natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the sharing of implementing bodies is conducive to cooperation, it has not resulted in a targeted strategy (see paragraphs 59 to 63). 
Ühenduse algatusprogrammide ühtsete haldusasutuste süsteem toetab küll koostööd, kuid ei ole viinud eesmärgistatud strateegia loomisele (vt punktid 59–63).
That it was impossible to define indicators also demonstrates that the Commission was not entirely prepared for the introduction of this Strand (see paragraphs 24, 57, 62 and 72). 
Asjaolu, et näitajaid ei ole võimalik määratleda, näitab, et komisjon ei ole sellele tegevussuunale pööranud piisavat tähelepanu (vt punktid 24, 57, 62, 72).
Any complementarity between Strand A CIPs and traditional interventions is essentially due to the broad scope of Interreg programmes. 
Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammide ja tavapäraste sekkumisprogrammide täiendavus tuleneb peamiselt Interregi programmide väga laiaulatuslikust iseloomust.
There is no point in assessing the complementarity of CIPs unless they are more tightly focused (see paragraphs 64 and 65). 
Ühenduse algatusprogrammide täiendavuse analüüs väärib hindamist üksnes siis, kui programmid on täpsemalt sihtmärgistatud (vt punktid 64–65).
Most of the first projects adopted were prepared and will be implemented through cooperation. 
Enamik esimestest vastuvõetud projektidest koostati ja viidi ellu koostöös.
However, projects do not always contribute significantly to the resolution of border-related problems, as some are limited to the exchange of experience or exist irrespective of the proximity of a border. 
Samas ei anna projektid alati märkimisväärset panust piiridega seotud probleemide lahendamisse, sest mõned projektid piirduvad üksnes kogemuste vahetamisega või ei ole piiride olemasoluga üldse seotud.
In the CourtŐs view there is too little added value, mainly by virtue of the imprecise nature of the stated objectives and the broad scope of the measures for each CIP (see paragraphs 66 to 69). 
Kontrollikoda leiab, et selliste projektide loodav lisaväärtus on liiga väike ja et selle peamiseks põhjuseks on püstitatud eesmärkide ähmasus ja kõikide ühenduse algatusprogrammide meetmete ebakohane ulatus (vt punktid 66–69).
The available tools are inadequate to the task of measuring the impact of CIPs in relation to their objectives 95. The CIPs contain objectives at global level and at that of priorities and measures. These objectives do not result from choices made in order to resolve specific border-related problems, and they were not further broken down (see paragraphs 71 and 72). 
Olemasolevate vahenditega ei saa mõõta ühenduse algatusprogrammide mõju nende eesmärkide seisukohast 95. Ühenduse algatusprogrammid hõlmavad üldtasandi, prioriteetide tasandi ja meetmete tasandi eesmärke. Eesmärgid ei tulene aga piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamiseks tehtud valikutest, samuti pole eesmärgid jagatud väiksemateks üksusteks (vt punktid 71–72).
The many indicators set for the CIPs embody the objectives inadequately or not at all. They exist in response to an obligation rather than to a need to measure the progress achieved against the stated objectives. 
Näitajate olemasolu tuleneb pigem vajadusest nõuetele vastata kui vajadusest mõõta püstitatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.
Moreover, some indicators need to be clarified and the sources of information need to be defined more precisely. 
Pealegi tuleb mõningaid näitajaid selgemalt esitada ning infoallikad täpsemalt määratleda.
Although efforts were made to quantify some indicators, these bear no relation to the initial analysis and concern largely irrelevant objectives. 
Kuigi mõned näitajad on arvuliselt väljendatavad, ei ole need seotud algse analüüsiga ning puudutavad vaid vähesel määral asjassepuutuvaid eesmärke.
In most cases, the computer application that should enable the statistical data necessary for the indicators to be collected is still non-existent (see paragraphs 73 to 78). 
Enamikul vaadeldud juhtudel ei ole veel loodud arvutipõhist süsteemi, mis oleks võimaldanud koguda näitajatega seotud statistilist informatsiooni (vt punktid 73–78).
Recommendations 97. 
Soovitused 97.
For the current period: (a) the system of indicators adopted for each CIP should be improved and simplified in order to give a more valid measure of impact, also bearing in mind the weaknesses that were highlighted; (b) the selection criteria for new projects that might benefit from the appropriations that have yet to be committed for each CIP should be strengthened so as to improve the response to specific border-related problems. 
