natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the beginning of the 2014-2020 CAP period, the legislator27 invited the Commission, once all Member States had implemented the directive and the obligations directly applicable to farmers had been identified, to propose amending the CAP rules to include relevant parts of the directive in cross-compliance. 
2014.–2020. aasta ÜPP perioodi alguses kutsus seadusandja27 komisjoni pärast seda, kui kõik liikmesriigid on direktiivi rakendanud ja põllumajandustootjate suhtes vahetult kohaldatavad kohustused kindlaks määranud, tegema ettepaneku muuta ÜPP eeskirju, et kaasata direktiivi asjaomased osad nõuetele vastavuse tingimustesse.
The Commission did not make such proposal for the 2014-2020 CAP. 
2014.–2020. aasta ÜPP perioodi kohta komisjon sellist ettepanekut ei esitanud.
34 The Commission’s post-2020 CAP proposal expands the link between CAP payments and statutory requirements (‘conditionality’28) related to PPPs. 
34 Komisjoni 2020. aasta järgse ÜPP ettepanekuga laiendatakse seost ÜPP maksete ja taimekaitsevahenditega seotud kohustuslike nõuete („tingimuslikkus“28) vahel.
It would partially cover sustainable use but it would not incorporate the IPM principles. 
See hõlmaks osaliselt säästvat kasutamist, kuid ei hõlmaks integreeritud taimekaitse põhimõtteid.
The new statutory management requirement 13 would refer to the directive and cover, related to PPPs, the establishment of certification systems, inspection of equipment, restrictions on use in protected areas, and handling and storage. 
Uus kohustuslik majandamisnõue nr 13 oleks seotud direktiiviga ja hõlmaks taimekaitsevahendite puhul sertifitseerimissüsteemide loomist, seadmete kontrolli, kasutuspiiranguid kaitsealadel ning käitlemist ja ladustamist.
35 The proposed ‘conditionality’, just as the current mechanism of ‘cross-compliance’, does not mean that CAP payments are conditional upon meeting these rules. 
35 Kavandatud tingimuslikkus, nagu ka praegune nõuetele vastavuse mehhanism, ei tähenda, et ÜPP maksed sõltuvad nende eeskirjade täitmisest.
Instead, Member States would impose administrative penalties on beneficiaries who do not comply with these requirements. 
Selle asemel kohaldaksid liikmesriigid halduskaristusi nende toetusesaajate suhtes, kes nõudeid ei täida.
Linking CAP payments to applying IPM can help in ensuring that farmers put it into practice. 
ÜPP toetuste sidumine integreeritud taimekaitse kohaldamisega võib aidata tagada, et põllumajandustootjad seda rakendavad.
Non-chemical methods are evolving, but the number of low-risk PPPs is low 36 There is an increased focus on non-chemical methods, and many Member States promote concepts such as bio-control (France) and bio-pesticides (the Netherlands). 
Kemikaalivabad meetodid arenevad, kuid madala riskiastmega taimekaitsevahendeid on vähe 36 Suuremat tähelepanu pööratakse kemikaalivabadele meetoditele ja paljud liikmesriigid edendavad näiteks biokontrolli (Prantsusmaa) ja biopestitsiidide kasutamist (Madalmaad).
The directive states that IPM “encourages natural pest control”29, and the IPM principles indicate that biological methods should be preferred to chemical ones30. 
Direktiivis on sätestatud, et integreeritud taimekaitse „soodustab loomulikke taimekahjustajate tõrjemehhanisme“29 ning et integreeritud taimekaitse põhimõtete kohaselt tuleks eelistada bioloogilisi meetodeid keemilistele30.
29 Article 3(6) of the directive. 
29 Direktiivi artikli 3 lõige 6.
30 Principle number 4 of the general principles of IPM (See Annex III). 
30 Integreeritud taimekaitse üldine põhimõte nr 4 (vt III lisa).
31 Article 14(1) of the directive. 
31 Direktiivi artikli 14 lõige 1.
32 Article 3(8) of the directive. 
32 Direktiivi artikli 3 lõige 8.
Article 77 of the PPP regulation states that the Commission may adopt guidance documents on the content of the application concerning microorganisms, pheromones and biological products. 
