natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Available EU statistics on PPP sales are aggregated on a too high level to be useful and those on the agricultural use of PPP were not comparable. 
Kättesaadav ELi statistika taimekaitsevahendite müügi kohta on koondatud liiga kõrgel tasandil, et sellest kasu oleks, ning taimekaitsevahendite põllumajanduslik kasutamine ei olnud võrreldav.
IX In November 2019, the Commission published its estimate of two new harmonised risk indicators. 
IX 2019. aasta novembris avaldas komisjon oma hinnangu kahe uue ühtlustatud riskinäitaja kohta.
Neither indicator shows the extent to which the directive has been successful in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Kumbki näitaja ei näita, mil määral on direktiiv olnud edukas ELi eesmärgi saavutamisel, milleks on taimekaitsevahendite säästev kasutamine.
X Based on these findings, we recommend that the Commission should: (1) check that the Member States convert the general principles of integrated pest management into practical criteria and that they verify them at farm level, allowing them to be linked to payments under the common agricultural policy in the post-2020 period; (2) improve statistics on PPPs when revising the legislation to make them more accessible, useful and comparable; and (3) to assess the progress made towards policy objectives, improve the harmonised risk indicators, or develop new ones, taking account of the use of PPPs. 5 
X Nende leidude alusel esitame komisjonile järgmised soovitused: 1) kontrollida, et liikmesriigid muudavad integreeritud taimekaitse üldised põhimõtted praktilisteks kriteeriumideks ja kontrollivad neid põllumajandusettevõtte tasandil; see võimaldab siduda kriteeriumid ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate maksetega 2020. aasta järgsel perioodil; 2) parandada õigusaktide läbivaatamisel taimekaitsevahendite alast statistikat, muutes need kättesaadavamaks, kasulikumaks ja võrreldavamaks; ning 3) hinnata poliitikaeesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, parandada ühtlustatud riskinäitajaid või töötada välja uued, võttes arvesse taimekaitsevahendite kasutamist. 5
Introduction EU policy on plant protection products 01 Plant protection products (PPP) are pesticides used to combat harmful organisms, pests and diseases, influence the life processes of plants, preserve plant products, or destroy or prevent growth of undesired plants or parts of plants. 
Sissejuhatus ELi taimekaitsevahendite poliitika 01 Taimekaitsevahendid on pestitsiidid, mida kasutatakse kahjulike organismide, kahjurite ja haiguste vastu võitlemiseks, taimede eluprotsessi mõjutamiseks, taimsete saaduste säilitamiseks ning ebasoovitavate taimede või taimeosade hävitamiseks või kasvu takistamiseks.
PPPs include insecticides, fungicides and herbicides. 
Taimekaitsevahendite hulka kuuluvad insektitsiidid, fungitsiidid ja herbitsiidid.
02 Using PPPs can put pressure on the environment; it can pose risks to ground and surface water quality, soil quality, biodiversity, ecosystems and to human health, including through residues in food. 
02 Taimekaitsevahendite kasutamine võib avaldada survet keskkonnale; see võib ohustada maapinna ja pinnavee kvaliteeti, mulla kvaliteeti, bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ja inimeste tervist, sealhulgas toidus sisalduvate jääkide kaudu.
PPPs sprayed on fields can enter the surrounding land and water (see Figure 1). 
Põldudele pritsitud taimekaitsevahendid võivad sattuda pinnasesse ja vette (vt joonis 1).
PPPs affect plants and animals and can contribute to biodiversity loss1, including reductions in insect populations. 
Taimekaitsevahendid mõjutavad taimi ja loomi ning võivad põhjustada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist1, sealhulgas putukate populatsiooni vähenemist.
For example, the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services identified PPPs as one of the drivers of a declining pollinators’ population2. 
Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduspoliitika platvorm tuvastas näiteks, et taimekaitsevahendid on üks tolmeldajate arvu vähenemise põhjustajaid2.
6 1 2 Geiger, F. et al, “Persistent negative effects of pesticides on biodiversity and biological control potential on European farmland”, Basic and Applied Ecology, Elsevier Gmbh, 2010, p. 
6 1 2 Geiger, F. et al, „Persistent negative effects of pesticides on biodiversity and biological control potential on European farmland“, Basic and Applied Ecology, Elsevier Gmbh, 2010, lk 97–105.
IPBES, “The assessment report of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production”, Secretariat of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, Bonn, Germany, 2016. 
IPBES, „The assessment report of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production“, Secretariat of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, Bonn, Saksamaa, 2016.
