natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case that deposit taking is identified as critical function, this does not automatically require the exclusion of these liabilities from bail-in as the ability of the bank to continue to take deposits is not necessarily impaired by the amount of those deposits being reduced following bail in: the infrastructure remains in place to do so and the bank will continue to operate its business post-resolution. Therefore, their exclusio3n 
Juhul kui hoiuste kaasamist käsitletakse kriitilise funktsioonina, ei nõua see automaatselt nende kohustuste väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest, sest panga suutlikkust jätkata hoiuste kaasamist ei kahjusta nende hoiuste summa, mis pärast kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist vähenevad: taristu jääb alles ja pank jätkab oma tegevust pärast kriisilahendust.
could be justified only if, in exceptional circumstances, it is considered necessary based on financial stability grounds in accordance with Article 27(5)(c) SRMR/ Article 44(3)(c) BRRD. 
Seetõttu võiks nende väljajätmine olla põhjendatud ainult juhul, kui seda käsitletakse erandjuhul vajalikuna finantsstabiilsuse põhjusel kooskõlas ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 27 lõike 5 punktiga c ja pankade maksevõime taastamise ja pangakriiside lahendamise direktiivi artikli 44 lõike 3 punktiga c.
Moreover, the SRB would like to note that, in practice, the vast majority of banks within the SRB’s remit have significant levels of other types of liabilities ranking below preferred deposits (i.e. deposits of natural persons and SMEs above EUR 100 000), which must be bailed in first and in full before there is any bail-in of preferred deposits. 
Lisaks soovib Ühtne Kriisilahendusnõukogu märkida, et praktikas on enamikus Ühtse Kriisilahendusnõukogu pädevusvaldkonda kuuluvatest pankadest märkimisväärsel tasemel teist liiki kohustusi, mille järk on eelisseisundis hoiustest madalam (st füüsiliste ja VKEde 100 000 eurot ületavad hoiused), mille suhtes tuleb esimesena ja täielikult kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist kohaldada, enne kui seda tehakse eelisseisundis hoiuste suhtes.
Therefore, the need to exclude preferred deposits from bail-in is less likely to arise in practice as they are less likely to be subject to bail-in. 
Seetõttu on eelisseisundis hoiuste kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest väljajätmise vajadus praktikas vähem tõenäoline, sest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamine nende suhtes on vähem tõenäoline.
Lastly, it has to be noted that the SRB will determine MREL targets at consolidated level for priority banks as part of the 2017 resolution planning cycle. 
Samuti tuleb märkida, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu määrab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärgid prioriteetsete pankade jaoks kindlaks konsolideeritud tasandil osana 2017. aasta kriisilahenduse kavandamise tsüklist.
Reply to paragraph 47: It should be clarified that the resolution authorities are not required to assess a bank’s ability to report the information required by a Deposit Guarantee Scheme (DGS) in all cases. 
Vastus punktile 47 Kriisilahendusasutustelt ei nõuta, et nad hindaksid panga suutlikkust esitada kõikidel juhtudel hoiuste tagamise skeemis nõutud teavet.
Article 24 of Commission’s Delegated Regulation 2016/1075 (DR 2016/1075) explains that resolution authorities shall first assess the credibility of normal insolvency proceedings. 
Komisjoni delegeeritud määruse 2016/1075 artiklis 24 on selgitatud, et kriisilahendusasutused hindavad esmalt tavalise maksejõuetusmenetluse usaldusväärsust.
The feasibility – and hence the ability of a bank to report the necessary information to a DGS – only needs to be assessed, if normal insolvency proceedings are found to be credible. 
Teostatavust – ja seega panga suutlikkust esitada hoiuste tagamise skeemile vajalikku teavet – on vaja hinnata ainult juhul, kui leitakse, et tavaline maksejõuetusmenetlus ei ole usaldusväärne.