33 Nt taimekaitsevahendite määruse artiklis 77 on sätestatud, et komisjon võib võtta vastu juhenddokumente mikroorganismide, feromoonide ja biovalmististe kasutamise mahu kohta.
34 Commission Regulation (EU) No 283/2013 of 1 March 2013 setting out the data requirements for active substances and Commission Regulation (EU) No 284/2013 of 1 March 2013 setting out the data requirements for plant protection products. 
34 Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded, ja komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded.
39 As of September 2019, there are 48736 active substances approved for use in PPPs in the EU but only 16 (3 %) of them approved as low-risk. 
36 ELi pestitsiidide andmebaas, alla laaditud 9. septembril 2019. 37 Komisjoni teatis, milles käsitletakse selliste potentsiaalselt madala riskiastmega toimeainete loetelu, mis on heaks kiidetud kasutamiseks taimekaitses (2018/C 265/02).
However, in France, such promotion measures (e.g. exemption from ban on commercial advertising) are directed towards bio-control rather than low-risk PPPs. 
Prantsusmaal aga on sellised müügiedendusmeetmed (nt erand kaubandusliku reklaami keelust) suunatud pigem biokontrollile kui madala riskiastmega taimekaitsevahenditele.
Some of the farmers (14 of 33) we interviewed had heard about low-risk PPPs, but none of them had used any. 
Mõned põllumajandustootjad (14 tootjat 33-st), kellega me vestlesime, olid kuulnud ka madala riskiastmega taimekaitsevahenditest, kuid ükski ei olnud neid kasutanud.
By contrast, all interviewed farmers had heard about (or used) biological, physical (mechanical) or other non-chemical methods of pest control. 
Kõik küsitletud põllumajandustootjad olid seevastu kuulnud bioloogilistest, füüsilistest (mehhaanilistest) või muudest kemikaalivabadest kahjuritõrjemeetoditest või neid kasutanud.
40 Not all PPPs based on the 16 low-risk active substances are themselves authorised as low-risk. 
40 Mitte kõik 16-l madala riskiastmega toimeainel põhinevad taimekaitsevahendid ei ole heaks kiidetud madala riskiga taimekaitsevahenditena.
One reason for this is that, besides active substances, PPPs contain other ingredients known as ‘co-formulants’. 
Üheks põhjuseks on see, et lisaks toimeainetele sisaldavad taimekaitsevahendid ka muid koostisaineid.
Another is that some PPPs are subject to ‘specific mitigation measures’39 which have been identified as necessary in a risk assessment. 
Teine põhjus on see, et mõne taimekaitsevahendi suhtes kohaldatakse „erimeetmeid riskide vähendamiseks“39, mis on riskihindamise käigus vajalikuks hinnatud.
Risk mitigation measures are aimed at minimising human and environmental exposure to a PPP, for example by wearing protective equipment such as gloves or respecting an unsprayed buffer zone. 
Riskide vähendamise meetmete eesmärk on vähendada inimeste ja keskkonna kokkupuudet taimekaitsevahenditega, näiteks kandes kaitsevarustust (nagu kaitsekindaid) või puhvertsooni pritsimata jättes.
‘General risk mitigation measures’ are those considered normal precaution and do not prevent PPPs from being authorised as low-risk. 
Tavalisi ettevaatusabinõusid loetakse üldisteks riskide vähendamise meetmeteks ja need ei takista taimekaitsevahendite lubamist turule madala riskiastmega taimekaitsevahenditena.
41 Our audit work shows that the visited Member States sometimes assess mitigation measures differently. 
41 Meie audititöö näitab, et külastatud liikmesriigid hindavad mõnikord riskide vähendamise meetmeid erinevalt.
For example, in the Netherlands two PPPs containing the low-risk active substance ferric phosphate were not authorised as low-risk because it was considered necessary to wear protective gloves. 