Figure 1 – How PPPs can put pressure on the environment 7 Source: Clearwater,R.L.,T.MartinandT.Hoppe(eds.),“EnvironmentalsustainabilityofCanadian agriculture: Agri-environmental indicator report series – Report #4”, Agriculture and Agri-Food Canada, Ottawa, 2016, p. 
Joonis 1. Kuidas taimekaitsevahendid võivad keskkonnale survet avaldada Kuivsadenemine Vihmavee põhjustatud ärauhtumine Taimekaitsevahendite piiskade või auru triiv pärast kasutamist Fotokeemiline lagunemine 7 Taimekaitsevahendi te piiskade või auru triiv kasutamisel Keemiline ja mikroobne lagunemine vees Leostumine ja eelistatud voolutee Allikas: Clearwater, R. L., T. Martin ja T. Hoppe (eds.), „Environmental sustainability of Canadian agriculture: Agri-environmental indicator report series – Report #4“, Agriculture and Agri-Food Canada, Ottawa, 2016, lk 155.
155. 03 Since 1991, the EU has had common rules on authorisation and use of PPPs (Member States previously had their own laws). 
03 Alates 1991. aastast on ELis ühised eeskirjad taimekaitsevahenditele lubade andmise ja kasutamise kohta (liikmesriikidel olid varem oma seadused).
Annex I sets out the most important EU legislation on PPPs. 
Lisas I on toodud kõige olulisemad ELi õigusaktid taimekaitsevahendite kohta.
All PPPs undergo a two-step authorisation procedure: the Commission first approves active substances; after that, Member States can authorise commercial forms of PPPs containing approved active substances (see Annex II). 
Kõik taimekaitsevahendid läbivad kaheastmelise loa saamise menetluse: komisjon kiidab kõigepealt heaks toimeained ja pärast seda võivad liikmesriigid heakskiidetud toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid kaubanduslikus vormis turule lubada (vt II lisa).
EU approval criteria state that PPPs shall not have any harmful effects on human or animal health, and no unacceptable effects on the environment. 
ELi heakskiitmise kriteeriumide kohaselt ei tohi taimekaitsevahenditel olla kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale.
04 Member States regularly provide PPP statistics to the Commission and Eurostat publishes annual EU statistics related to active substances contained in PPPs sold3. 
04 Liikmesriigid esitavad komisjonile korrapäraselt taimekaitsevahendite alast statistikat ja Eurostat avaldab igal aastal ELi statistika müüdud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kohta3.
Figure 2 shows that overall EU sales of the active substances used in PPP has remained rather stable in recent years. 
Joonis 2 näitab, et taimekaitsevahendites kasutatavate toimeainete kogumüük ELis on viimastel aastatel püsinud üsna stabiilsena.
However, PPP sales do not directly correlate with the risks and impacts associated with their use. 
Taimekaitsevahendite müük ei ole otseselt korrelatsioonis nende kasutamisega seotud riskide ja mõjudega.
Risks and impacts posed by PPPs vary depending on their active substances, but also their composition and where, when and how users apply them in practice. 
Taimekaitsevahenditest tulenevad riskid ja mõju varieeruvad sõltuvalt nende toimeainetest, aga ka koostisest ning sellest, millal ja kuidas neid praktikas kasutatakse.
Figure 2 – Total sales of active substances used in PPPs (EU 28) Source: ECA, based on data available on Eurostat website (dataset retrieved on 22/07/2019). 
Joonis 2. Taimekaitsevahendites kasutatavate toimeainete kogumüük (EU 28) Allikas: Euroopa Kontrollikoda Eurostati veebisaidil avaldatud andmete põhjal (22.7.2019 seisuga).
This data excludes confidential information, according to Eurostat estimate representing < 3 % of sales over the full dataset. 
Need andmed ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis vastavalt Eurostati hinnangule moodustab < 3%kogu andmekogumi müügist.
05 The 2009 directive on sustainable use of pesticides4 (“the directive”) establishes a framework to achieve sustainable use of PPPs by reducing the risks and impacts of PPP use on human health and the environment and promoting integrated pest management (IPM). 
05 2009. aasta direktiivis pestitsiidide säästva kasutamise kohta4 (edaspidi „direktiiv“) on kehtestatud raamistik taimekaitsevahendite säästva kasutamise saavutamiseks, vähendades taimekaitsevahendite kasutamise riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning edendades integreeritud taimekaitse rakendamist.
By sold, in this report we mean “Placed on the market” as defined in Article 3(9) of Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC. 
Müüdud taimekaitsevahendite all peame käesolevas aruandes silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 3 lõikes 9 määratletud mõistet „turule lastud“.
Directive 2009/128/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks.
