natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANNEX I OVERVIEW OF THE RECOMMENDATIONS WHICH WERE REVIEWED BY THE COURT Per audit Fully implemented Being implemented Not implemented N/A under the current framework Insufficient evidence In most respects In some respects SR 4/2003 Rural development: support for less-favoured areas (Annex II) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x 9 x 10 x 11 x SR 13/2003 Production aid for cotton (Annex III) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x SR 11/2009 The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects (Annex IV) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x 9 x SR 7/2008 Intelligent energy 2003-2006 (Annex V) 1 x 2 x 3 x 4 x 13 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA I ÜLEVAADE KONTROLLIKOJA LÄBIVAADATUD SOOVITUSTEST Auditi kohta Täielikult rakendatud Rakendamine käib Ei kohaldata kehtivas raamistikus Ei kohaldata kehtivas raamistikus Ebapiisav tõendusmaterjal Enamjaolt rakendatud Teatud osas rakendatud Eriaruanne nr 4/2003 Maaelu areng: toetus vähemsoodsatele piirkondadele (lisa II) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x 9 x 10 x 11 x Eriaruanne nr 13/2003 Puuvilla tootmistoetused (lisa III) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x Eriaruanne nr 11/2009 LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine (lisa IV) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x 9 x Eriaruanne nr 7/2008 Perioodi 2003–2006 arukas energeetika (lisa V) 1 x 2 x 3 x 4 x 13 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
ANNEX I OVERVIEW OF THE RECOMMENDATIONS WHICH WERE REVIEWED BY THE COURT Per audit Fully implemented Being implemented Not implemented N/A under the current framework Insufficient evidence In most respects In some respects SR 6/2007 Effectiveness of technical assistance in the context of capacity development (Annex VI) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x SR 4/2009 Non-state actors' involvement in EC development cooperation (Annex VII) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x SR 16/2009 Pre-accession assistance to Turkey (Annex VIII) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x TOTAL 51 13 22 9 1 2 4 14 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA I ÜLEVAADE KONTROLLIKOJA LÄBIVAADATUD SOOVITUSTEST Auditi kohta Täielikult rakendatud Rakendamine käib Ei kohaldata kehtivas raamistikus Ei kohaldata kehtivas raamistikus Ebapiisav tõendusmaterjal Enamjaolt rakendatud Teatud osas rakendatud Eriaruanne nr 6/2007 Tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis (lisa VI) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x 8 x Eriaruanne nr 4/2009 Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine (lisa VII) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x 7 x Eriaruanne nr 16/2009 Türgile antav ühinemiseelne abi (lisa VIII) 1 x 2 x 3 x 4 x 5 x 6 x KOKKU 51 13 22 9 1 2 4 14 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
ANNEX II AGRICULTURE: LESS-FAVOURED AREAS 1. 
LISA II PÕLLUMAJANDUS: VÄHEMSOODSAD PIIRKONNAD 1.
Special Report 4/2003 concerned rural development support for less-favoured areas. ‘The support scheme for less-favoured areas (LFAs) grants aid to 55,8 % of the EU's agricultural holdings. The aid is granted per hectare and is designed to compensate for existing handicaps, e.g. agricultural holdings in agricultural areas with poor productivity where the accelerated decline in activity may jeopardise the viability of the area. 
Eriaruanne nr 4/2003 käsitles maaelu arengu toetusi vähemsoodsatele piirkondadele. „Vähemsoodsate piirkondade toetuskavaga antakse abi 55,8% ELi põllumajandusettevõtetele. Toetust antakse vastavalt hektarite arvule ning selle eesmärk on korvata ebasoodsaid tingimusi, nt põllumajandusettevõtted, mis asuvad madala tootlikkusega põllumajandusmaal, kus tegevuse vähenemise kiirenemine ohustaks kõnealuse piirkonna elujõulisust.
The annual cost of this aid is some 2 000 million euro, of which roughly 50 % is financed from EU funds’. (Source: Information Note ECA/03/11) 2. 