Therefore, in the vast majority of the 2016 resolution plans, such an assessment was not required since liquidation of the bank under normal insolvency proceedings was not considered to be credible. 
Seetõttu enamikus 2016. aasta kriisilahenduskavadest sellist hindamist ei nõutud, sest panga likvideerimist tavalise maksejõuetusmenetluse käigus ei peetud usutavaks.
Reply to paragraph 48: The SRB would like to note that the legal framework does not require the SRB to include an assessment of the available DGS funding. 
Vastus punktile 48 Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et õigusraamistik ei nõua Ühtselt Kriisilahendusnõukogult hinnangu andmist hoiuste tagamise skeemi olemasolevate rahastamisvahendite kohta.
In particular, Article 24(4) of the DR 2016/1075 requires that, when assessing the feasibility of the liquidation, the SRB has to assess only the capacity of the bank to provide the relevant information. 
Delegeeritud määruse 2016/1075 artikli24 lõikes4 o4n nõutud, et likvideerimise teostatavuse hindamisel peab Ühtne Kriisilahendusnõukogu hindama ainult panga suutlikkust esitada asjakohast teavet.
Moreover, the level of ex ante funding of the DGS does not represent the full amount of funds which are available to the DGS, since the Directive 2014/49/EU (DGS Directive or DGSD) provides for additional sources of funding, such as ex post funding, for the DGS. 
Lisaks ei kajasta hoiuste tagamise skeemi ex ante rahastamise tase hoiuste tagamise skeemile kättesaadavate vahendite täielikku summat, sest direktiivis 2014/49/EL on hoiuste tagamise skeemi jaoks ette nähtud täiendavad rahastamisallikad, nt ex post rahastamine.
Reply to paragraph 60: The inadequacy of banks’ information systems for all resolution purposes, including bail-in, has been identified as a potential impediment to resolution for many SRB banks. 
Vastus punktile 60 Pankade teabesüsteemide ebapiisavus kõikide kriisilahenduse eesmärkide, sealhulgas kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise seisukohalt, on paljude Ühtse Kriisilahendusnõukogu alla kuuluvate pankade puhul tuvastatud võimaliku kriisilahenduse takistusena.
The SRB has requested its banks to improve their management information systems to address this issue and the EBA has convened a working group to provide further guidance to banks as to capacities expected of their management information systems to meet resolution authorities’ requirements. 
Ühtne Kriisilahendusnõukogu on nõudnud oma pankadelt juhtimisteabesüsteemide parandamist selle küsimusega tegelemiseks ja Euroopa Pangandusjärelevalve on kokku kutsunud töörühma, et esitada pankadele edasisi suuniseid võimekuste kohta, mida nende juhtimisteabesüsteemidelt kriisilahendusasutuste nõuete täitmiseks oodatakse.
Reply to paragraph 61: The bail-in of liabilities is legally exercised by an administrative order and therefore, takes effect at the time of that order. 
Vastus punktile 61 Kohustuste teisendamist teostatakse õiguslikult haldusmääruse alusel ja seetõttu jõustub see määruse väljastamisel.
The subsequent implementation of the bail-in may take time, but the liabilities will not have escaped bail-in during this implementation period. 
Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise järgnev rakendamine võib võtta aega, kuid seda ei ole võimalik sel rakendamisperioodil vältida.
See below the reply to paragraph XI of the Executive summary (see Section VII of the present reply). 
Vastus punktile 62 Vt allpool vastus kokkuvõtte punktile XI (vt praeguse vastuse punkt VII).
Reply to paragraph 63: With regard to the enforceability of the resolution tools, Article 25(3)(e) of the DR 2016/1075 refers to “the enforceability of resolution tools which would be applied, in particular in third countries”. 
Vastus punktile 63 Seoses kriisilahendusvahendite rakendatavusega on delegeeritud määruse 2016/1075 artikli 25 lõike 3 punktis 2 viidatud järgmisele: „kohaldatavate kriisilahendusvahendite rakendatavus, eelkõige kolmandates riikides“.
