgid, kuna need on kohustusliku tulemusreservi eraldamise aluseks.
46 In a number of reports we have found problems with the way that output and/or result indicators were used. 
46 Juhtisime mitmes aruandes tähelepanu probleemidele väljund-ja/või tulemusnäitajate kasutamisel.
24 Special report on selection and monitoring procedures of the ERDF and the ESF in the 2014-2020 period We concluded that the concept of a “result” is interpreted differently in the fund-specific regulations (ERDF vs ESF) and we identified the risk that a meaningful aggregation of performance data (in particular regarding results) may not be feasible at EU level57. Briefing paper: The integration of migrants from outside the EU We found that most Member States do not have a complete overview of the number of migrants supported and/or of the amount spent on integration measures. 
25 Eriaruanne ERFi ja ESFi valiku-ja seiremenetluste kohta perioodil 2014–2020 Järeldasime, et tulemuse mõistet on fondispetsiifilistes määrustes (ERF võrrelduna ESFiga) erinevalt tõlgendatud, ja tuvastasime ohu, et tulemuslikkuse andmeid (eelkõige tulemuste osas) ei pruugi olla võimalik ELi tasandil mõtestatult koondada57. kohta Leidsime, et enamikul liikmesriikidest puudub täielik ülevaade toetatud rändajate arvust ja integratsioonimeetmetele kulutatud summadest.
At EU level, a set of common core indicators (“Zaragoza”) represents a step forward in understanding integration in the EU, but not all Member States use them and, according to the Commission, there are some limitations in these indicators59. 
ELi tasandil on ühiste põhinäitajate („Zaragoza”) kogum samm edasi integratsiooni mõistmise suunas ELis, kuid mitte kõik liikmesriigid ei kasuta neid, ning komisjoni arvates on neis näitajates mõningaid piiranguid59.
47 More generally, we reported that for the 2014-2020 period, the regulations set different requirements in terms of baselines, milestones and targets for the different funds. 
Infodokument väljastpoolt ELi saabuvate rändajate integreerimise 47 Üldiselt nähtus meie aruannetest, et perioodiks 2014–2020 sätestati määrustes erinevad nõuded eri fondide lähteväärtustele, vahe-eesmärkidele ja sihtväärtustele.
Baselines are not always required and milestones are required only for those indicators which form part of the “performance framework”. 
Lähteväärtust ei ole alati vaja ja vahe-eesmärke nõutakse ainult nende näitajate puhul, mis moodustavad osa tulemuslikkuse raamistikust.
Targets for results do not always have to be quantified60. 
Tulemuste sihtväärtused ei pea alati olema kvantifitseeritud60.
There should be common indicators that allow performance data to be aggregated 48 For the Commission to be able to aggregate performance data at EU level and measure their contribution to the overall EU objectives, it needs common indicators, including indicators on results, shared by funds where possible and used consistently by all Member States61. 
Kehtestada tuleks ühised näitajad, mis võimaldavad tulemusandmeid koondada 48 Selleks, et komisjon saaks teha tulemusandmete koondhindamise ELi tasandil ning mõõta nende panust ELi üldeesmärkide saavutamisse, on vaja ühiseid näitajaid, muu hulgas tulemusnäitajaid, mis oleksid kõikide fondide jaoks ühised ning mida kõik liikmesriigid järjepidevalt kasutaksid61.
We reported on the absence of common indicators in the 2007-2013 period62. 
Juhtisime tähelepanu ühiste näitajate puudumisele perioodil 2007–201362.
For the 2014-2020 period, the legislative framework introduced a set of common output indicators for all three funds forming the Cohesion policy (ERDF, CF and ESF) as well as common result indicators for ESF. 
Perioodil 2014–2020 võeti õigusraamistikuga kasutusele ühised väljundnäitajad kõigile kolmele ühtekuuluvuspoliitikat moodustavale fondile (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ESF) ning ESFi ühised tulemusnäitajad.
This change was an important step in the right direction but some elements in the design of the system for common indicators risk limiting their usefulness and relevance, and thus the Commission’s ability to aggregate performance information63 such as: o o Member States are not systematically required to include common indicators in their programmes. 
Selle muudatuse näol oli tegemist olulise sammuga õiges suunas, kuid ühiste näitajate süsteemi kavandamise mõningad elemendid seavad ohtu näitajate kasulikkuse ja asjakohasuse, piirates seeläbi komisjoni suutlikkust koguda tulemuslikkust käsitlevat teavet63, nagu näiteks: o o liikmesriikidelt ei nõuta süstemaatiliselt seda, et nad lisaksid oma programmidesse ühiseid näitajaid.
However, the Commission’s reporting on performance is based on these common indicators (for example, the Commission’s management plans and annual activity reports for the cohesion family of funds are solely based on the common indicators). 
Komisjoni tulemuslikkuse alane aruandlus aga põhineb just ühistel näitajatel (näiteks komisjoni juhtimiskavad ja ühtekuuluvuse valdkonna fondide aasta tegevusaruanded põhinevad ühistel näitajatel).
Therefore, there is a risk that the inconsistent use of common indicators will have a significant knock-on effect on the quality of reporting by the Commission64. 
Seega on oht, et ühiste näitajate ebajärjepidev kasutamine mõjutab negatiivselt ka komisjoni aruandluse kvaliteeti64.