Selle abi aastane maksumus on ca 2 miljardit eurot, millest ligikaudu 50% rahastatakse ELi fondidest.“ (Allikas: kontrollikoja teatis ECA/03/11) 2.
The Court examined whether the implementation of the scheme was legal and regular; whether it was being appropriately monitored; whether relevant information on its impact was available; and whether timely action was being undertaken to correct any deficiencies. 3. 
Kontrollikoda uuris, kas kava rakendamine oli seaduslik ja korrektne; kas selle järelevalve oli asjakohane; kas selle mõju kohta oli saadaval asjakohast teavet ning kas puuduste parandamiseks võeti õigel ajal meetmeid. 3.
The Court recommended that: (1) a complete and in-depth review of the existing classification of all LFAs be performed (fully implemented); and (2) that the Commission should develop, in close collaboration with the Member States, a more appropriate set of indicators for identifying LFAs (implemented in some respects). 
Kontrollikoda soovitas: 1) vaadata täielikult ja põhjalikult läbi kõikide vähemsoodsate piirkondade puhul kehtiv klassifikatsioon (täielikult rakendatud) ning 2) komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega välja töötada sobivamad näitajad vähemsoodsate piirkondade määratlemiseks (teatud osas rakendatud).
The Court stressed that: (3) sound information on the impact of the scheme should be available (fully implemented); (4) all cases of systematic overcompensation should be identified, corrective measures taken (implemented in some respects); and (5) ‘good agricultural practices’ be defined clearly and verifiably (not relevant under current framework). 
Kontrollikoda rõhutas, et: 3) usaldusväärne teave kava mõju kohta tuleks teha kättesaadavaks (täielikult rakendatud), 4) kõik süstemaatilised ülemäärase hüvitamise juhud tuleb määratleda ja võtta parandusmeetmed (teatud osas rakendatud) ning 5) „head põllumajandustavad“ tuleb selgesti ja kontrollitavalt määratleda (ei ole asjakohane praeguse raamistiku puhul).
The Court also recommended that the Commission should: 1 2 (6) develop an inventory of existing regional/local practices in relation to specific farming conditions (implemented in most respects); (7) give full guidance to Member States on the requirements of an effective control system (not relevant under current framework); (8) ensure that the checks performed are effective (insufficient evidence1); (9) ensure that the Member States comply with the generally accepted accounting principles (insufficient evidence2), (10) ensure that the Member States comply with the obligation to present complete data in good time (implemented in most respects); and (11) define relI thiI thinkevant indicators in order to ensure that it can be monitored (insufficient evi-dence2). 
Samuti soovitas kontrollikoda komisjonil: 6) töötada välja nimekiri olemasolevatest piirkondli-kest/kohalikest tavadest, mille abil täpsustada põllumajandusega tegelemise tingimusi (enamjaolt rakendatud), 7) anda liikmesriikidele täielikud juhised mõjusa kontrollisüsteemi nõuete kohta (ei ole asjakohane praeguse raamistiku puhul), 8) tagada, et tehtavad kontrollid on mõjusad (ebapiisav tõendusmaterjal1), 9) tagada, et liikmesriigid järgiksid üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (ebapiisav tõendusmaterjal2), 10) tagada, et liikmesriigid täidaksid õigel ajal täielike andmete esitamise kohustust (enamjaolt rakendatud) ning 11) määratleda asjakohased näitajad, et tagada järelevalve tegemine (ebapiisav tõendusmaterjal2).
The present follow-up exercise did not include visits to Member States. 
1 Selle järelkontrolli raames liikmesriike ei külastatud.
See footnote 1. 
2 Vt 1. joonealune märkus.
4. The Court’s recommendations were fully addressed in two cases (1 and 3), addressed in most respects in two cases (6 and 10) and addressed in some respects in two cases (2, 4). 
4. Kontrollikoja soovitusi rakendati täielikult kahel juhul (1. ja 3.), enamjaolt kahel juhul (6. ja 10.) ning teatud osas kahel juhul (2. ja 4.).
