natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission made the bond issues on time. 
Komisjon tegi võlakirjaemissioone õigel ajal.
The final cost of debt was in line with the market and peer levels. 
Lõplik laenukulukus oli kooskõlas turu ja partnerite omaga.
In terms of actual procedure, pricing levels were sometimes higher than the pricing level initially indicated by the lead banks (see paragraphs 115 to 122). 
Tegelikes menetlustes olid hinnatasemed mõnikord juhtivpankade algselt väljakuulutatud hinnatasemetest kõrgemad (vt punktid 115–122).
These omissions can be partly explained by the limited number of Commission staff assigned to this activity. 
Neid võib osaliselt põhjendada selleks tegevuseks eraldatud komisjoni töötajate vähese arvuga.
Recommendation 8 In relation to the debt management process the Commission should: (a) make more transparent how issues are allocated; (b) keep systematic records of all its main issuance-related dealings with lead banks; (c) insist on commitments by lead banks during the pre-issuance and post-issuance phases; and (d) perform regular forward market analysis to determine the characteristics of each issue and assess the liquidity of the secondary market. 
8. soovitus Seoses võlahaldusprotsessiga peaks komisjon: a) muutma teemade jaotamise läbipaistvamaks; b) säilitama süstemaatilisi andmeid kõikide peamiste emissioonidega seotud toimingute kohta, mis tehakse juhtivpankadega; c) nõudma juhtivpankade panust emissioonieelses ja -järgses etapis ning d) tegema regulaarset tulevikku suunatud turuanalüüsi, et määrata kindlaks iga emissiooni olemus ja hinnata järelturu likviidsust.
Programme achievements 195 The analysis of achievements should be the subject of further economic research to improve understanding of how countries tackled the need for adjustment and how its impact could be more evenly distributed in the future. 
Programmidega saavutatu 195 Saavutuste analüüsi tuleks käsitleda edaspidistes majandusuuringutes, et saada paremini aru sellest, millise lahenduse riigid kohandamise vajadusele leidsid ja kuidas selle mõju oleks edaspidi võimalik ühtlasemalt jaotada.
Use of financial assistance 196 In the five countries, the overall level of assistance funding remained as planned. 
Finantsabi kasutamine 196 Viies riigis oli abi üldine suurus kava-kohane.
The early programmes and the Irish programme included a substantial safety margin. 
Esimesed programmid ja Iirimaa programm sisaldasid olulist kindlusvaru.
This allowed the countries concerned to repay more expensive IMF loans before their due date, to reduce programme financing or reliance on their own resources or to exceed their foreign exchange reserve targets (see paragraphs 138 to 139). 
See võimaldas riikidel maksta tagasi kallimad IMFi laenud enne nende tagasimaksetähtaega, vähendada programmi rahastamist või sõltuvust omavahenditest, või ületada oma välisvaluutareservi eesmärke (vt punktid 138 ja 139).
Conclusions and recommendations 77 197 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. 
Järeldused ja soovitused 77 197 Vastupidiselt eelnevale seisis Portugal silmitsi esialgsetest hinnangutest tunduvalt suuremate rahastamisvajadustega ning Portugali programmi puhul oli rahastamine piiratud.
To meet its requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Oma tingimuste täitmiseks pidi Portugal kasutama turupõhist rahastamist.
The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payment needs, but financing of the Romanian public sector proved to be more problematic (see paragraphs 140 to 143). 
Rumeeniale antud finantsabi oli piisav riigi maksebilansi vajaduste katmiseks, kuid Rumeenia avaliku sektori rahastamine osutus programmi käigus keerulisemaks (vt punktid 140–143).
Fiscal adjustment 198 With some exceptions, revised deficit targets were met. 
Eelarve kohandamine 198 Kui mõni erand välja jätta, siis eelarvepuudujäägi muudetud eesmärgid täideti.
The actual composition of fiscal consolidation broadly corresponded to what was initially planned, but the erosion of tax bases wiped out the revenue gains from important new tax measures taken in 2009 (see paragraphs 144 to 148). 
Eelarve konsolideerimise tegelik sisu vastas üldiselt esialgsele kavale, kuid maksubaasi kahanemine nullis 2009. aastal võetud olulistest uutest maksumeetmest loodetud tulu (vt punktid 144–148).
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain amount of time had elapsed (see paragraphs 155 to 157). 
Kuigi riigid ei pruukinud järgida algset tähtaega, täitsid nad sageli tingimused mõne aja pärast (vt punktid 155–157).