Käesolevaks perioodiks: a) iga ühenduse algatusprogrammi jaoks vastu võetud näitajate süsteemi tuleks täiustada ja lihtsustada, et programmi mõju saaks efektiivsemalt mõõta, võttes arvesse ka avastatud puudusi; b) valikukriteeriumid uute projektide suhtes, mis võivad kasutada ühenduse algatusprogrammide kasutamata jäänud vahendeid, peaksid olema rangemad ja rohkem suunatud piiridega seotud spetsiifiliste probleemide lahendamisele.
C 303/18 EN Official Journal of the European Union 7.12.2004 98. 
C 303/18 ET Euroopa Liidu Teataja 7.12.2004 98.
If the Initiative is renewed after 2006: (a) a study should be launched to determine what problems exist in connection with border areas and in which areas Interreg could offer added value as compared with traditional Objective 1 and 2 interventions; (b) for each Interreg strand, the Commission should use the information that it has received concerning the situation in eligible areas to draw up priorities and establish concrete objectives. 
Kui algatust uuendatakse pärast 2006. aastat, siis: a) tuleks teostada uurimus, et määratleda, millised piiridega seotud probleemid on endiselt aktuaalsed ja milliste probleemide puhul annaks Interreg eesmärkidele 1 ja 2 suunatud tavaliste sekkumistegevustega võrreldes märkimisväärset lisaväärtust; b) peaks komisjon iga Interregi tegevussuuna puhul kasutama saadud teavet abikõlblikke piirkondi puudutava olukorra kohta, et määratleda prioriteedid ja seada konkreetsed eesmärgid.
It should then propose a common system of indicators for each Strand with which to monitor progress; (c) there is a need for detailed criteria for the assessment of CIP proposals. These would make it possible to adopt a proactive approach vis--vis the Member States in order to improve, from the outset, the quality of proposals and the relevance of the information they contain. 
Seejärel tuleks igale tegevussuunale pakkuda ühine näitajate süsteem, mille alusel jälgida saavutatud edu; c) tuleks määratleda ühenduse algatusprogrammide ettepanekute hindamise üksikasjalikud kriteeriumid. Kriteeriumid võimaldavad liikmesriikidega koostöös rakendatava menetluse abil parandada ühenduse algatusprogrammide ettepanekute kvaliteeti ja tõsta ettepanekutes sisalduvate andmete asjakohasust, ühtlasi võimaldavad kriteeriumid ühenduse algatuse eesmärkide selgema piiritlemisega soodustada suurema ka-suteguriga projektide esitamist; d) peaks iga ühenduse algatusprogrammi kohta nõutav analüüs olema aluseks programmi eesmärkide kindlaks määramisele ja programmi edukuse mõõtmisele; e) peaksid suunised, töödokumendid ja muu ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamiseks vajalik teave olema kättesaadavad enne programmide koostamise algust; f) tuleks selgitada eelhindaja rolli ja tema antava hinnangu sisu, sest ühenduse algatusprogrammi koostamisele kaasaaita-ja ja programmi kohta kriitilise arvamuse esitaja rolle ei ole alati lihtne ühitada; g) tuleks üle vaadata programmilisas esitatava teabe vajalikkus ja uurida võimalusi selle vähendamiseks; h) peaks algatusele eraldatud rahalised vahendid olema ühises kasutuses, mitte aga määratletud liikmesriigi vahendusel; i) tuleks jätkata tööd koostöö õiguslike vahendite osas, et neid saaks rakendada Interregi raamistikus.
The Interreg CI promotes cooperation between partners in different Member States and contributes to the opening of borders. 
Ühenduse algatus Interreg kutsub eri liikmesriikide partnereid tegema koostööd ja toetab piiride avatust.
At all stages of its implementation Interreg brings together a number of Member States and regions. 
Oma kõigil ra-kendusetappidel on algatuse tegevus olnud seotud mitmete liikmesriikide ja nende piirkondadega.
It will benefit, during the rest of the 2000 to 2006 programming period, from efforts with regard to indicators, the measurement of impact and selection criteria. 