Two cases were not applicable under the current revised framework (5 and 7) and in three cases (8, 9, and 11) the Commission has provided insufficient evidence or there was no final assessment from the Court’s auditors due to the limitations in the scope of the audit. See Annex I for implementation. 
Kahel juhul ei olnud soovitused praeguse muudetud raamistiku puhul asjakohased (5. ja 7.), kolmel juhul (8., 9. ja 11.) oli komisjon esitanud ebapiisavalt tõendusmaterjali või auditi ulatuse piiratuse tõttu ei olnud kontrollikoja audiitorid koostanud lõplikku hindamist. Vt lisa I rakendamise kohta.
ANNEX II OVERCOMPENSATION / DEFINITION OF REGIONS 8. 
LISA II ÜLEMÄÄRANE HÜVITAMINE / PIIRKONDADE DEFINITSIOON 8.
The recommendation to examine how possible overcompensation payments can be identified and prevented was only addressed in some respects. 
Võimalike ülemäärase hüvitamise juhtude avastamise ja vältimise uurimist puudutavat soovitust käsitleti vaid teatud osas.
There remains no obligation on Member States to ensure that appropriate expertise is provided by bodies or services functionally independent from those calculating the payments, in order to confirm the accuracy of the payments, as is obligatory for other rural development measures. 9. 
Liikmesriikidele ei ole siiani kehtestatud kohustust tagada, et maksete kalkuleerimisest funktsionaalselt sõltumatud asutused või talitused pakuksid asjakohast ekspertnõu, kinnitamaks maksete õigsust, mis on kohustustlik teiste maaelu arengu meetmete puhul. 9.
In October 2011 the Commission presented its legal proposal for the new rural development programming period 2014–20 which contains a new definition of LFAs based on biophysical criteria and an obligation to ensure that appropriate expertise is provided by bodies or services functionally independent from those calculating the payments. 
2011. aasta oktoobris esitas komisjon õigusakti ettepaneku uue maaelu arengu programmitöö perioodi 2014–2020 kohta, mis sisaldab uut, biofüüsilistel kriteeriumidel põhinevat vähemsoodsate piirkondade definitsiooni ning kohustust tagada, et asjakohast ekspertnõu pakkuvad asutused või talitused on makseid arvutavatest asutustest funktsionaalselt sõltumatud.
GOOD AGRICULTURAL PRACTICES 10. 
HEAD PÕLLUMAJANDUSTAVAD 10.
Concerning the definition of ‘good agricultural prac-tices4’, Regulation (EC) No 1698/2005 no longer makes reference to this requirement as an obligation for farmers. 
Määruses (EÜ) nr 1698/2005 ei viidata enam „headele põllumajandustavadele“4 kui põllumajandustootjatele kohustuslikus korras kehtivale nõudele.
Instead, following the 2003 CAP reform, farmers have to respect the cross-compliance obligations, entailing the statutory management requirements (SMR) and the good agricultural and environmental conditions (GAEC). 
Pärast 2003. aasta ÜPP reformi peavad põllumajandustootjad hoopis täitma nõuetele vastavuse kohustusi, mis sisaldavad kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus-ja keskkonnatingimusi.
These represent the minimum requirements for receiving LFA payments under the current framework. 
Need on kehtiva raamistiku raames vähemsoodsate piirkondade toetuse saamise minimaalsed tingimused.
Furthermore, within its annual financial audit activities related to the DAS, the Court identified repeatedly that LFA payments (‘natural handicap’ payments under current measures 211 and 212) were prone to errors. Member States’ controls systems are also the subject of the Court’s DAS activities, in which LFA-related shortcomings have been regularly identified. 
Pealegi leiti kontrollikoja kinnitava avaldusega seotud iga-aastase finantsaudititegevuse käigus korduvalt, et vähemsoodsate piirkondade maksete (praeguste meetmete 211 ja 212 raames antav ebasoodsate looduslike tingimuste toetus) puhul esines palju vigu.