This paragraph has to be interpreted as referring only to the enforceability of resolution tools in third countries and not in the EU, since according to Article 66 BRRD, resolution actions adopted in one Member State shall be enforced in other Member States. 
Seda punkti tuleb tõlgendada ainult viitena kriisilahendusvahendite rakendatavusele kolmandates riikides ja mitte ELis, sest pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 66 kohaselt on ühes liikmesriigis vastu võetud kriisilahendusmeetmed rakendatavad teistes liikmesriikides.
Therefore, there is no need to do the analysis of the enforceability when the governing law is that of an EU Member State. 
Seetõttu puudub vajadus analüüsida rakendatavust, kui reguleeriv õigus on ELi liikmesriigi õigus.
Reply to paragraph 66: The SRB would like to note that to the extent that a bank has large volumes of retail bond issuance, this has been identified as a potential impediment to successful use of the resolution tools and banks have already been encouraged to reduce the amount of such issuance going forward. 
Vastus punktile 66 Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et kui pank on välja andnud suures ulatuses jaevõlakirju, siis on seda käsitatud kriisilahendusvahendite edukaks kasutamise võimaliku takistusena ja panku on juba julgustatud selliste võlakirjade väljaandmist vähendama.
Reply to paragraph 67: The inadequacy of banks’ information systems for all resolution purposes, including valuation, has been identified as a potential impediment to resolution for many SRB banks. 
Vastus punktile 67 Pankade teabesüsteemide ebapiisavus kriisilahenduse kõikide eesmärkide, sealhulgas hindamise seisukohalt on paljude Ühtse Kriisilahendusnõukogu alla kuuluvate pankade puhul tuvastatud võimaliku kriisilahenduse takistusena.
See the SRB’s reply to paragraph 60. 
Vt Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastus punktile 60.
Reply to paragraph 69: The SRB would like to note that in the first half of 2017, guidance notes on operational continuity in resolution and financial market infrastructures (FMIs) have been developed and therefore the 2017 resolution plans will include more detail in this regard. 
Vastus punktile 69 Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et 2017. aasta esimeses pooles töötati välja suunised tegevuse järjepidevuse kohta kriisilahenduse ajal ja finantsturgude taristute kohta ning seetõttu sisaldavad 2017. aasta kriisilahenduskavad selles aspektis rohkem üksikasju.
Reply to paragraph 76: See the SRB’s reply to paragraph 33. 
Vastus punktile 76 Vt Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastus punktile 33.
Reply to paragraph 77: As part of the 2017 resolution planning cycle to be implemented in 2018, the SRB will set binding MREL targets at consolidated level for the priority banks. 
Vastus punktile 77 Ühtne Kriisilahendusnõukogu määrab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude siduvad eesmärgid prioriteetsete pankade jaoks kindlaks konsolideeritud tasandil osana 2017. aasta kriisilahenduse kavandamise tsüklist, mida rakendatakse 2018. aastal.
Reply to paragraph 78: The SRB would like to note that the SREP score, among other factors (e.g. size, complexity), was used in determining the list of priority banks, who will be the first to have a binding consolidated MREL target as part of the 2017 resolution planning cycle. 
Vastus punktile 78 Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et kui kriisilahendusnõukogu määras kindlaks prioriteetsete pankade nimekirja, kellele kehtestatakse 2017.aasta kriisilahenduse kavandamise tsüklis esimesena omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude siduvad eesmärgid, kasutas ta selleks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi punktisummat (nt suurus, keerukus).
When setting the binding consolidated MREL target, the SRB will take into account the Pillar 2 capital requirements of the bank, which reflect the supervisory assessment, as banks with higher SREP scores typically face higher Pillar 2 capital requirements. 
Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude siduva eesmärgi kindlaksmääramisel võtab Ühtne Kriisilahendusnõukogu arvesse panga teise samba kapitalinõudeid, mis kajastab järelevalvealast hinnangut, sest kõrgemate järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi punktisummadega pankadele esitatakse tavaliselt kõrgemaid teise samba kapitalinõudeid.
The Pillar 2 capital requirements play an integral part in calculating both the loss absorption amount and the recapitalisation amount of a bank’s MREL and is used by the SRB in setting its MREL targets. 5 
Teise samba kapitalinõuded on nii kahjumi katmise võime kui ka panga omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rekapitaliseerimise summa arvutamise lahutamatu osa ning Ühtne Kriisilahendusnõukogu kasutab neid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkide kehtestamisel.
However, the SRB has historically only been provided with a bank’s SREP score and a copy of the letter to banks outlining its Pillar 2 capital requirements. 
Ühtsele kriisilahendusnõukogule on seni esitatud siiski ainult panga järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi punktisumma ja koopia pankadele saadetud kirjast, milles on nende teise samba kapitalinõuded.
At this stage, the SRB has not been provided with a detailed analysis or assessment supporting a bank’s SREP score, thus such analysis or assessment is not used to further inform a bank’s MREL target. 
Sel etapil ei ole Ühtsele Kriisilahendusnõukogule esitatud üksikasjalikku analüüsi või hinnangut, mis toetaks panga järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi punktisummat, seega ei kasutata sellist analüüsi või hinnangut panga teavitamiseks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärgist.
In the context of the revision of the MoU with the ECB, it is foreseen that the SRB will have access to the detailed SREP assessment for priority banks, being those with a SREP score of 4 or a SREP score of 3 with a sub-score of 4. 
Seoses koos EKPga tehtava vastastikuse mõistmise memorandumi läbivaatamisega on Ühtsel Kriisilahendusnõukogul juurdepääs üksikasjalikule järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi hinnangule prioriteetsete pankade kohta, mille järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi punktisumma on 4 või 3 ja alamsumma 4.
Reply to paragraph 79: Banks were informed of indicative shortfalls in meeting their MREL targets in 2016 and workshops are being held with banks in fourth quarter of 2017, during which banks will be updated as to current shortfalls based on end of year data from 2016. 
Vastus punktile 79 Pankasid teavitati esialgsetest puudujääkidest nende omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkide täitmisel 2016. aastal ning 2017. aasta neljandas kvartalis peetakse koos pankadega seminare, mille käigus antakse pankadele 2016.aasta lõpu andmete alusel ajakohast teavet praeguste puudujääkide kohta.
The binding consolidated MREL targets to be set in 2017 will be accompanied by a transition period during which those banks will be required to fill the identified shortfall in their MREL. 
kohustuste miinimumnõude eesmärkidega kaasneb üleminekuperiood, mille käigus nõutakse pankadelt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkidega seoses tuvastatud puudujäägi kõrvaldamist.
Reply to paragraph 80: Article 22(1) of DR 2016/1075 requires a “summary of the plan including a description of the institution or group and a summary of items referred to in points (2) to (8)” of the same article. 
Vastus punktile 80 Delegeeritud määruse artikli 22 lõikes 1 on nõutud järgmist: „kava kokkuvõte, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kirjeldus ja punktides 2–8 osutatud teabe kokkuvõte“.
It says “summary of items” and not “summary of each and every item”. 
Selles on öeldud „teabe kokkuvõte“ ja mitte „iga üksiku punkti kokkuvõte“.
Art. 22(2) to (8) of DR 2016/1075 lists the categories of information to be included in the plan. 
Delegeeritud määruse artikli 22 lõigetes 2–8 on loetletud teabe kategooriad, mis tuleb kavasse lisada.
Hence the requirement is a summary of the different categories. 
Seega nähakse nõudega ette erinevate kategooriate kokkuvõte.
Reply to paragraph 81: The 2016 resolution plans were the first plans to be adopted by the SRB and so they were the first plans to be disclosed in summary to banks. 