Näiteks Madalmaades ei kiidetud madala riskiastmega taimekaitsevahendina heaks kahte taimekaitsevahendit, mis sisaldasid madala riskiastmega toimeainet raudfosfaati, sest nende kasutamisel peeti vajalikuks kanda kaitsekindaid.
The Dutch authorities considered this to be a specific mitigation measure. 
Madalmaade ametiasutused lugesid seda riski vähendamise erimeetmeks.
France and Lithuania have authorised both PPPs as low-risk. 
Prantsusmaa ja Leedu kiitsid mõlemad vahendid heaks madala riskiastmega taimekaitsevahenditena.
The labelling requirements include wearing protective gloves, but the Member State authorities consider this a normal precaution. 
Märgistusel on nõutud kaitsekinnaste kasutamine, kuid liikmesriikide ametiasutused loevad seda tavaliseks ettevaatusabinõuks.
EU rules do not define what counts as a ‘specific mitigation measure’ (as opposed to a ‘general mitigation measure’), and there is no guidance on the subject. 
ELi eeskirjades ei määratleta, mis on riski vähendamise erimeede (vastandina üldisele riski vähendamise meetmele), ning puuduvad ka sellekohased suunised.
42 EU rules include an accelerated timeline for the authorisation of low-risk PPPs. 
42 ELi eeskirjad sisaldavad kiirendatud ajakava madala riskiastmega taimekaitsevahenditele loa andmiseks.
Data from the three Member States we visited shows that the authorisation of low-risk PPPs is faster than authorisation of ‘standard’ PPPs (see Figure 7). 
Kolme külastatud liikmesriigi andmed näitavad, et madala riskiastmega taimekaitsevahenditele loa andmine on kiirem kui standardsete taimekaitsevahendite puhul (vt joonis 7).
Figure 7 – Average length of authorisation procedure 2015-2018 23 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 842 1 200 676 376 Lithuania The Netherlands 'Standard' PPP Low-risk PPP France 61 333 Note: The figure reflects the average time between application and authorisation date. 
Heakskiitmismenetluse keskmine kestus (2015–2018) 23 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 1 200 676 Madalmaad Madala riskiastmega taimekaitsevahendid 842 376 61 333 0 Standardsed taimekaitsevahendid Leedu Prantsusmaa Märkus: joonisel on näidatud taotluse esitamise ja loa andmise kuupäeva vaheline keskmine aeg.
It is not meant to reflect compliance with legal deadlines, as certain activities during the authorisation are exempt from these deadlines. 
See ei ole mõeldud õiguslike tähtaegade järgimise kajastamiseks, sest loa andmise menetluse ajal teatud tegevuste puhul kõnealused tähtajad ei kehti.
The data for ‘standard’ PPPs is based on zonal authorisation procedures where the Member State was responsible (‘rapporteur Member State’). 
Standardsete taimekaitsevahendite andmed põhinevad liikmesriigi vastutusalasse („referentliikmesriik“) kuuluvatel piirkondlikel loamenetlustel.
Number of days 43 In order to help farmers access low-risk PPPs and to promote IPM, the Council in 2016 endorsed an “Implementation Plan on increasing low-risk plant protection product availability and accelerating integrated pest management implementation in Member States”. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda liikmesriikide andmete põhjal (2015–2018) 43 Selleks et parandada põllumajandustootjate juurdepääsu madala riskiastmega taimekaitsevahenditele ja edendada integreeritud taimekaitset, toetas nõukogu 2016. aastal rakenduskava liikmesriikides madala riskiastmega taimekaitsevahendite kättesaadavuse suurendamiseks ja integreeritud taimekaitse kiiremaks kasutuselevõtuks.
The plan sets 40 actions for the Commission, Member States and external stakeholders. 
Kavas on komisjoni, liikmesriikide ja väliste sidusrühmade jaoks ette nähtud 40 meedet.
The actions for low-risk PPPs focused on speeding up the authorisation procedure, considering reduced fees and providing guidance. 