Algatusele tuleks kasuks, kui juba programmiperioodi 2000–2006 jooksul tehtaks pingutusi näitajate, mõjuhinnangu ja valikukriteeriumide osas.
Looking ahead to the next period, should the Commission decide to renew the Initiative after 2006, there should also be efforts focusing mainly on programme planning and the conditions of implementation. 
Vaadates järgmist perioodi — kui komisjon kavatseb algatust pärast 2006. aastat uuendada — tuleb teha jõupingutusi, keskendudes peamiselt programmi kavandamisele ja rakendamise tingimustele.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 1 July 2004. 
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2004. aasta istungil Luxembourg’is.
7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/19 Table 1 From the basic Community Structural Funds legislation to projects receiving ERDF assistance C 303/20 EN Official Journal of the European Union 7.12.2004 Table 2 Implementation of Interreg III budget 2000 2001 2002 762,9 + 147,3 Đ 46,7 + 109,4 972,8 972,8 (million euro) 2003 (provisional) 688,9 + 188,0 876,9 876,9 0,0 100 % (4) Commitments Initial appropriations 818,0 Đ reallocations Đ 818,0 (1) Đ transfers + appropriations carried over = appropriations available (a) Implementation (b) Appropriations to be carried over (a)Đ(b) Rate of implementation (b)/(a) 0 % Payments Initial appropriations 139,0 Đ transfers = appropriations available (a) Implementation (b) Appropriations cancelled (a)Đ(b) 139,0 Rate of implementation (b)/(a) 0 % 777,0 Đ 73,3 703,7 594,3 109,4 84 % 223,6 Đ 22,7 (5) 200,9 82,9 118,0 (5) 41 % (5) (2) (2) (3) (3) 0,0 100 % (4) 370,0 563,3 Đ 370,0 (5) 370,0 193,3 267,5 182,2 102,5 (5) 11,1 (5) 72 % (5) 94 % (5) (1) Reallocation of the 2000 instalment to the 2002 to 2006 instalments as no Interreg CIP was adopted in 2000. 
7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/19 Tabel 1 Ühenduse struktuurifondide põhiõigusaktidest ERFi poolt toetatavate projektideni Mis Kes Määrus (EÜ) nr 1260/1999, mille artiklites 20 ja 21 käsitletakse ühenduse algatusi Suunised, mille alusel seatakse algatusele eesmärgid, kohaldamise ulatus ja rakendusviisid Nõukogu võtab vastu Komisjon võtab vastu Ühenduse algatusprogrammi ettepanek Valmistavad ette üleeuroopalised komiteed või muud organisatsioonid, mille on nõupidamiste käigus moodustanud liikmesriikide pädevad üleriigilised, piirkondlikud või kohalikud ametkonnad Vastuvõetud ühenduse algatusprogrammid Programmilisa, milles täpsustatakse algatusprogrammi teatud aspekte Komisjon võtab vastu pärast läbirääkimisi ettepaneku esitanud asutustega Rakenduse eest vastutav asutus valmistab ette ja järelevalvekomitee võtab vastu Partnerid mitmetest liikmesriikidest koos lõpliku abisaajana määratletud ja juriidiliselt vastutava projektijuhiga Projektid C 303/20 ET Euroopa Liidu Teataja 7.12.2004 2000 Tabel 2 Interreg III eelarve täitmine 2001 2002 762,9 + 147,3 – 46,7 + 109,4 972,8 972,8 0,0 (miljonit eurot) 2003 (esialgne) 688,9 + 188,0 876,9 876,9 0,0 100 % (4) Kulukohustused Esialgsed assigneeringud 818,0 – ümberpaigutused – 818,0 (1) – ülekanded + ülekantud assigneeringud = kasutuselolevad assigneeringud (a) Täitmine (b) Ülekantavad assigneeringud (a)–(b) Täitmise määr (b)/(a) 0 % Maksed Esialgsed assigneeringud 139,0 – ülekanded = kasutuselolevad assigneeringud (a) Täitmine (b) Annulleeritud assigneeringud (a)–(b) 139,0 Täitmise määr (b)/(a) 0 % 777,0 – 73,3 (2) (2) (3) 703,7 594,3 109,4 (3) 84 % 100 % (4) 223,6 – 22,7 (5) 200,9 82,9 118,0 (5) 41 % (5) 370,0 563,3 – 370,0 (5) 370,0 193,3 267,5 182,2 102,5 (5) 11,1 (5) 72 % (5) 94 % (5) algatuse Interreg programmi ei võetud 2000. aastal vastu.
