natgillin/translations-raw huggingface dataset:
44 Increase from 5 % to 10.7 % in the rate of the exceptional contribution on corporate income tax (‘Contribution exceptionnelle sur l’impôt sur les societés’). 
44 Ettevõtte tulumaksu erakorralise maksu määra kasv 5 protsendilt 10,7 protsendile („Contribution exceptionnelle sur l’impôt sur les societés”).
The measure was introduced on 29 December 2013 and is due to expire on 30 December 2016. 
Meede võeti kasutusele 29. detsembril 2013 ja see kaotab kehtivuse 30. detsembril 2016.
Observations 53 83 The Commission made use of the high degree of flexibility and discretion afford‐ ed by the SGP rules in its assessments of Italy and France. 
Tähelepanekud 53 83 Komisjon kasutas Itaalia ja Prantsusmaa hindamisel stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega võimaldatavat suurt paindlikkust ja kaalutlusõigust.
Moreover, there were unexplained differences between the EDP decisions and recommendations adopted by the Council and those proposed by the Commission 84 We compared EDP decisions and recommendations in the version finally adopted by the Council with those proposed by the Commission, and found a number of differences for which the available records did not give underlying reasons. 
Lisaks esinesid arusaamatud erinevused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust puudutavate nõukogu otsuste ja soovituste ning komisjoni poolt antud soovituste vahel 84 Kontrollikoda võrdles ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid ja soovitusi nõukogu poolt lõplikult vastu võetud versioonis komisjoni soovitustega ning leidis terve hulga erinevusi, mille kohta puuduvad olemasolevates dokumentides põhjendused.
For example, in the case of Cyprus (06/07/2010) the Commission recommended 1.75 % of GDP over the period 2010‐2012. 
Näiteks soovitas komisjon Küprose puhul (6.7.2010) 1,75% suurust kohandust SKPst ajavahemikul 2010–2012.
This was changed in the Council’s rec‐ ommendation to 1.5 % of GDP over the period 2011‐2012. 
See muudeti nõukogu soovituses ümber 1,5 protsendiks SKPst ajavahemikul 2011-2012.
For the most relevant discrepancies see Annex VII. 
Kõige olulisemad erinevused on toodud VII lisas.
Observations 54 EDP corrective and surveillance actions: reporting by Member States, monitoring and surveillance by the Commission Member States’ reporting on corrective action could be improved Member States’ reporting on EDP corrective action does not provide a sufficiently wide and solid basis for the Commission to implement its monitoring and surveillance tasks 85 The ‘Six‐pack’ and the ‘Two‐pack’ introduced new reporting requirements with the aim of enhancing surveillance of the EDP (see Figure 7). 
Tähelepanekud 54 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandus-ja järelevalvemeetmed: liikmesriikide aruandlus, komisjonipoolne seire ja järelevalve Liikmesriikide aruandlust parandusmeetmete kohta võiks parandada Liikmesriikide aruandlus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandusmeetmete kohta ei anna komisjonile piisavalt laiaulatuslikku ja kindlat alust oma seirega ja järelevalvega seonduvate ülesannete täitmiseks 85 Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestati uued aruandlusnõuded, mille eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse üle tehtavat järelevalvet tõhustada (vt joonis 7).
However, there is no statutory arrangement for ensuring that Member States comply with these reporting requirements. 
Puudub aga kohustuslik menetlus, mis tagaks liikmesriikidepoolse aruandlusnõuete täitmise.
As a consequence, the Commission does not take any action against Member States which fail to provide the required information. 
Seetõttu ei võta komisjon nõutud teabe esitamata jätnud liikmesriikide suhtes mingeid meetmeid.
Furthermore, our analysis showed that the Commission did not bring this issue to the attention of the European Parliament and the Council in its November 2014 review of economic governance and the application of the ‘Six‐Pack’ and ‘Two‐Pack’. 
Lisaks näitas kontrollikoja analüüs, et komisjon ei juhtinud oma 2014. aasta novembri majandusjuhtimise ning esimese ja teise majanduse juhtimise paketi rakendamise ülevaates Euroopa Parlamendi ja nõukogu tähelepanu sellele probleemile.