At the end of a programme the compliance rate with more important conditions tended to be higher, which indicates that the Commission’s focus partly shifted towards the most needed reforms as programmes neared closure (see paragraph 158). 
Programmide lõpupoole oli oluliste tingimuste täitmise määr suurem, mis näitab, et komisjoni tegevus oli programmide lõpetamise ajal osaliselt suunatud kõige vajaliku-matele reformidele (vt punkt 158).
202 The programme conditions successfully prompted reforms, and these mostly continued after the end of the programme, with reversals being rare as of the time of the audit. 
202 Programmitingimuste abil õnnestus algatada reforme, mis jätkusid tavaliselt pärast programmi lõppu ning nende tagasipööramist tuli auditi ajal harva ette.
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas. 
Käegakatsutavat edasiminekut oli näha seal, kus programmid olid suunatud konkreetsete valdkondade reformidele.
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans. 
Mõnel juhul aitas EL innustada uusi reforme, samas kui teistes valdkondades kiirendati olemasolevate riiklike kavade elluviimist.
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164). 
Paljude tingimuste puhul ei avaldanud nende täitmine siiski seda mõju, mille pärast nad programmi kaasati (vt punktid 159–164).
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness. 
Järeldused ja soovitused 78 Makromajanduslikud saavutused 203 Peale eelarve konsolideerimise ja finantssektori stabiliseerimise oli programmide eesmärk välistasakaalu taastamine majanduse konkurentsivõime suurendamise abil.
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance. 
Seda võib põhiliselt selgitada tulude bilansi ootamatu paranemisega ja vähemal määral kaubandusbilansi ootamatu paranemisega.
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172). 
Oodatust madalamate ekspordihindade põhjuseks olid tavaliselt välised tegurid (põhiliselt kaubanduspartnerite SKP langus) (vt punktid 165–172).
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs. 
204 Riigisisene devalveerimine oli makromajandusliku strateegia põhielement kolmes riigis, kus koostati põhimõtete kogum, et põhiliselt tööjõukulude alandamise abil taastada rahvusvaheline konkurentsivõime.
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174). 
Praktikas puudutasid palgakohandused majanduslanguse ajal värvatud uusi töötajaid ja varem värvatud töötajate palgad jäid üldiselt samaks (vt punktid 173–174).
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes. 
9. soovitus Komisjon peab parandama oma teadmisi sellest, kuidas riigid kohanesid, et programmidest saadud kogemusi paremini kasutada.
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures. 
Edaspidi uurimist väärivad teemad on järgmised: a) konkurentsivõime taastamise meetmete (nt riigisisene devalvee-rimine) mõju; b) sotsiaalne mõju ja kohandamisprogrammi koormuse jagamine; ning c) kohandamismeetmete elluviimise järjekord.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 11. novembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008. 
Riik Kriisi liik Valitsuse abitaotluse aluseks olevad peamised põhjused Ungari Maksebilansikriis Lehman Brothersi maksevõimetuks muutumine põhjustas investorite meeleolu languse 2008. aasta oktoobri alguses.
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011). 
Allikas: komisjoni esialgsed programmdokumendid (2008), IMFi koostatud Ungari järelhindamine (2011).
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. 
Läti Maksebilansikriis Panganduskriis Kolm kuud enne abitaotluse esitamist olid hoiused vähenenud 10%.