(2) Transfer to Ôinnovative actionsŐ following delays in the adoption of a number of CIPs and delays on the part of some Member States. 
(1) 2000. aasta osamakse ümberpaigutamine 2002.–2006. aasta osamaksetesse, sest ühtki ühenduse (2) Ülekanded uuteks meetmeteks teatud ühenduse algatusprogrammide hilinenud vastuvõtmise või teatud liikmesriikide hilinemiste tõttu.
In 2001: Greece-Albania (Strand A), Greece-FYROM (Strand A), Italy-Albania (Strand A), Italy-Adriatic (Strand A), Caribbean (Strand B), Runion (Strand B) and South Zone (Strand C). 
2001. aastal: Kreeka-Albaania (tegevussuund A), Kreeka-FYROM (tegevussuund A), Itaalia-Albaania (tegevussuund A), Itaalia-Aadria (tegevussuund A), Kariibi (tegevussuund B), Réunion (tegevussuund B) ja lõunapiirkond (tegevussuund C).
In 2002: Greece-Italy (Strand A), Greece-Turkey (Strand A), Archimed (Strand B) and Western Mediterranean (Strand B). 
2002. aastal: Kreeka-Itaalia (tegevussuund A), Kreeka-Türgi (tegevussuund A), Archimedes (tegevussuund B) ja Vahemere lääneosa (tegevussuund B).
(3) Appropriationscarriedoverfrom2001to2002followingdelaysintheadoptionofanumberofCIPs:Ireland-NorthernIreland(StrandA),Greece-Cyprus(StrandA),Spain-Atlantic (Strand B), North-West Europe (Strand B) and West Zone (Strand C). 
(3) 2001. aastast 2002. aastasse üle kantud summad teatud algatusprogrammide hilinenud vastuvõtmise tõttu: Iirimaa-Põhja-Iirimaa (tegevussuund A), Kreeka-Küpros (tegevussuund A), Hispaania-Atlandi ookean (tegevussuund B), Loode-Euroopa (tegevussuund B) ja Lääne piirkond (tegevussuund C).
(4) Rate of 100 %, taking into account the mechanism for automatic commitment of annual instalments on 30 April each year (Article 31 of Council Regulation (EC) No 1260/1999). 
(4) 100 %line määr, võttes arvesse iga-aastaste osamaksete 30. aprilliks automaatse sidumise mehhanismi (nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 31).
(5) Sizeoftransfersofpaymentappropriationsandcancelledappropriations,aswellaslowratesofimplementation.ThispositionisduetothelateadoptionoftheCIPsbythe Commissionandthetimerequiredafterwardsforselectingandlaunchingthefirstprojects(seeparagraphs 35to39).Around 70%oftheamountspaidin2001,2002and 2003 corresponds to the payment of automatic advance payments of 7 % of the ERDF contribution to the CIPs that were adopted. 
Umbes 70 % aastatel 2001, 2002 ja 2003 makstud summadest vastas automaatsetele ettemaksetele Euroopa Regionaalfondi 7 %st osamaksust vastuvõetud algatusprogrammidesse.
NB: see the CourtŐs Annual Report concerning the 2001 financial year, paragraphs 3.7, 3.8 and 3.34 (OJ C 295, 28.11.2002). 
NB: vt kontrollikoja 2001. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.7–3.8 ja 3.34 (EÜT C 295, 28.11.2002).
Source: DG REGIO and revenue and expenditure accounts 
Allikas: Tulude ja kulude aruanne ja regionaalpoliitika peadirektoraat
7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/21 Strand A: Cross-border cooperation Between neighbouring border regions, to develop cross-border economic and social centres through joint strategies for sustainable territorial development. 
7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/21 Tegevussuund A: Piiriülene koostöö Arendada säästva territoriaalse arengu ühtse strateegia alusel piiriäärsete naaberpiirkondade vahel piiriülesed majandus-ja sotsiaalsed poolused.
Areas along the internal and external land borders of the Community and certain maritime areas, as listed in the Annex to the Commission guidelines; adjoining areas may also be eligible, subject to certain conditions. 