The Member States in our sample that are subject to the new re‐ porting requirements45 have not always complied with them (see Figure 8 for examples). 
Kontrollikoja valimisse kuulunud liikmesriigid, kes on kohustatud uusi aruandlusnõudeid järgima45, ei ole alati neist kinni pidanud (vt näiteid joonisel 8).
New reporting requirements introduced by the ‘Six‐Pack’ and the ‘Two‐Pack’ 45 France and Malta. 
Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestatud uued aruandlusnõuded 45 Prantsusmaa ja Malta.
‘Six-pack’ (November 2011) ‘Two-pack’ (May 2013) Source: ECA. 
Esimene majanduse juhtimise pakett (november 2011) Teine majanduse juhtimise pakett (mai 2013) Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Report on action taken (in response to Council recommendation/notice) Economic partnership programme In-year budgetary execution report Report on measures adopted (in response to ACRs) Figure 7 
Võetud meetmete aruanne (vastuseks nõukogu soovitusele/teatele) Majanduspartnerluse programm Eelarve täitmise aastaaruanne Rakendatud meetmete aruanne (vastuseks iga-aastastele kontrolliaruannetele) Joonis 7
Observations 55 Examples of Member States’ non‐compliance with reporting obligations In october 2013, France was required to submit three EDP documents: Document to be sent by France in 2013 Finding (i) In-year budgetary execution report (ii) Report on action taken (iii) Economic partnership programme France did not send this document to the Commission. 
Tähelepanekud 55 Näiteid liikmesriikidepoolsest aruandluskohustuste mittetäitmisest Prantsusmaa pidi 2013. aasta oktoobris esitama kolm ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse dokumenti: Dokument, mille Prantsusmaa pidi 2013. aastal esitama i) Eelarve täitmise aastaaruanne ii) Võetud meetmete aruanne iii) Majanduspartnerluse programm Leid Prantsusmaa komisjonile seda dokumenti ei edastanud.
France submitted an extract from its 2014 draft budget, which was meant to replace the report on action taken and the economic partnership programme. 
Prantsusmaa esitas väljavõtte oma 2014. aasta eelarve projektist, mis pidi asendama võetud meetmete aruannet ning majanduspartnerluse programmi.
However, the extract is not consistent with the required format and content for an economic partnership programme; nor does it disclose sufficient information on corrective measures for the latter years of the period, as is required for the report on action taken. 
Väljavõte ei ole aga kooskõlas majanduspartnerluse programmi nõutud formaadi ja sisuga; samuti ei sisalda see piisavalt teavet parandusmeetmete kohta perioodi viimastel aastatel, mida nõutakse võetud meetmete aruandes.
In october 2014, France and Malta were required to send the following reports: Document to be submitted in 2014 Finding France: two in-year budgetary execution reports France: report on measures adopted Malta: two in-year budgetary execution reports France did not submit the documents. 
2014. aastal nõuti, et Prantsusmaa ja Malta saadaksid alljärgnevad aruanded: 2014. aastal esitatav dokument Leid Prantsusmaa: kaks eelarve täitmise aastaaruannet Prantsusmaa: võetud meetmete aruanne Malta: kaks eelarve täitmise aastaaruannet Prantsusmaa neid dokumente ei esitanud.
The Commission required France only to report on measures adopted in its forthcoming stability programme (for 2014) and not, as stipulated by Regulation (EU) No 473/2013, in a report on measures adopted. 
Komisjon nõudis Prantsusmaalt üksnes aruannet tulevas (2014. aasta) stabiilsusprogrammis rakendatavate meetmete kohta, kuid mitte rakendatud meetmete käsitlemist aruandes, nagu on sätestatud määruses nr 473/2013.
The Member State did provide some information in its 2014 stability programme, but this was not as detailed as required by the Regulation. 
Liikmesriik esitas osa teavet oma 2014. aasta stabiilsus-programmis, kuid see ei olnud nii üksikasjalik kui määrusega nõutud.
Malta sent both documents, but the reports did not provide the required data on the in-year budgetary impact of discretionary measures for the year 2014. 