4 The cross compliance framework (GAEC plus SMR) is in general comparable with the good agricultural practices. 5. 
4 Nõuetele vastavuse raamistik (head põllumajandus-ja keskkonnatingimused ning kohustuslikud majandamisnõuded) on üldiselt võrreldav heade põllumajandustavadega.
1. 
LISA III PÕLLUMAJANDUS: PUUVILLA TOOTMISTOETUSED 1.
Special Report 13/2003 concerned production aid for cotton. ‘Within the EU cotton is grown almost exclusively in Greece and Spain. 
Eriaruanne nr 13/2003 käsitles puuvilla tootmis-toetusi. „ELis toodetakse puuvilla peaaegu eranditult ainult Kreekas ja Hispaanias.
After harvesting, the fibres are separated from the seeds and waste material by a process known as ginning. 
Pärast koristust eraldatakse puuvilla-kiud seemnetest ja jääkmaterjalist lõugutamise teel.
The EU produces about 1,6 million tonnes of unginned cotton which provides a yield of about 0,5 million tonnes of fibres (ginned cotton). 
EL toodab ca 1,6 miljonit tonni toorpuuvilla, millest saadakse ligikaudu 0,5 miljonit tonni puuvillakiudu.
This level of production meets about 47 % of internal needs. 
See tootmismaht katab ligikaudu 47% siseturu vajadusest.
(Source: Information Note ECA/03/020) 2. 
(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/03/020) 2.
In its special report, the Court assessed the monitoring of the operation of the scheme in the Member States; whether the scheme was an efficient and effective means of providing support to cotton producers; the impact of the scheme on production, the quality of the cotton produced, alternative crop production and the environment; the reliability of the internal control system operating in the Member States; and the legality and regularity of payments made under the regime. 
Kontrollikoja eriaruandes hinnati kava toimimise järelevalvet liikmesriikides; kas kava oli tõhus ja mõjus puuvillatootjatele toetuse andmisel; kava mõju tootmisele, kasvatatava puuvilla kvaliteedile, alternatiivsete põllukultuuride kasvatusele ja keskkonnale; uuriti liikmesriikides toimiva sisekontrollisüsteemi usaldusväärsust ning kava raames tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust.
THE COURT'S RECOMMENDATIONS 3. 
KONTROLLIKOJA SOOVITUSED 3.
The Court recommended that the Commission take the opportunity of the proposed reform to address weaknesses in the regime, in particular that it: (1) have regard to the relative attractiveness of the aid for cotton and the effect of the aid on quantities produced (fully implemented); (2) consider the incorporation of a mechanism which ensures budget neutrality (fully implemented); (3) review the financial arrangements for the ginners (fully implemented); (4) examine the effectiveness of the incentive offered to improve the quality of the cotton produced (implemented in most respects); (5) obtain data on the negative impact of cotton production on the environment (implemented in most respects); and (6) ensure that the controls are transparent, well-founded and applied consistently (implemented in most respects). 
Kontrollikoda soovitas komisjonil kasutada võimalust kavandatava reformi käigus käsitleda kavas esinevaid puudusi, eelkõige: 1) võtaks arvesse puuvillatoetuse suhtelist atraktiivsust ja toetuse mõju toodetavatele kogustele (täielikult rakendatud), 2) kaaluks eelarve neutraalsust tagava mehhanismi lisamist (täielikult rakendatud), 3) vaataks läbi toorpuuvillatöötlejate rahastamiskorra (täielikult rakendatud), 17 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
Since the Court’s special report on production aid in 2003, the EU cotton aid has been reformed substantially, and the reforms have introduced important changes to the cotton support scheme, notably its partial inclusion in the single payment scheme (SPS) and the introduction of restructuring aid for the ginning industry. 
Pärast kontrollikoja 2003. aasta eriaruannet tootmistoetuste kohta on ELi puuvillatoetusi põhjalikult uuendatud ja reformidega on puuvillatoetuste kavas kehtestatud olulisi muudatusi, milleks on eeskätt osaline kaasamine ühtsesse otsemaksete kavva ja toorpuuvillatööstuse ümberkorraldusabi kasutuselevõtt.