8 500 400 300 200 100 0 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 3 4 (1000000KG) 
8 500 400 300 200 100 0 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 3 4 (1000000KG)
06 IPM is a concept stemming from the 1970s that focuses in particular on preventing pest infestation and takes advantage of sustainable farming practices such as rotating different crops and selecting pest resistant seeds. 
06 Integreeritud taimekaitse on 1970. aastatel tekkinud mõiste, mis keskendub eelkõige kahjurite leviku ennetamisele ja kasutab säästvaid põllumajandustavasid, nagu külvikord ning kahjurikindlate seemnete valimine.
It also includes monitoring of pests and setting sound threshold values that help to decide whether and when pest control is needed. 
See hõlmab ka kahjurite leviku seiret ja kindla taluvusläve määramist, mis aitab otsustada, kas ja millal on vaja kahjuritõrjet.
Compared to routine application of PPPs, IPM is a more environmentally friendly approach combining ‘common sense’ practices. 
Taimekaitsevahendite rutiinse kasutamisega võrreldes on integreeritud taimekaitse keskkonnasõbralikum lähenemisviis, milles on ühendatud mõistlikud tavad.
IPM is a means to reduce PPP dependency: when applying IPM, farmers use chemical PPPs only if necessary after exhausting preventive, physical, biological or other non-chemical methods of pest control (see Figure 3). 
Integreeritud taimekaitse tähendab taimekaitsevahenditest sõltumise vähendamist: integreeritud taimekaitse rakendamisel kasutavad põllumajandustootjad keemilisi taimekaitsevahendeid ainult vajaduse korral pärast ennetavate, mehhaaniliste, bioloogiliste või muude kemikaalivabade kahjuritõrjemeetodite ammendamist (vt joonis 3).
IPM is an important part of the EU’s PPP policy and became mandatory in 20145. 
Integreeritud taimekaitse on ELi taimekaitsevahendite alase poliitika oluline osa ja muutus kohustuslikuks 2014. aastal5.
9 5 Article 14(4) of the directive. 
5 Direktiivi artikli 14 lõige 4.
07 Facilitating use of alternative methods and access to lower risk products can help to support more sustainable pest control. 
07 Alternatiivsete meetodite kasutamise hõlbustamine ja madalama riskiastmega toodete kättesaadavuse tagamine võib aidata toetada säästvamat kahjuritõrjet.
The 2009 PPP regulation6 (“the PPP regulation”) introduced the concept of low-risk PPPs. 
2009. aasta taimekaitsevahendite määrusega6 (edaspidi „taimekaitsevahendite määrus“) võeti kasutusele madala riskiastmega taimekaitsevahendite mõiste.
To be authorised as low-risk, a PPP can only contain active substances approved as low-risk7 and may not contain any ‘substances of concern’. 
Selleks, et taimekaitsevahend oleks liigitatud madala riskiastmega vahendiks, võib see sisaldada üksnes toimeaineid, mis on heaks kiidetud madala riskiastmega ainena7, ja ei tohi sisaldada probleemseid aineid.
As of September 2019, 16 active substances were approved as low-risk (3 % of the approved active substances). 
2019. aasta septembri seisuga oli heakskiidetud 16 madala riskiastmega toimeainet (3%heakskiidetud toimeainetest).
In addition, the PPP regulation introduced the concept of ‘basic substances’; the EU has approved 20 such substances that are predominantly used for purposes other than plant protection (e.g. in food). 
Lisaks võeti taimekaitsevahendite määruses kasutusele põhiainete mõiste; EL on kiitnud heaks 20 sellist ainet, mida kasutatakse peamiselt muuks otstarbeks kui taimekaitse (nt toiduks).
08 The Commission, Member States and PPP users (e.g. farmers) all play a role in the EU’s PPP policy. 
08 Komisjon, liikmesriigid ning taimekaitsevahendite kasutajad (nt põllumajandustootjad) täidavad ELi taimekaitsevahendite alases poliitikas olulist rolli.
Figure 4 sets out some of the key responsibilities relevant for this report. 
Joonisel 4 on esitatud osa põhiülesannetest, mis on käesoleva aruande jaoks olulised.
Figure 4 – Key responsibilities for EU PPP policy The European Commission • The Directorate-General for Health and Food Safety (DG SANTE) is responsible for the EU’s PPP policy: it prepares Commission decisions on whether to approve the active substances used in PPPs and carries out audits to ensure that Member States properly implement the relevant EU legislation. 