Malta saatis mõlemad dokumendid, kuid aruannetes ei olnud nõutud andmeid 2014. aasta vabalt valitud meetmete mõju kohta aastaeelarvele.
Figure 8 
Joonis 8
Observations 56 86 With the exception of Cyprus (after it agreed to a financial assistance programme in 2013), corrective measures were not sufficiently detailed and/or their fiscal impact was not sufficiently clearly identified or explained (see Box 8) for the Commission to exercise effective supervision. 
Tähelepanekud 56 86 Kui Küpros välja arvata (pärast seda, kui riik nõustus 2013. aastal finantsabi-programmiga), ei olnud parandusmeetmed piisavalt täpsed ja/või nende mõju eelarvele ei olnud piisavalt selgelt määratletud või selgitatud (vt 8. selgitus), võimaldamaks komisjonil tõhusat järelevalvet teha.
87 Moreover, the deadlines set for the production of European economic forecasts are not aligned with national budgetary deadlines. 
87 Lisaks ei ole Euroopa majandusprognooside tegemise tähtajad vastavuses riikide eelarvetähtaegadega.
This results in frequent dis‐ crepancies between the Commission forecasts and national budget forecasts, and consequently between budgetary targets and the required EDP adjustment paths. 
Selle tagajärjeks on sagedased erinevused komisjoni prognooside ja riiklike eelarveprognooside vahel ning sellest tulenevalt eelarveliste eesmärkide ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõutavate kohandamis-kavade vahel.
Examples of insufficient detail on corrective measures ο The Czech national reform programme (2012) contained a list of measures, both planned and implement‐ ed, as well as implemented measures with an expected financial impact in 2013 and 2014. 
Näiteid parandusmeetmete kohta esitatud teabe ebapiisavast üksikasjalikkusest ο Tšehhi riiklik reformiprogramm (2012) sisaldas loetelu kavandatud ja rakendatud meetmetest, samuti juba elluviidud meetmetest, mille oodatav finantsmõju avaldub 2013. ja 2014. aastal.
However, the programme did not include any estimate of the fiscal impact of these measures. ο The Czech convergence programme (2012) included a table specifying the fiscal impact of measures envis‐ aged for 2013‐2015. 
Programm ei sisaldanud aga mingit hinnangut nende meetmete mõju kohta eelarvele. ο Tšehhi lähenemisprogramm (2012) sisaldas tabelit, milles täpsustati aastateks 2013–2015 kavandatud meetmete mõju eelarvele.
However, the data in the text could not be reconciled with the information in the table. 
Tekstis olevaid andmeid ei olnud aga võimalik ühildada tabelis oleva teabega.
Moreover, in one case there were no details on the corrective measures proposed. ο The Maltese report on action taken (2013) specified corrective measures for 2013 but was vague about 2014. 
Lisaks puudusid ühel juhul täpsemad üksikasjad kavandatavate parandusmeetmete kohta. ο Malta aruanne võetud meetmete kohta (2013) sisaldas 2013. aastaks kavandatud parandusmeetmeid, kuid jäi 2014. aasta suhtes ebamääraseks.
Instead of giving details, the report merely referred to the forthcoming budget. 
Täpsustamise asemel viitas aruanne lihtsalt järgmisele eelarvele.
Therefore the Com‐ mission’s assessment46 did not incorporate the planned measures (they were not included until the winter forecast), which weakened the basis for effective monitoring and surveillance. ο The French stability programmes for 2010 to 2014 did not describe the corrective measures for every year in the requisite detail47. 
Seetõttu ei hõlmanud komisjoni hindamine46 kavandatud meetmeid (need lisati alles talvises prognoosis), mis nõrgendas tõhusa seire ja järelevalve alust. ο Prantsusmaa aastate 2010–2014 stabiilsusprogrammides ei kirjeldatud iga aasta parandusmeetmeid nõutava täpsusega47.
As a consequence, the Commission did not have a sufficient basis for effective supervision or decision‐making. 
Seetõttu ei olnud komisjonil piisavalt teavet tõhusaks järelevalveks või otsuste vastuvõtmiseks.