At the time of the Court's previous audit, the support was paid to ginners so that cotton growers benefited only indirectly. 
Kontrollikoja eelmise auditi ajal maksti toor-puuvillatootjatele toetust nii, et puuvillakasvatajad said sellest vaid kaudselt kasu.
In 2006 the production aid was abolished and cotton growers received SPS payment entitlements corresponding to 65 % of the former support. 
Tootmistoetus kaotati 2006. aastal ja puuvillatootjad said ühtse otsemaksete kava raames toetusõigused, mille väärtus oli 65% varem saadud toetusest.
In addition, a new crop-specific payment was introduced whereby 35 % of the original support is paid to each farmer growing cotton. 
Lisaks võeti kasutusele uus, põllukultuurist sõltuv toetus, mille puhul makstakse igale puuvilla kasvatavale põllumajandustootjale 35% algsest toetusest.
Since 2008, national restructuring programmes are funded from the EU budget to facilitate restructuring in the cotton ginning industry and to enhance the quality and marketing of the cotton produced. 7. 
Alates 2008. aastast rahastatakse riiklikke ümberkorralduskavasid ELi eelarvest, et hõlbustada toorpuuvillatööstuse ümberkorraldamist ning parendada toodetava puuvilla kvaliteeti ja turustamist. 7.
Although the Commission has addressed most of the issues there is still a need for it to: ο further monitor the restructuring of the ginning industries in the principal producing states (Spain, Greece) — see recommendation 3 above, ο monitor the effectiveness of the quality measure introduced after the reform, based on Article 69 of Regulation (EC) No 1782/20031 (Spain) — see recommendation 4 above, ο follow-up fulfilment of environmental requirements — see recommendation 5 above, ο ensure the monitoring of the correct application of controls, concerning also the cotton production in the framework of the reformed cotton aid scheme (cotton area aid and the SPS) in the Member States. ) — see recommendation 6 above. 
Kuigi komisjon on käsitlenud enamikku küsimustest, peab ta veel: ο tegema täiendavat järelevalvet toorpuuvillatööstuse ümberkorraldamise üle peamistes tootjariikides (Hispaania, Kreeka) – vt 3. soovitus eespool, ο tegema järelevalvet pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 691 kohaselt tehtud reformi kasutusele võetud kva-liteedimeetme mõjususe üle (Hispaania) – vt 4. soovitus eespool, ο tegema järelkontrolli keskkonnanõuete täitmise üle – vt 5. soovitus eespool, ο tagama järelevalve kontrollide rakendamise korrektsuse üle, mis käsitleks ka reformitud puuvillatoetuskava raamistiku alla kuuluvat puuvillatootmist (puuvilla pindalatoetus ja ühtne otsemaksete kava) liikmesriikides – vt 6. soovitus eespool.
1 Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) No 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 (OJ L 270, 21.10.2003, p. 1). 
1 Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).
ANNEX III 18 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
LISA III 18 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
ANNEX IV AGRICULTURE: THE SUSTAINABILITY AND THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF THE LIFE-NATURE PROJECTS 1. 
LISA IV PÕLLUMAJANDUS: LIFE-LOODUSE PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUS JA KOMISJONIPOOLNE JUHTIMINE 1.
Special Report 11/2009 concerned the sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects. ‘In this special report the European Court of Auditors assesses the effectiveness of the European Commission’s management of the grants paid to LIFE-Nature projects in terms of the sustainability of their results. 
Eriaruandes nr 11/2009 käsitleti LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkust ja komisjonipoolset juhtimist. „Käesolevas Euroopa Kontrollikoja aruandes hinnatakse, kui mõjusalt haldab komisjon LIFE-Looduse projektidele makstavaid toetusi projektitulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast.
LIFE-Nature, a component of LIFE, co-finances projects in the Member States, mainly in relation to Natura 2000 sites, in favour of the conservation of species and habitats’. (Source: Information Note ECA/09/49) 2. 