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Selle eesotsas oli Parex pank, kust võeti massiliselt hoiuseid välja ja kellel tekkisid tõsised likviidsusprobleemid pärast seda, kui ta oli kaotanud üle veerandi oma hoiustest.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
Samal perioodil vähenesid ametlikud reservid peaaegu 20%, kuna keskpank müüs vahetuskursi kaitsmiseks välisvaluutat.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
Novembris otsustas valitsus sekkuda ja Parex panga riigistada.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
Detsembris kehtestas valitsus piirangud hoiuste väljavõtmisele Parex pangast.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Läti peaministri sõnul vajas riik finantsabi kolmel põhjusel: Parex panga juhtimiseks, eelarvepuudujäägi rahastamiseks ja finantsturu stabiliseerimiseks.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Üha suurenevad Läti finantssüsteemi ja välisvõlaga seotud probleemid põhjustasid maksebilansi-ja panganduskriisi.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
Allikas: Läti taotlus IMFile (2009), Aslund, Anders ja Valdis Dombrovskis (2011): „How Latvia Came Through The Financial Crisis”, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths ja Bertrand Gruss (2013): „Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis”, Brookingsi majandustegevuse hindamise komisjonile 2013. aasta sügisel esitatud lõplik konverentsi eelnõu Rumeenia Maksebilansikriis Ülemaailmse finantskriisi puhkemisega 2008. aastal olid siseriiklik finantsturg ja pangandussüsteem suure surve all.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Välisrahastamisele juurdepääs oli piiratud, mis põhjustas intressimäärade järsu suurenemise.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
Kapitalivoogude aeglustumine tõi kaasa vahetuskursi üle 15% suuruse odavnemise, mis vähendas varade väärtust ja nõrgendas veelgi pankade bilanssi.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
Rumeenia leu stabiliseerimiseks sekkus keskpank.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Rumeenia krediidireitingut alandati allapoole inves-teerimisjärgu krediidireitingut, mis suurendas nii riskipreemiat kui ka laenukulu.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
Kuna ülemaailmse majanduskriisi ajal suurenes oluliselt riskikartlikkus, tekkisid surved vahetuskursile ning riigil oli võlakirjaturult rahalisi vahendeid veelgi raskem hankida, esitas Rumeenia 2009. aasta märtsis taotluse finantsabi saamiseks.
Annex I 
I lisa
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Lisad 80 Riik Kriisi liik Valitsuse abitaotluse aluseks olevad peamised põhjused Iirimaa Panganduskriis 2007. aasta lõpust saadik oli investorite usaldus Iiri kinnisvarasektoris hakanud vähenema, kuna kardeti ülepakkumist ja hinnamulli lõhkemist.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Seetõttu seisis Iirimaa silmitsi kahe probleemiga: ehitusega seotud tsükliliste tulude järsu vähenemise ja suurte kahjumite ootamatu tekkega riigi pangandussüsteemis.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
Ajavahemikul 2008–2010 võttis Iirimaa olulisi meetmeid oma pangandussektori tugevdamiseks.
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
Ta suunas pangandussektorisse kapitali, mis moodustas üle 20% riigi SKP-st.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
Iirimaa riigivara haldamise amet võttis üle pankade ehituse ja kinnis-varaarendusega seotud probleemsed varad.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Allikas: Iirimaa: kavatsusavaldus (2010), IMF: Iirimaa: laiendatud korra taotlus (2010), Euroopa Komisjon (2011).
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook. 
Portugal Riigivõlakriis Abitaotlusele eelnes ebasoodne aeg riigi rahanduses ja majandusväljavaadete halvenemine.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
Turulepääsu kitsenemise tõttu oli valitsus üha rohkem teinud lühemaajalisi väärtpaberiemissioone ja kasutanud muud liiki rahastamist (nt suunatud pakkumine, sündikaadi korraldatud emissioon ja oluliselt suur lühiajaline rahastamine kodumaiste pankade poolt).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
2011. aasta mai alguses kasvasid Portugali 10-aastaste riigivõlakirjade intressierinevused võrreldes Saksa riigivõlakirjadega 650 baaspunktini.
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Allikas: Euroopa Komisjoni Euroopa majanduse üldtoimetis 79, 2011: Portugali majanduslik kohandamis-programm, IMF: Portugal: laiendatud rahastamisvahendi raames abi saamise taotlus (2011).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens ja Kose (2013); Laeven ja Valencia (2012); Kaminsky ja Reinhart (1999).
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA. 
Lisad 81 Viie riigi laenuvõimalused Maksebilansiabi Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF) Institutsiooniline vorm ELi mehhanism ELi mehhanism Euroala riikide omanduses olev eraettevõte Kapitali struktuur ELi eelarvega tagatud ELi eelarvega tagatud Euroala riikide antud tagatised Laenuandmis­ võime eurodes 50 miljardit eurot 60 miljardit eurot 440 miljardit eurot Rahastamis­ vahendid Laenud, krediidiliinid Laenud, krediidiliinid Laenud, võlakirjade ostmine esmastel ja järelturgudel Kestus Alaline mehhanism Ajutine mehhanism Ajutine mehhanism Peamised otsuseid langetavad organid Nõukogu otsus, mis võetakse vastu Euroopa Komisjoni ettepaneku üle hääletamisel kvalifitseeritud häälteenamusega EFSFi direktorite nõukogu (st Eurorühma liikmed) Rahastamise õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 143 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 122 Valitsustevaheline otsus Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States. 