Each Cohesion policy fund has common output indicators. 
Igal ühtekuuluvuspoliitika fondil on ühised väljundnäitajad.
However, the CF and ERDF have no common result indicators. 
Ühtekuuluvusfondil ja ERFil puuduvad aga ühised tulemusnäitajad.
It will therefore be difficult for the Commission to aggregate information on results for these funds65. 
Seega on komisjonil nende fondide tulemuste kohta keeruline teavet koguda65.
For the 2021-2027 period, the Commission has proposed for the first time a set of common result indicators for each fund66. 
Perioodiks 2021–2027 tegi komisjon esmakordselt ettepaneku võtta iga fondi puhul kasutusele ühiste tulemusnäitajate kogum66.
4. should be limited to what is strictly needed Performance information reported by Member States to the Commission 49 Performance information should only be generated if it is used67 i.e. to take corrective action and support the strategic planning process at EU level. 
4. peaks piirduma ainult vajaliku teabega Tulemuslikkust käsitlev teave, mida liikmesriigid komisjonile edastavad, 49 Tulemuslikkust käsitlevat teavet tuleks väljastada ainult siis, kui seda kasutatakse67 parandusmeetmete võtmiseks ja strateegilise planeerimise toetamiseks ELi tasandil.
For the 2014-2020 period, the Member States defined around 9 000 different indicators to measure the performance of Cohesion spending. 
Perioodil 2014–2020 võtsid liikmesriigid ühtekuuluvuspoliitika kulude mõõtmiseks kasutusele ligikaudu 9000 erinevat näitajat.
We pointed out that most are programme-specific and that the Commission will therefore not be able to aggregate and use these data in a meaningful manner at a higher, EU level. 
Kontrollikoda märkis, et enamik neist on programmile eriomased ja seetõttu ei saa komisjon neid andmeid koondada ega kõrgemal ELi tasandil otstarbekalt kasutada.
Furthermore, Member States need to collect all the information and report it on time. 
Lisaks peavad liikmesriigid kogu teabe koguma ja selle õigeaegselt esitama.
According to the Commission, this monitoring framework is a major factor contributing to the administrative cost for authorities and burden to beneficiaries. 
Komisjoni sõnul on see seireraamistik peamine tegur, mis suurendab asutuste halduskulusid ja toetusesaajate halduskoormust.
This number of indicators was excessive and resulted in a data overload68. 
See näitajate hulk oli liiga suur ja päädis andmete üleküllusega68.
Member States may find programme-specific indicators useful for the management of their programmes. 
Liikmesriikide arvates võivad programmile eriomased näitajad olla nende programmide haldamisel kasulikud.
The proposed 2021-2027 regulation offers the possibility for Member States to continue using programme-specific indicators, with the continued risk of data overload69. 
liikmesriikidele võimalus jätkata programmile eriomaste näitajate kasutamist, kusjuures andmete ülekülluse oht püsib69.
The 2014-2020 period introduced financial rewards and sanctions, designed to incentivise better performance. o Ex ante conditionalities required a Member State to meet regulatory, institutional and strategic conditions before programme implementation is launched or at the latest by the end of 2016. 
Perioodil 2014–2020 kehtestati rahalised hüved ja sanktsioonid, mille eesmärk oli stimuleerida paremat tulemuslikkust. o Eeltingimuste kohaselt pidid liikmesriigid enne programmi rakendamise alustamist või hiljemalt 2016. aasta lõpuks täitma regulatiivsed, strateegilised ja institutsioonilised tingimused.
The Commission has the possibility to suspend all or part of interim payments if Member States fail to fulfil the applicable ex ante conditionalities. 
Komisjonil on võimalus peatada kõik vahemaksed või osa neist, kui liikmesriigid ei suuda kohaldatavaid eeltingimusi täita.
This mechanism is strengthened in the Commission’s proposal for the 2021-2027 period for enabling conditions. o A mandatory performance reserve, making 6 % of the allocation to a Member State conditional on meeting certain milestones, specified in the relevant programme. 
Komisjoni ettepanekus perioodiks 2021–2027 rakendamistingimuste kohta karmistatakse nimetatud mehhanismi. o Kohustuslik tulemusreserv, mis muudab liikmesriigile eraldatud summast 6 % sõltuvaks teatavatest vahe-eesmärkidest, mis on asjakohases programmis kindlaks määratud.
The Commission also has the power to impose financial penalties for failure to meet milestones and targets70. 
Komisjonil on ka õigus määrata rahalisi karistusi vahe-eesmärkide ja sihtide täitmata jätmise eest70.
The Commission proposes to remove the performance reserve in the 2021-2027 period. 
Komisjon teeb ettepaneku jätta tulemusreserv perioodil 2021–2027 välja.
It intends to take account of performance - amongst other considerations - through the introduction of the mid-term review of each programme in 2025 linked to the re-programming of funds. o Direct performance budgeting linking payments against the delivery of results. 
Ta kavatseb muude kaalutluste hulgas arvesse võtta tulemuslikkust, koostades 2025. aastal vahekokkuvõtte iga programmi puhul, mis on seotud vahendite ümberkavandamisega. o Otsene tulemuspõhine eelarvestamine, mis seob maksed tulemuste tagamisega.