LIFE-Loodusega kaasrahastatakse liikmesriikides peamiselt seoses Natura 2000 aladega läbiviidavaid projekte, et soodustada liikide ja elupaikade kaitset.“ (Allikas: kontrollikoja teatis ECA/09/49) 2.
The Court examined whether the revised selection process prioritised the projects that offered the highest expectation for sustainability; whether the projects were adequately implemented and monitored; whether the Commission ensured that information on project results and lessons learnt were appropriately disseminated; and whether projects were followed up and their results assessed in the long term. 3. 
Kontrollikoda uuris, kas muudetud valikumenetluse käigus seati tähtsuse järjekorda projektid vastavalt nende tõenäolisele jätkusuutlikkusele; kas projektide rakendamine ja järelevalve oli asjakohane; kas komisjon tagas, et projekti tulemustega seotud teavet ja saadud kogemusi levitati nõuetekohaselt ning kas projektide kohta tehti järelkontrolli ning kas nende tulemusi hinnati pikemas perspektiivis.
The Court recommended that the Commission should: (1) review its selection model (fully implemented); (2) prioritise LIFE-Nature project proposals via the selection model (implemented in some respects); and (3) consider ways of shortening the selection procedure (implemented in most respects). 
3. Kontrollikoda soovitas komisjonil: 1) vaadata läbi oma valikumudel (täielikult rakendatud), 2) seada tähtsuse järjekorda LIFE-Looduse projektitaotlused, kasutades selleks valikumudelit (enamjaolt rakendatud) ning 3) uurida viise valikumenetluse lühendamiseks (enamjaolt rakendatud).
It also recommended that the Commission should: (4) improve project monitoring (fully implemented); (5) develop appropriate indicators and criteria (fully implemented). 
Samuti peaks komisjon: 4) parendama projektide järelevalvet (täielikult rakendatud), 5) välja töötama asjakohased näitajad ja kriteeriumid (täielikult rakendatud). 4.
Five of the nine recommendations were fully implemented (1, and 4–7), including those related to the review of selection models, implementation of projects (monitoring, indicators, criteria) and dissemination of results. 
Üheksast soovitusest viis rakendati täielikult (1. ning 4.–7.), sh valikumudelite läbivaatamisega, projektide rakendamisega (järelevalve, näitajad, kriteeriumid) ja tulemuste levitamisega seotud soovitused.
One was implemented in most respects (3), two in some respects (2 and 9) and one was not implemented (8). See Annex I for implementation. 5. 
Üks soovitus rakendati enamjaolt (3.), kaks teatud osas (2. ja 9.) ning ühte ei rakendatud (8.). Rakendamise kohta vt lisa I. 5.
SELECTION PROCEDURE 6. 
VALIKUMENETLUS 6.
The Commission agreed to review the selection procedure in order to shorten it and make the sustainability criterion more visible for the nature and biodiversity component. 
Komisjon nõustus valikumenetluse läbi vaatama, et seda lühendada ning muuta jätkusuutlikkuse kriteerium looduse ja bioloogilise mitmekesisuse komponendi puhul paremini nähtavamaks.
The evaluation guide was reformulated and two separate procedures were put in place (environment/nature). 
Hindamisjuhend sõnastati ümber ja kehtestati kaks eraldi menetlust (keskkond/loodus).
However, the criterion for ‘sustainability’ is still included as a sub-criterion of ‘contribution to the general objectives of Life+’ without a separate weighting. 
Jätkusuutlikkuse kriteerium on ikka veel esitatud „LIFE+ üldiste eesmärkide saavutamise toetamise“ alakriteeriumina, ilma et seda eraldi kaalutaks.
Therefore the Commission has yet to define a separate selection criterion for sustainability. 
Seetõttu peaks komisjon jätkusuutlikkuse puhul määratlema eraldi valikukriteeriumi.
IMPLEMENTATION OF PROJECTS 7. 
PROJEKTIDE RAKENDAMINE 7.