Tabel ei sisalda kahte ülejäänud vahendit – Kreekale antavad valitsustevahelised laenud ja Euroopa stabiilsusmehhanism –, mis loodi euroala riikidele finantsabi andmiseks.
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1. 
Lisad 82 Auditi metoodika Auditikriteeriumide määratlemine 1.
Annexes 83 2. 
Lisad 83 2.
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance. 
Kontrollikoda kasutas riigivõla haldamise, investorisuhete ja võlakirjade väljaandmise läbipaistvuse valdkondades parimate tavade määratlemiseks järgmiste organisatsioonide asjaomaseid töödokumente ja suuniseid: a) IMF ja Maailmapank, eriti riigivõla haldamist (2001, 2003, 2007 ja 2014) ja sündikaatide kasutamist (2010 ja 2013) puudutavate suuniste erinevad versioonid; b) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, eriti valitsuse võlakirjade emiteerimismenetluste riikidevaheline analüüs (2009); c) Rahvusvaheliste Arvelduste Pank; d) erasektori ühingud, nagu Rahvusvaheline Kapitaliturgude Liit, Euroopa Finantsturgude Assotsiatsioon ja Rahvusvaheline Finantsinstituut.
Analysis of structural conditions 3. 
Struktuuriliste tingimuste analüüs 3.
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2). 
Struktuuriliste tingimuste analüüs oli valimipõhine (vt tabel 2).
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme. 
Valdkonnad valiti pärast seda, kui oli hinnatud nende suhtelist tähtsust iga programmi jaoks.
Table 2 — Sample overview Hungary Latvia Romania Ireland Portugal Number of analysed conditions 44 56 67 59 135 Approximate coverage (estimate by extrapolation from the sample) 73%1 38% 39% 15% 34% Thematic coverage Public financial management (e.g. fiscal responsibility, public procurement) Structural funds State-owned enterprises, privatisation, public–private partnerships x x x x x x Public service reform and/or wage bill x x x x Pension x x x x x x x x x Business environment x x Labour market (wage setting, active labour market policies, unemployment support) x x x x Financial sector (capital adequacy ratios, banking surveillance) x x x 1 73 % of conditions represent all structural conditions. 
Valimi ülevaade Ungari Läti Rumeenia Iirimaa Portugal Analüüsitud tingimuste arv 44 56 67 59 135 Hinnanguline katvus (valimi ekstrapoleerimisega saadud hinnang) 73%1 38% 39% 15% 34% Temaatiline katvus Avaliku sektori finantsjuhtimine (nt eelarvepoliitilised kohustused, riigihanked) Struktuurifondid Riigiettevõtted, erastamine, avaliku ja erasektori partnerlused x x x x x x Avaliku teenistuse reform ja/või palgamaksed x x x x Pension x x x x x x x x x Ettevõtluskeskkond x x Tööturg (palgakujundus, aktiivsed tööturupoliitikad, töötustoetus) x x x x Finantssektor (kapitali adekvaatsuse määr, pangandusjärelevalve) x x x 1 73% tingimustest kajastab kõiki struktuurilisi tingimusi.
The remaining 27 % were only fiscal-related conditions. 
Ülejäänud 27% oli seotud ainult eelarvega.
Annexes 84 4. 
Lisad 84 4.
Similar conditions in the different versions of the memoranda of understanding were grouped to avoid unnecessary repetitions. 
Vastastikuse mõistmise memorandumite erinevates versioonides rühmitati sarnased tingimused, et vältida ebavajalikku kordust.
The share of the grouped conditions to the number of conditions in the different memoranda of understanding was used to measure the persistence of conditions. 
Seda osa, mille moodustasid rühmitatud tingimused erinevates vastastikuse mõistmise memorandumites toodud tingimuste arvust, kasutati tingimuste jätkuvuse mõõtmiseks.
The grouped conditions were classified in three categories of structural content: (i) Low structural content: this category covers conditions that would not bring about any meaningful economic changes by themselves. 
Rühmitatud tingimused jagati vastavalt struktuurilisele mõjule kolme kategooriasse: i) vähene struktuuriline mõju: siia kategooriasse kuuluvad tingimused, mis ei too endaga kaasa tähenduslikke majandusalaseid muutusi.
However, these conditions can serve as preparatory steps for more significant reforms. 
Need tingimused võivad olla aga palju tähtsamate reformide ette-valmistavateks sammudeks.