ELi taimekaitsevahendite poliitika põhiülesanded Euroopa Komisjon • Tervise - ja toiduohutuse peadirektoraat (DG SANTE) vastutab ELi taimekaitsevahendite alase poliitika eest: ta valmistab ette komisjoni otsused selle kohta, kas kiita heaks taimekaitsevahendites kasutatavad toimeained ja teeb auditeid, tagamaks, et liikmesriigid rakendavad asjakohaseid ELi õigusakte nõuetekohaselt.
Member States • Member States authorise PPPs for use in their territories. 
Liikmesriigid • Liikmesriigid annavad loa taimekaitsevahendite kasutamiseks oma territooriumil.
They are responsible for implementing the directive and have to develop national action plans explaining how they aim to reduce the risks and impacts of PPP use, including quantified targets and timetables. 
Nad vastutavad direktiivi rakendamise eest ja peavad välja töötama riiklikud tegevuskavad, milles selgitatakse, kuidas nad plaanivad vähendada taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske ja mõju, ning milles on esitatud kvantifitseeritud eesmärgid ja ajakava.
Farmers • Farmers must apply the principles of good plant-protection practice, using PPPs as instructed on the label, and comply with the directive, including the IPM principles. Source: ECA. 
Põllumajandustootjad • Põllumajandustootjad peavad rakendama hea taimekaitsetava põhimõtteid, kasutades taimekaitsevahendeid vastavalt märgisel esitatud juhistele, ning järgima direktiivi, kaasa arvatud integreeritud kahjuritõrje põhimõtteid.
Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC. 
10 Allikas: 6 7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta.
10 6 7 Point 5 of Annex II to the PPP regulation sets out the EU criteria for low-risk substances. 
Taimekaitsevahendite määruse II lisa punktis 5 on sätestatud ELi kriteeriumid madala riskiastmega ainete kohta.
Audit scope and approach 09 We decided to carry out an audit in the area of the EU’s PPP policy because of increasing interest from the public and our stakeholders (including the European Parliament). 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 09 Üldsuse ja sidusrühmade (sealhulgas Euroopa Parlamendi) suureneva huvi tõttu otsustasime viia läbi ELi taimekaitsevahendeid käsitleva poliitika auditi.
The Commission is currently evaluating the legislation in this policy area, and we expect our report to complement this evaluation. 
Komisjon hindab praegu selle poliitikavaldkonna õigusakte ja loodame, et meie aruanne täiendab seda hinnangut.
10 Our main objective was to assess whether EU action has reduced the risk related to PPP use, focusing on the period following the 2009 revision of the EU PPP framework (see Annex I for a list of related key EU rules). 
10 Meie peamine eesmärk oli hinnata, kas ELi meetmed on vähendanud taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske, keskendudes ajavahemikule pärast 2009. aastal toimunud ELi taimekaitsevahendite kasutamise raamistiku läbivaatamist (vt lisas I esitatud nimekirja peamistest asjaomastest ELi eeskirjadest).
To answer this question, we examined whether: o the EU framework provides incentives to reduce PPP dependency, including enforcing IPM and discouraging the use of ‘standard’ and higher risk PPPs; and o the Commission and Member States measure the risk and environmental impacts of PPP use. We did not seek to re-evaluate scientific assessments of PPPs. 
Küsimusele vastamiseks uurisime, kas: o ELi raamistik pakub stiimuleid taimekaitsevahenditest sõltumise vähendamiseks, sealhulgas integreeritud taimekaitse jõustamiseks ning tavapäraste ja kõrgema riskiga taimekaitsevahendite kasutamise pärssimiseks; o komisjon ja liikmesriigid mõõdavad taimekaitsevahendite kasutamise riski ja keskkonnamõju.
11 We carried out the audit from February to September 2019. 
11 Audit toimus 2019. aasta veebruarist septembrini.
Our audit work included structured interviews at the Commission (Directorate-General for Health and Food Safety, Directorate-General for Agriculture and Rural Development, Directorate-General for Environment and Eurostat) and the European Food Safety Authority, document reviews and information visits to three Member States (France, Lithuania and the Netherlands). 
Meie audit hõlmas komisjonis (tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi ning Eurostati) ja Euroopa Toiduohutusametis tehtud struktureeritud intervjuusid, dokumentide läbivaatamist ja teabekülastusi kolmes liikmesriigis (Prantsusmaa, Leedu ja Madalmaad).
We selected these Member States based on geographical zones (South, North and Central)8 to reflect differences in agricultural practices and conditions as well as in efforts to reduce risks related to PPP use (promotion of IPM, research, financial support) and in the number of low-risk PPPs authorised. 