Vastus punktile 81 2016. aasta kriisilahenduskavad olid esimesed kavad, mille Ühtne Kriisilahendusnõukogu pidi vastu võtma, ja seega esimesed kavad, mille kokkuvõte pankadele avaldatakse.
Therefore, at the time of adoption of the 2016 resolution plans, no feedback had been received. 
Seetõttu ei olnud 2016.aasta kriisilahenduskavade vastuvõtmise ajal tagasisidet laekunud.
The feedback so far received from banks will be reflected in subsequent iterations of the resolution plans. 
Pankadelt seni saadud tagasisidet kajastatakse järgmistes kriisilahenduskavades.
Resolution Planning guidance (paragraphs VIII of the Executive summary and paragraphs 84-102) Reply to paragraphs VIII of the Executive summary and 84: The SRB would like to highlight that it has an ambitious work programme for the preparation of guidance notes on various resolution topics, with delivery of those notes scheduled at various times over 2017 and the first half of 2018. 
Kriisilahenduse kavandamise suunised (kokkuvõtte punktVIII ja punktid 84–102) Vastus kokkuvõtte punktidele VIII ja 84 Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib rõhutada, et tal on erinevate kriisilahenduse teemade juhendite koostamiseks olemas ambitsioonikas tööprogramm; juhendid väljastatakse eri aegadel 2017. aastal ja 2018. aasta esimesel poolaastal.
In this regard, the SRB would like to indicatively refer to the guidance notes developed on the following topics: guidance for IRTs in respect of critical functions, access to FMIs, operational continuity and MREL. 
Sellega seoses soovib Ühtne Kriisilahendusnõukogu esialgu viidata järgmiste teemade kohta väljatöötatud juhenditele: suunised sisemistele kriisilahendusmeeskondadele seoses kriitiliste funktsioonidega, juurdepääs finantsturgude taristutele, tegevuse järjepidevus ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärgid.
These notes have informed the drafting of resolution plans in 2017. 
Need dokumendid on olnud aluseks kriisilahenduskavade koostamisel 2017. aastal.
With regard to MREL, the SRB adopted a policy for setting MREL in October 2017 and will set binding consolidated MREL targets in 2017. 
Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkidega seoses võttis Ühtne Kriisilahendusnõukogu 2017. aasta oktoobris vastu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkide kehtestamise poliitika ning kehtestab siduvad konsolideeritud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärgid 2017. aastal.
The MREL policy has been shared with IRTs and will inform the drafting of resolution plans in the 2017 resolution planning cycle. 
Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkide poliitikat on jagatud sisemiste kriisilahendusmeeskondadega ja see on kriisilahenduskavade koostamise aluseks 2017. aasta kriisilahenduse kavandamise tsükli käigus.
Reply to paragraph 91: In response to the ECA’s statement that “no guidance has yet been provided on the content of the condensed resolution plans”, the SRB would like to note that the SRB has now prepared templates for the resolution plans to be used by the IRTs. 
Vastus punktile 91 Vastuseks kontrollikoja märkusele, et „lühendatud kriisilahenduskavade sisu kohta ei ole veel suuniseid esitatud“, soovib Ühtne Kriisilahendusnõukogu märkida, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu on nüüdseks koostanud kriisilahenduskavade vormid, mida sisemised kriisilahendusmeeskonnad saavad kasutada.
These new templates provide guidance as to the content of the plans. 
Need uued vormid sisaldavad suuniseid kavade sisu kohta.
6 Reply to paragraph 92: At the beginning of 2016, a special taskforce consisting of representatives of the SRB and the NRAs was created to work on the issue of simplified obligations. 
Vastus punktile 92 7 2016. aasta alguses loodi Ühtse Kriisilahendusnõukogu ja liikmesriikide kriisilahendusasutuste esindajatest koosnev töörühm, et töötada lihtsustatud kohustuste kallal.