46 Published on 5 November 2013 and based on the autumn forecast. 
46 Avaldatud 5. novembril 2013 ja põhineb sügisprognoosil.
47 Each successive stability programme covers three years. 
47 Iga järgnev stabiilsusprogramm hõlmab kolme aastat.
France systematically gave full details for the first year, but not for the second or the third. Box 8 
Prantsusmaa esitas süstemaatiliselt üksikasjalikke andmeid esimese aasta kohta, kuid mitte teise ja kolmanda kohta. 8. selgitus
Observations 57 Monitoring and surveillance by the Commission is subject to increasingly complex rules, lacks transparency and provides a limited assessment of the effect of structural reforms 88 This section describes the rules and procedure for assessing effective action, examines the quality of the Commission’s assessments and considers the impact of recent changes. 
Tähelepanekud 57 Komisjonipoolse seire ja järelevalve suhtes rakendatakse järjest keerulisemaid eeskirju, need ei ole piisavalt läbipaistvad ning võimaldavad struktuurireformide mõju hinnata vaid piiratud ulatuses 88 Järgnevas osas kirjeldatakse mõjusate meetmete hindamise eeskirju ja menetlust, vaadeldakse komisjoni hindamiste kvaliteeti ja hinnatakse hiljutiste muudatuste mõju.
89 The rules for assessing effective action have evolved as a result of: (i) the SGP reforms in 2005 and 2011, which complemented the initial deficit benchmark (3 % ‐ SGP 1997) with a top‐down approach based on the struc‐ tural balance; and (ii) additional interpretative guidance, endorsed by the Council in 2014, includ‐ ing a bottom‐up assessment methodology. 
89 Meetmete mõjususe hindamise eeskirjad on kujunenud alljärgneva tulemusel: i) 2005. ja 2011. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformid, mis täiendasid algset eelarvepuudujäägi võrdlusalust (3% – 1997. aasta stabiilsuse ja kasvu pakt) ülalt-alla lähenemisviisiga, mis põhines struktuursel eelarvepositsioonil; ii) täiendavad tõlgendamisjuhised, mille nõukogu kiitis heaks 2014. aastal ja mis sisaldasid alt-üles hindamise metoodikat.
90 Compliance with the EDP recommendations is checked by assessing whether, on the basis of the actual data and Commission forecasts, the Member State meets the annual deficit targets. 
90 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste järgimise kontrollimiseks hinnatakse tegelike andmete ja komisjoni prognooside alusel, kas liikmesriik täidab oma aastaseid eelarvepuudujäägi eesmärke.
If the Member State fails to do so, an assessment of ef‐ fective action is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches (see Box 9). 
Kui liikmesriik seda ei suuda, hinnatakse meetmete mõjusust ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisi abil (vt 9. selgitus).
Observations 58 Assessment of effective action Top‐down approach If the annual deficit targets are not reached, the top‐down approach is used to assess whether the Member State achieved the improvement in the structural balance (‘recommended fiscal effort’ R) required in the EDP recommendations. 
Tähelepanekud 58 Meetmete mõjususe hindamine Ülalt-alla hindamine Kui aasta eelarvepuudujäägi eesmärgid jäävad täitmata, siis kasutatakse ülalt-alla lähenemisviisi, et hinnata, kas liikmesriik on saavutanud struktuurse eelarvepositsiooni paranemise (soovitatud fiskaalmeede R), mida nõuti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes.
This is done by comparing R with the observed or forecast change in the structural balance (‘observed fiscal effort’ ΔS) and with the change in the structural balance adjusted for the impact of (a) revisions in potential output growth, (b) revisions in the composition of the economic growth or other windfalls/shortfalls on rev‐ enues, and (c) other unexpected events (‘adjusted fiscal effort’ ΔS*). 
Selleks võrreldakse näitajat R struktuurses eelarvepositsioonis toimunud või prognoositud muutusega (tähel-datud fiskaalmeede ΔS) ja muutusega struktuurses eelarvepositsioonis, mida on kohandatud a) potentsiaalse majanduskasvu kohandamise, b) majanduskasvu struktuuri või muude tulude üle-ja alalaekumiste kohandamise ja c) muude ootamatute sündmuste (kohandatud fiskaalmeede ΔS*) mõjuga.