Valisime need liikmesriigid geograafiliste piirkondade (lõuna-, põhja-ja keskosa)8 alusel, et kajastada erinevusi põllumajandustavades ja -tingimustes, püüdlustes vähendada riske, mis on seotud taimekaitsevahendite kasutamisega (integreeritud taimekaitse edendamine, teadusuuringud, rahaline toetus), ning turule lubatud madala riskiastmega taimekaitsevahendite arvus.
We visited Switzerland to understand how a non-EU country incorporates IPM-related conditions into direct payments to farmers. 
Külastasime Šveitsi, et mõista, kuidas on integreeritud taimekaitse alased tingimused kolmandas riigis seotud põllumajandustootjatele makstavate otsetoetustega.
We reviewed 18 Member State national action plans9 related to reducing the risks of PPP use and 2014-2020 rural development programmes for measures related to PPPs and IPM, and interviewed 33 farmers selected at random for our Statement of Assurance exercise. 
Vaatasime läbi 18 liikmesriigi taimekaitsevahendite kasutamise riskide vähendamise tegevuskavad9 ja 2014.– 2020. aasta maaelu arengu programmid osad, mis on seotud taimekaitsevahendite ning integreeritud taimekaitse meetmetega.
Annex I to the PPP regulation defines the geographical zones. 
Geograafilised tsoonid on määratletud taimekaitsevahendite turulelaskmise määruse I lisas.
The 18 revised national action plans submitted to the Commission by June 2019: Austria, Belgium, Czech Republic, Cyprus, Denmark, Estonia, Finland, France, Ireland, Lithuania, Luxembourg, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Spain and Sweden. 
Juuniks 2019 esitati komisjonile 18 liikmesriigi läbivaadatud tegevuskava: Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Küpros, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Iirimaa, Leedu, Luksemburg, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania ja Rootsi.
Observations Sustainable use of plant protection products affected by a slow start The first steps in putting the directive into practice were delayed 12 The 2009 directive establishes a framework to achieve sustainable use of PPPs and to promote IPM, including using alternative approaches and non-chemical methods. 
Tähelepanekud Taimekaitsevahendite säästvat kasutamist mõjutas aeglane algus Esimesed sammud direktiivi rakendamise suunas hilinesid 12 2009. aasta direktiiviga loodi raamistik taimekaitsevahendite säästva kasutamise saavutamiseks ja integreeritud taimekaitse edendamiseks, kasutades muu hulgas alternatiivseid lähenemisviise ja kemikaalivabu meetodeid.
Member States had two years to transpose it into national law10. 
Direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmiseks oli liikmesriikidel aega kaks aastat10.
13 The Commission checked the timeliness of the transposition and initiated infringement procedures against the two Member States11 that, by 2012, had not yet transposed the directive. 
13 Komisjon kontrollis ülevõtmise õigeaegsust ja algatas rikkumismenetlused nende kahe liikmesriigi11 suhtes, kes ei olnud 2012. aastaks direktiivi veel üle võtnud.
However, the Commission did not check the completeness or correctness of Member States’ transposition. 
Komisjon ei kontrollinud siiski liikmesriikide õigusaktide ülevõtmise täielikkust ega korrektsust.
For example, we found that while France took measures to implement the directive, including promoting IPM, the IPM requirements have not been transposed into French law. 
Näiteks leidsime me, et kuigi Prantsusmaa võttis meetmeid direktiivi rakendamiseks, sealhulgas integreeritud taimekaitse edendamiseks, ei ole integreeritud taimekaitse nõudeid Prantsusmaa õigusesse üle võetud.
14 By 26 November 2012, the Member States had to prepare national action plans setting out, among other things, their quantitative objectives, targets and timelines for reducing the risks and impacts of PPP use. 
14 Liikmesriigid pidid 2012. aasta 26. novembriks koostama riiklikud tegevuskavad, milles määratakse muu hulgas kindlaks taimekaitsevahendite kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamise kvantitatiivsed eesmärgid, sihid ja ajakavad.
Figure 5 sets out key events and shows the timeline for putting the directive into practice. 
Joonisel 5 esitatakse peamised sündmused ning direktiivi rakendamise ajakava.
12 10 Article 23 of the directive. 
10 Direktiivi artikkel 23.
11 Bulgaria and Luxembourg. 
11 Bulgaaria ja Luksemburg.
15 While just a third of the Member States submitted their national action plans to the Commission in line with the deadline, they had all submitted them by February 2014. 
15 Kuigi vaid kolmandik liikmesriikidest esitas komisjonile oma riiklikud tegevuskavad tähtajaks, olid nad kõik esitanud oma kavad 2014. aasta veebruariks.