Madala riskiastmega taimekaitsevahenditega seotud meetmed keskendusid lubade andmise korra kiirendamisele, tasude vähendamise võimaldamisele ning suuniste andmisele.
The Expert Group on Sustainable Plant Protection presented the status of the actions taken in a progress report40. 
Säästva taimekaitse eksperdirühm tutvustas võetud meetmete seisu oma eduaruandes40.
The implementation plan has increased awareness among Member States, the Commission and stakeholders of the low-risk concept, but the number of low-risk PPPs remains small. 
Rakenduskava on parandanud liikmesriikide, komisjoni ja sidusrühmade teadlikkust madala riskiastme mõistest, kuid madala riskiastmega taimekaitsevahendite arv on endiselt väike.
The Commission did not start calculating EU-wide risk indicators for the use of plant protection products until 2019 Member States monitor active substances in water, but there is no EU-wide data on PPP use 44 Environmental monitoring is necessary to confirm that there are no unacceptable effects or risks for the environment resulting from PPP use. 
Komisjon alustas taimekaitsevahendite kasutamisest tulenevate kogu ELi riskinäitajate arvutamist alles 2019. aastal Liikmesriigid jälgivad toimeainete sisaldust vees, kuid puuduvad kogu ELi hõlmavad andmed taimekaitsevahendite kasutamise kohta 44 Keskkonnaseire on vajalik, kinnitamaks, et taimekaitsevahendite kasutamisest ei teki lubamatut mõju ega ohtu keskkonnale.
Environmental monitoring provides a warning system and complements the risk assessment carried out during the authorisation procedure41. 
Keskkonnaseire on omamoodi hoiatussüsteem ja täiendab loa andmise menetluse käigus tehtud riskihindamist41.
45 Member States can require PPP producers to monitor the effects of authorised PPPs42. 
45 Liikmesriigid võivad nõuda, et taimekaitsevahendite tootjad jälgiksid heakskiidetud taimekaitsevahendite mõju42.
The Commission does not have an overview of such monitoring. 
Komisjonil puudub sellisest seirest ülevaade.
In practice, Member States mainly carry out environmental monitoring under other legislation, including EU rules on water monitoring43. 
Praktikas teevad liikmesriigid peamiselt muude õigusaktide, sealhulgas veeseiret käsitlevate ELi eeskirjade kohast keskkonnaseiret43.
Member States must monitor several active substances, and relevant residues in ground, surface and drinking water. 
Liikmesriigid peavad tegema seiret mitme toimeaine ja selliste maas, pinna-ja joogivees sisalduvate jääkide üle, mida nad peavad oluliseks.
46 For surface water, the EU defines substances that Member States must monitor; 36 of these are active substances, of which ten are currently approved for use in PPPs44. 
46 Pinnavee puhul määrab EL kindlaks ained, mida liikmesriigid peavad jälgima; neist 36 on toimeained, millest 10 on praegu heakskiidetud taimekaitsevahendites kasutamiseks44.
Member States have to monitor additional substances beyond those specified by EU law, if emitted in significant quantities. 
Liikmesriigid peavad olulistes kogustes eralduvate ainete puhul jälgima ka muid aineid peale nende, mis on kindlaks määratud ELi õigusaktides.
25 42 Article 67(2) of the PPP regulation. 
42 Taimekaitsevahendite määruse artikli 67 lõige 2.
43 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy; Directive 2008/105/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on environmental quality standards in the field of water policy; Directive 2006/118/EC of the European Parliament and the Council of 12 December 2006 on the protection of groundwater against pollution and deterioration; and Council Directive 98/83/EC of 3 November 1998 on the quality of water intended for human consumption. 
43 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12.
44 For 29 of these substances, Member States must also meet the environmental quality standards defined in Annex I to Directive 2008/105/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on environmental quality standards in the field of water policy as amended by Directive 2013/39/EU of the European parliament and of the Council of 12 August 2013 as regards priority substances in the field of water policy. 