As a result of this work, in September 2016, the policy note on simplified obligations (SO) for less significant institutions (LSIs) was prepared and adopted by the SRB and presented to its Plenary Session. 
Selle töö tulemusena koostati 2016. aasta septembris poliitikadokument vähem oluliste krediidiasutuste lihtsustatud kohustuste kohta, mille Ühtne Kriisilahendusnõukogu vastu võttis ja oma täiskogule esitas.
The policy note defines the main principles to guide the application of simplified obligations for LSIs and indicates the minimum requirements for the content of the resolution plans for institutions under simplified obligations. 
Poliitikadokumendis on määratletud vähem olulistele krediidiasutustele lihtsustatud kohustuste kohaldamise põhimõtted ja esitatud kriisilahenduskavade sisu miinimumnõuded institutsioonidele, kellele lihtsustatud kohustused laienevad.
In the interim, ongoing work was undertaken at the EBA level in respect of draft regulatory technical standards (RTS) for the application of simplified obligations. 
Vahepeal jätkus Euroopa Pangandusjärelevalve tasandil järjepidev töö regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudega lihtsustatud kohustuste kohaldamiseks.
The RTS was subject to public consultation, which concluded on 8 August 2017, and remains to be endorsed by the Commission. 
Regulatiivsete tehniliste standarditega seoses algatati avalik konsultatsioon, mis lõppes 8. augustil 2017 ja mille komisjon peab veel kinnitama.
The RTS supersedes the SRB policy note, which will consequently be reviewed and updated once the RTS is endorsed and published it the Official Journal of the European Union. 
Regulatiivsed tehnilised standardid asendavad Ühtse Kriisilahendusnõukogu poliitikadokumendi, mis seejärel läbi vaadatakse ja ajakohastatakse pärast regulatiivsete tehniliste standardite kinnitamist ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
As regards the banks under direct remit of the SRB, no decision has been made to apply simplified obligation to these banks. 
Mis puudutab Ühtse Kriisilahendusnõukogu otsesesse pädevusse kuuluvaid pankasid, siis ei ole veel otsust tehtud lihtsustatud kohustuse kohaldamise kohta nende pankade suhtes.
Given the size and complexity of the banks within the SRB’s remit, it is expected that SOs will only apply to a handful of banks within the SRB’s remit, if any, and so making SO determinations has not been a priority of the SRB. 
Võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu pädevusse kuuluvate pankade suurust ja keerukust, hakatakse lihtsustatud kohustusi eeldatavasti kohaldama ainult vähestele Ühtse Kriisilahendusnõukogu pädevusse kuuluvatele pankadele, kui sedagi, ning seega ei ole lihtsustatud kohustuste kindlaksmääramine Ühtse Kriisilahendusnõukogu prioriteet.
Reply to paragraph 93: In 2017, the SRB established an expert network on resolution reporting responsible for evaluating existing information sources, identifying information gaps and putting forward proposals to improve resolution reporting. 
Vastus punktile 93 2017.aastal lõi Ühtne Kriisilahendusnõukogu kriisilahenduse alase aruandluse eksperdivõrgustiku, kes vastutab olemasolevate teabeallikate hindamise, puuduoleva teabe kindlakstegemise ja ettepanekute esitamise eest kriisilahenduse alase aruandluse parandamiseks.
The findings of this network fed into in a new set of EBA Templates, developed by an EBA network of experts charged with reviewing the Implementing Technical Standards on resolution reporting (as reflected in the Commission Implementing Regulation 2016/1066). 
Nimetatud võrgustiku järeldused võeti Euroopa Pangandusjärelevalve vormide uue kogumi aluseks, mille töötas välja Euroopa Pangandusjärelevalve eksperdivõrgustik, kelle ülesanne on kriisilahenduse alase aruandlusega seotud rakenduslike tehniliste standardite läbivaatamine (mida on kajastatud komisjoni rakendusmääruses 2016/1066).