Ühenduse maismaa sise-ja välispiiri äärsed alad ja teatavad mereäärsed alad, mis on loetletud komisjoni suuniste lisas; ka nende piirkondade lähisalad võivad teatud tingimustel olla abikõlblikud.
See Map 1. 
Vt kaart nr 1.
Listed in the Annex to the guidelines, but the list is not restrictive (urban, rural and coastal development; SMEs; employment initiatives; labour market and social inclusion; sharing human resources and facilities; environment, sources of energy; transport, communications; legal and administrative cooperation; human and institutional potential, etc.). 
Need on esitatud suuniste lisas, kuid loend ei ole lõplik (linna-, maa-ja mereäärsete piirkondade arendamine; VKE-d; tööhõive al-gatused; tööturg ja sotsiaalne eraldatus; inimressursside ja varustuse jagamine; keskkond; energia; transport, side; õiguslik ja halduslik koostöö; inim-ja organisatsiooniline potentsiaal jne).
At least 50 % of each Member StateŐs Interreg allocation, i.e. 3 539,2 million euro at 2003 prices. 
Vähemalt 50 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 3 539,2 miljonit eurot 2003. aasta hindades.
Strand B: Transnational cooperation To promote a higher level of territorial integration across large associations of European regions, with a view to achieving sustainable, harmonious and balanced development in the Community and better territorial integration with the candidate countries and other neighbouring countries. 
Tegevussuund B: Riikidevaheline koostöö Edendada kõrgetasemelist territoriaalset lõimumist Euroopa regioonide suurte assotsiat-sioonide vahel eesmärgiga saavutada ühenduse säästev, harmooniline ja tasakaalustatud areng ja kandidaatriikide ja muude naaberriikide parem territoriaalne hõlmatus.
Large geographical areas, as defined in the guidelines, grouping several European regions or entire Member States. 
Suured geograafilised alad, mis on määratletud suunistes ja rühmitatud mitmete Euroopa piirkondade või isegi tervete liikmesriikide kaupa.
See Map 2. 
Vt kaart nr 2.
Listed in the Annex to the guidelines, but the list is not restrictive (transnational spatial development strategies; promotion of efficient and sustainable transport and access to the information society; promotion of the environment, cultural heritage and natural resources; promotion of integrated cooperation between maritime regions and insular regions; promotion of cooperation between ultraperipheral regions). 
Need on esitatud suuniste lisas, kuid loend ei ole lõplik (riikidevahelise territoriaalse arengu strateegiad; säästva ja tõhusa transpordi ja infoühiskonnale juurdepääsu edendamine, keskkonna, kultuuripärandi ja loodusressursside edendamine; mereäärsete piirkondade ja saarte vahelise integratsiooni edendamine; väga kaugete äärealade koostöö edendamine).
At least 14 % of each Member StateŐs Interreg allocation, i.e. 1 313,6 million euro at 2003 prices. 
Vähemalt 14 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 1 313,6 miljonit eurot 2003. aasta hindades.
Strand C: Interregional cooperation To improve the effectiveness of policies and instruments for regional development and cohesion through partnership networks. 
Tegevussuund C: Piirkondadevaheline koostöö Parandada regionaalse arengu ja ühtlustamise poliitika ja vahendite tõhusust partnerluse võrgu abil.
Throughout the territory of the Community, between partners in non-neighbouring regions of different Member States. 
Kogu ühenduse territoorium, eri liikmesriikidest ja üksteisest kaugel asuvad partnerid.
See Map 3. 
Vt kaart nr 3.
Five topics relating to interregional cooperation (activities relating to Objective 1 or Objective 2, Interreg programmes, urban development, innovative regional actions and, generally, any topic concerning interregional cooperation). 
Viis piirkondliku koostöö teemat (tegevused, mis seonduvad esimese või teise eesmärgiga, Interregi programmid, linna areng, regionaal-sed uuenduslikud tegevused ja üldiselt iga teema, mis puudutab piirkondadevahelist koostööd).
6 % of each Member StateŐs Interreg allocation, i.e. 307,5 million euro at 2003 prices. 
Vähemalt 6 % iga liikmesriigi Interregi eraldisest, s.o 307,5 miljonit eurot 2003. aasta hindades.