44 Neist 29 puhul peavad liikmesriigid vastama ka keskkonnakvaliteedi standarditele, mis on määratletud 16. detsembri 2008. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/105/EÜ (mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas) I lisas, mida on muudetud 12. augusti 2013. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/39/EL veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainete kohta.
The other seven substances are defined in the Annex to Commission Implementing Decision (EU) No 2018/840 of 5 June 2018 establishing a watch list of substances for Union-wide monitoring in the field of water policy (Watch list). 
Ülejäänud seitse ainet on määratletud komisjoni 5. juuni 2018. aasta rakendusotsuses (EL) nr 2018/840 (millega kehtestatakse veepoliitika seire ainete jälgimisnimekiri) lisas. 24
47 EU rules do not define active substances to monitor in soil45; however, the Commission recently gathered soil samples as part of a land use survey. 
47 ELi eeskirjadega ei määratleta mullas olevaid aineid; komisjon kogus aga hiljuti mullaproove maakasutuse uuringu raames45.
The Joint Research Centre will analyse these samples46. 
Teadusuuringute Ühiskeskus analüüsib neid proove46.
48 Member States gather statistics for sales and agricultural use of PPPs. 
48 Liikmesriigid koguvad taimekaitsevahendite müügi ja kasutamise statistikat.
EU law requires them to collect data annually on active substances contained in PPPs sold, and to compile statistics on the agricultural use of PPPs for selected crops during a reference period every five years47. 
ELi õigusaktid kohustavad neid koguma igal aastal andmeid müüdud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kohta ning koostama iga viie aasta tagant statistika taimekaitsevahendite põllumajandusliku kasutamise kohta valitud põllukultuuridel47.
The Member States transmit statistics on each active substance to Eurostat. 
Liikmesriigid edastavad Eurostatile statistika iga toimeaine kohta.
Under EU rules on statistical confidentiality, confidential data may be used only for statistical purposes48, and detailed statistics may not expose the identity of ‘statistical units’ (in this case: individual PPP producers or users). 
ELi statistilist konfidentsiaalsust käsitlevate eeskirjade kohaselt võib konfidentsiaalseid andmeid kasutada ainult statistilistel eesmärkidel48 ning üksikasjalik statistika ei tohi avaldada nn statistiliste üksuste identiteeti (antud juhul taimekaitsevahendite tootjad või kasutajad).
In relation to PPPs, however, EU legislation is even more restrictive, requiring Eurostat to aggregate active substances in a specific way before publication49 and preventing it from publishing detailed statistics or sharing them with other Directorates-General. 
Taimekaitsevahendite suhtes on ELi õigusaktid veelgi piiravamad: Eurostat peab koguma toimeaineid enne avaldamist kindlal viisil49 ja ei tohi avaldada üksikasjalikke statistilisi andmeid või jagada neid teiste peadirektoraatidega.
49 Publicly available EU PPP statistics relate to active substances contained in PPPs sold. 
49 Üldsusele kättesaadav ELi taimekaitsevahendite alane statistika käsitleb müüdud taimekaitsevahendites sisalduvaid toimeaineid.
These are aggregated into major groups, such as insecticides, fungicides and herbicides, based on the EU legislation referred to above. 
Need on koondatud peamistesse rühmadesse, nagu insektitsiidid, fungitsiidid ja herbitsiidid, lähtudes eespool kirjeldatud ELi õigusaktides.
This means, for example, that the Commission cannot publish information on individual active substances or on the proportion of substances approved as low-risk. 
See tähendab näiteks seda, et komisjon ei saa avaldada teavet üksikute toimeainete või heakskiidetud madala riskiastmega ainete osakaalu kohta.
45 Council directive 86/278/EEC on the protection of the environment, and in particular of the soil, when sewage sludge is used in agriculture (Articles 5 and 9 and Annex IA and IIB) specifies the monitoring of heavy metals, including copper. 
45 Nõukogu direktiivis 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (artiklid 5 ja 9 ning lisad IA ja IIB) on sätestatud raskmetallide, sealhulgas vase seire.