If both ΔS and ΔS* are equal to or greater than R, the Member State is considered to have taken effective action and the EDP is held in abeyance. 
Kui ΔS ja ΔS* on mõlemad R-iga võrdsed või sellest suuremad, siis loetakse, et liikmesriik on võtnud mõjusaid meetmeid ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse.
In all other cases, the assessment needs to be confirmed by a careful analysis, which is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches. 
Kõigil muudel juhtudel peab hindamist kinnitama põhjalik analüüs, mis toetub ülalt-alla ja alt-üles hindamisele.
Bottom‐up approach The bottom‐up approach aims at assessing the fiscal effort by providing a direct estimate of the budgetary impact of new fiscal measures implemented by the Member State since the EDP recommendation was issued, or since compliance with the EDP recommendation was last assessed. 
Alt-üles hindamine Alt-üles lähenemisviisi eesmärk on analüüsida eelarve kohandamist, hinnates vahetult nende fiskaalmeetmete mõjule eelarvele, mida liikmesriik rakendab alates sellest, kui anti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitus, või alates sellest, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituse täitmist viimati hinnati.
The fiscal effort is calculated as the sum of (a) the estimated budgetary impact of additional discretionary rev‐ enue measures and (b) the change in nominal expenditure compared to a baseline scenario which the Com‐ mission projected earlier on the assumption of no policy change. Box 9 
Eelarve kohandamise arvutamiseks liidetakse a) täiendavate vabalt valitud tulumeetmete hinnanguline mõju eelarvele ja b) nominaalsete kulutuste muutus võrreldes lähtestsenaariumiga, mida komisjon varem prognoosis, eeldusel, et poliitika ei muutu. 9. selgitus
Observations 59 The rules for assessing effective action have become increasingly complex 91 Introduction of the top‐down and bottom‐up approaches has made the rules for assessing effective action more complex. 
Tähelepanekud 59 Meetmete mõjususe hindamise eeskirjad on muutunud järjest keerulisemaks 91 Ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviiside kasutuselevõtt on muutnud mõjusate meetmete hindamise eeskirjad palju keerukamaks.
92 Top‐down approach: the structural effort depends on an estimate of the output gap, which is understood as the difference between actual and potential output. 
92 Ülalt-alla hindamine: struktuurne kohandamine sõltub hinnangulisest SKP lõhest, mida mõistetakse tegeliku ja potentsiaalse SKP erinevusena.
Potential output is defined as the maximum level of output that can be obtained without generating inflationary pressure. 
Potentsiaalne SKP on defineeritud kui SKP maksimaalne tase, mille võib saavutada ilma inflatsiooni-survet loomata.
It is an unobservable variable and esti‐ mating it is fraught with uncertainty (see Box 10). 
See on mittejälgitav näitaja ja selle hindamisega kaasneb ebaselgus (vt 10. selgitus).
Potential output Since the 2005 reform, potential output has played a crucial role in the EDP. 
Potentsiaalne SKP Alates 2005. aasta reformist on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses olnud otsustav roll potentsiaalsel SKP-l.
This theoretical concept is unob‐ servable, even in retrospect, and has to be estimated. 
See teoreetiline mõiste ei ole jälgitav, ka mitte tagantjärele, ja seda tuleb väljendada hinnanguliselt.
Despite the view of experts that ‘there is significant uncertainty around any estimate of the output gap’ and the fact that ‘it would be unwise to base an assess‐ ment of economic prospects on any single approach alone’48, the ECOFIN Council did adopt such a single approach: the production function methodology. 
Hoolimata ekspertarvamusest, et „SKP lõhe mistahes näitaja suhtes valitseb suur ebaselgus” ja asjaolust, et „oleks ebamõistlik tugineda majanduslike väljavaadete hindamisel mistahes üksikule lähenemisviisile”48, võttis ECOFIN vastu just sellise üksiklähenemisviisi: toodangu funktsioonil põhineva meetodi.