This strand comprises four CIPs. Examples of projects: Ń introduction and promotion of a day pass Ń public measures to exploit the potential of a cross-border tourist region (training for guides, promotions, reservation system). 
Eesmärk Abikõlblikud piirkonnad Prioriteetsed valdkonnad Ressursid Projektide näited: — päevapiletite kasutuselevõtmine ja soodusmüük, mis kehtivad piiriülesel alal kõigis ühistranspordivahendites, — riiklikud meetmed piiriülese turismiala väärtustamiseks (giidide koolitus, soodusmeetmed, reserveerimissüsteem).
Table 3 Main characteristics of the three strands of the Interreg III Community Initiative Objective Eligible areas Priority themes Resources for use on all forms of public transport in a cross-border area, Examples of projects: Ń integrated actions carried out by 14 partners from four Member States with the aim of promoting existing highspeed rail networks (dedicated points of sale, touring exhibitions and events, surveys of passenger needs and passenger satisfaction, publications, etc.), Ń between partners in three Member States, experimentation and modelling in a region of agricultural, forestry and environmental measures to combat soil erosion, run-off of surface water and water retention. 
Projektide näited: — integreeritud tegevused, mida teostasid 14 Tabel 3 Ühenduse algatuse Interreg III kolme tegevussuuna põhijooned partnerit neljast liikmesriigist eesmärgiga soodustada olemasolevat kiirrongide võrku (üksikmüügipunktid, ühisüritused ja rändnäitused, reisijate vajaduste ja rahulolu uuringud, trükised jne), — kolme liikmesriigi partnerite vahel toimuvad eksperimendid ja kavandid põllumajanduslikeks, metsanduse ja keskkonna meetmeteks, et võidelda pinnase erosiooni, pinnavee äravoolu ja vee säilitamisega.
Projection for two other regions and public awareness campaigns, particularly with a view to inclusion in land utilisation plans. 
Kahe muu piirkonna kaasamine ja avalikkuse teavitamiskampaaniad, eelkõige nende hõlmamiseks maakasutuse planeerimisse.
Example of project: Ń creation of a network of 19 partners in 13 countries for management of Structural Fund programmes with the aim of exchanging information and experience in the rural development sector (conferences, seminars, addressed to the new Member States in particular). 
Projekti näide: — 13 riigi 19 partneri võrgu loomine struktuurifondide programmide halduseks eesmärgiga vahetada teavet ja kogemusi maapiirkondade arendamises (konverentsid, seminarid, eelkõige suunatud uutele liikmesriikidele).
The surface area of the eligible area is thus not a relevant data item. 
Seega ei ole abikõlbliku piirkonna pindala oluline andmeüksus.
7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/23 Alps (Strand A) To contribute to the sustainable develop-1. ment of the cross-border area by reducing 2. the obstacles created by the presence of a border. 
7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/23 Alpid (tegevussuund A) Anda panus piiriülese ala säästvasse arengus-1. se piirist tulenevate takistuste vähendamisega 2.
Increase in job opportunities 1. 
Töökohavõimaluste suurenemine Maapiirkondadest ja mägialadelt väljarändamise peatamine 1.
Joint spatial management with a view to sustainable development Fostering a sense of cross-border iden-1. tity in the context of European citizen-Ireland-Wales (Strand A) Achieving sustainable development, by a progressive integration of local economic, social and environmental development, of a region which is forward-looking and attractive in terms of its quality of life, social equity, environment and its communication links; establishing a region geared to the needs of competing in a global economy. 
Turismikülastuste jaotumine ajas ja ruu-Iirimaa — Wales (tegevussuund A) Saavutada säästev areng piirkonnas, mis on tulevikku vaatav ning atraktiivne pakutava elukvaliteedi, sotsiaalse võrdsuse ja keskkonna, samuti sidevõrkude osas, ühendades järk-järgult kohaliku majandus-, sotsiaalse ja keskkonna arengu; kujundada piirkond, mis vastab üleilmses majanduskontekstis konkurentsi vajadustele.
This will be achieved by developing the relationship between the public, private and voluntary sectors to help create quality jobs in a modern economy. Ń 1. 
Neid eesmärke saavutatakse tugevdades sidemeid avaliku, era-ja vabatahtlike sektori vahel, et aidata luua kvaliteetseid töökohti kaasaegses majanduses — 1.