46 LUCAS 2018; the soil analysis results are expected by 2021. 
46 LUCAS 2018; mullaanalüüsi tulemusi on oodata 2021. aastaks.
47 Article 3 of Regulation (EC) No 1185/2009. 
47 Määruse (EÜ) nr 1185/2009 artikkel 3.
48 Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European statistics. 
48 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta.
49 Article 3(4) of Regulation 1185/2009 requires the Commission to aggregate data in predefined groups and categories before publication. 
49 Määruse (EÜ) nr 1185/2009 artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon koondab enne avaldamist andmed eelnevalt määratletud rühmadesse ja kategooriatesse.
51 Eurostat has not so far published EU-wide statistics collected by each Member State on PPP use. 
51 Eurostat ei ole seni avaldanud kogu ELi hõlmavat statistikat, mida iga liikmesriik kogub taimekaitsevahendite kasutamise kohta.
Member States send statistics on agricultural use of PPPs to the Commission (Eurostat) every five years51, starting from 2015. 
Liikmesriigid saadavad alates 2015. aastast komisjonile (Eurostatile) iga viie aasta järel taimekaitsevahendite kasutamise statistika51.
Member States are required to gather statistics on agricultural use of PPP for a reference period of maximum 12 months chosen by the Member State at any time within a five-year period. 
Liikmesriigid peavad koguma statistikat taimekaitsevahendite põllumajandusliku kasutamise kohta maksimaalselt 12 kuu pikkuse võrdlusperioodi jooksul, mille liikmesriik on valinud viieaastase perioodi raames.
Member States also select the crops to monitor, meaning that data are not comparable between Member States. 
Samuti valivad liikmesriigid kontrollitavad kultuurid, mis tähendab, et andmed ei ole liikmesriigiti võrreldavad.
The wide variety of crops and reference periods chosen by Member States for their use statistics prevented Eurostat from usefully combining and comparing the data, and it therefore opted to publish only a selection of the use data52. 
Erinevad põllukultuurid ja võrdlusperioodid, mille liikmesriigid on valinud nende kasutamise statistika jaoks, ei võimaldanud Eurostatil andmeid otstarbekalt kombineerida ja võrrelda ning seetõttu otsustas ta avaldada kasutamise kohta üksnes valitud andmed52.
52 Sales data per active substance (instead of aggregated into groups as currently required by EU rules) could help to select substances to monitor and to target environmental monitoring. 
52 Müügiandmed iga toimeaine kohta (mitte koondatuna rühmadesse, nagu on praegu nõutud ELi eeskirjadega) võivad aidata valida jälgitavaid aineid ning suunata tähelepanu keskkonnaseirele.
Better statistics on PPP use could help in interpreting monitoring results and these results would be more meaningful when assessing risks from use of authorised PPPs. 
Parem statistika taimekaitsevahendite kasutamise kohta aitaks tõlgendada kontrolli tulemusi ning need tulemused oleksid otstarbekamad heakskiidetud taimekaitsevahendite riskide hindamisel.
Statistics that are more detailed would help the Directorate-General for Health and Food Safety to follow market trends and to analyse the potential impact of approval decisions. 
Üksikasjalikum statistika aitaks tervise-ja toiduohutuse peadirektoraadil jälgida turusuundumusi ja analüüsida heakskiitvate otsuste võimalikku mõju.
It could also help in developing more useful assessments of the overall risks associated with using PPPs. 
Samuti võiks see aidata töötada välja kasulikumaid hindamisi taimekaitsevahendite kasutamisega seotud üldiste riskide kohta.
The usefulness of the EU-wide PPP risk indicators is limited 53 The EU policy framework aims to “achieve a sustainable use of pesticides by reducing the risks and impacts of pesticide use on human health and the environment”. 
Kogu ELi hõlmavate taimekaitsevahendite riskinäitajate kasulikkus on piiratud 53 ELi poliitikaraamistiku eesmärk on „saavutada pestitsiidide säästev kasutamine, vähendades pestitsiidide kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid riske ja mõju“.