This methodology uses a pre‐defined functional form for the production function and estimates potential output by combining, after removing their cyclical component, the capital stock, the labour force and the to‐ tal productivity of factors. 
Meetod põhineb toodangu funktsiooni kindlaksmääratud funktsionaalsel vormil jaoks ning sellega hinnatakse potentsiaalset SKPd, ühendades kapitalibaasi, tööjõu ja tootmistegurite kogutootlikkuse, arvestamata tsüklilisuse komponenti.
The same production function applies to all Member States: a Cobb‐Douglas func‐ tion with an output elasticity of labour equal to 0.65 and an output elasticity of capital equal to 0.35. 
Sama toodangu funktsiooni kohaldatakse kõigile liikmesriikidele: Cobb-Douglase funktsioon, mille puhul on tööjõusisendi elastsus 0,65 ja kapitalisisendi elastsus 0,35.
These values were obtained using ‘the mean wage share for the EU15 over the period 1960‐2003 [...] as the estimate for the output elasticity of labour, which gives a value of 0.63 [...] and, by definition, 0.37 for the output elas‐ ticity of capital.’ 
Need väärtused saadi, kasutades „keskmise palga osakaalu EU-15 riikides ajavahemiku 1960–2003 [---] jooksul kui tööjõusisendi elastsuse näitajat, mis annab väärtuseks 0,63 [---] ja definitsiooni kohaselt kapitalisisendi elastsuseks 0,37”.
However, ‘since these values are close to the conventional mean values of 0.65 and 0.35, the latter are imposed for all countries.’49 Revisions of potential output estimates are triggered by the adjustment of past data and the use of new data on output and expected output, but also by other technical issues and underlying hypotheses – such as ex‐ pected changes in inflation. 
Et aga „need väärtused on lähedased tavalistele keskväärtusele 0,65 ja 0,35, siis kohaldatakse viimaseid kõigile riikidele”.49 Potentsiaalse SKP hinnangute muutmise põhjuseks on varasemate andmete kohandamine ning SKP ja oodatava SKP uute andmete kasutamine, aga ka muud tehnilised küsimused ja alushüpoteesid – näiteks inflatsiooni oodatav muutumine.
48 UK Office for Budget Responsibility (the UK’s fiscal council), Briefing paper No 2 ‘Estimating the output gap’, April 2011. 
48 Ühendkuningriigi eelarve eest vastutava büroo (Ühendkuningriigi eelarvenõukogu) 2011. aasta aprilli infodokument nr 2 „Estimating the output gap”.
49 ‘The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps’, Economic Papers 535, November 2014. 
49 „The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps”, Economic Papers 535, november 2014.
Box 10 Observations 60 93 This is why potential output estimates are subject to frequent and possibly signif‐ icant revisions which may also affect past estimates. 
10. selgitus Tähelepanekud 60 93 Seetõttu muudetakse potentsiaalse SKP hinnanguid tihti ja mõnikord olulisel määral, mis võib mõjutada ka varasemaid hinnanguid.
Actual output figures (both historical and forecast) may also be substantially revised. 
Ka tegeliku SKP (nii ajalooliste kui prognoositud) andmeid võidakse oluliselt muuta.
The result of all this is that the output gap is often revised and may fluctuate enormously – in some cases the magnitude of revision is greater than the previous estimate of the out‐ put gap itself. 
Selle kõige tulemus on, et SKP lõhe vaadatakse tihti üle ja see võib suures ulatuses kõikuda – mõnel juhul on muudatuse suurusjärk suurem kui varasem SKP lõhe hinnang ise.
Figure 9 illustrates this volatility. 
Joonis 9 illustreerib seda kõikuvust.
For example, the 2013 output gap in Cyprus was initially estimated in the 2011 forecast at ‐1.32 %; it fell to ‐6.16 % in the spring 2013 forecast and rose to ‐4.1 % in the spring 2014 forecast. 
Näiteks hinnati Küprose 2013 SKP lõhe suuruseks esialgses 2011. aasta prognoosis –1.32%; see langes –6.16 protsendile 2013. aasta kevadprognoosis ja kerkis –4.1 protsendile 2014. aasta kevadprognoosis.