natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This leads to undesirable environmental impacts as they require higher levels of irrigation and/or fertiliser. 
See toob kaasa ebasoovitavad keskkonnamõjud, sest need sordid vajavad rohkem niisutamist ja/või väetamist.
Flue-curing also involved higher energy consumption. 
Kuumuses kuivatamisega kaasneb ka suurem energiatarbimine.
Such changes are incompatible with both the CommissionŐs overall environmental objectives and those specific to the tobacco (12) Regulation (EEC) No 84/93 (OJ L 12, 20.1.1993, p. 
Need muutused ei vasta ei komisjoni üldistele keskkonna-ega ka ühise tubakaturu korralduse eesmärkidele. (12) Määrus (EMÜ) nr 84/93 (EÜT L 12, 20.1.1993, lk 5).
The Court noted that, for the 1998 reform, the Commission did not fully take account of the Directorate-General for the EnvironmentŐs reservations. 
Kontrollikoda märkis, et komisjon ei võtnud 1998. aasta reformis keskkonna peadirektoraadi märkusi täies ulatuses arvesse.
However, it was the main argument for its proposal for phasing out raw tobacco production subsidies presented to the Gteborg European Council in 2001. 
Sellele vaatamata oli see peamine argument toortubaka tootmise subsiidiumide järk-järguliseks kaotamiseks komisjoni ettepanekus, mis esitati 2001. aastal Göteborgis kogunenud Euroopa Ülemkogule.
The Commission failed to draw CouncilŐs attention to the advice given by the Directorate-General for Customs and Indirect Taxation (Taxation and Customs Union DG) that, subsidies impact on retail prices (reduce them). 
Komisjonil ei õnnestunud pöörata nõukogu tähelepanu tollide ja kaudsete maksude peadirektoraadi väitele, et subsiidiumid mõjutavad jaehindu (vähendavad neid).
The effect on retail prices is amplified by the excise duty policy adopted by most tobacco producing Member States, who apply a lower rate of duty to their own tobacco. 
Jaehindadele avalduvat mõju võimendab enamike tubakat tootvate liikmesriikide tu-bakaaktsiisi poliitika, mis tähendab omaenda tubakale kohaldavad madalamat aktsiisimäära.
For example, France applied the minimum rate of excise duty to dark-tobacco cigarettes manufactured locally. 
Näiteks Prantsusmaa kohaldas kohalikult toodetud tumeda tubaka sigarettidele minimaalset aktsiisimäära.
This is 20 % lower than the rate applied to imported light-tobacco cigarettes. 
See on 20 % madalam määrast, mida kohaldati imporditud heleda tubaka sigarettidele.
In this way, Member States favour their national cigarette brands, containing a large proportion of subsidised tobacco (13). 
Nii eelistavad liikmesriigid oma riigi sigaretimarke, mis sisaldavad suures osas subsideeritud tubakat.
Authori-tative sources, such as the World Health Organisation and the World Bank (14), consider that lower prices increase consumption levels and by association, the level of tobacco-related disease. 
Sellised autoriteetsed allikad nagu Maailma Tervishoiuorganisatsioon ja Maailmapank (14) leiavad, et madalamad hinnad suurendavad tarbimist ja seega tubakaga seotud haiguste levikut.
The Court examined whether, overall, the measures introduced since the 1998 reform had achieved the objectives set and found that they had either not been as successful as intended in many respects or impact could not be measured to determine whether they had been successful or not. 
ÜHISE TURUKORRALDUSEGA EI OLE JÕUTUD LOODETUD TULEMUSTENI Eri meetmetega ei ole püstitatud eesmärke saavutatud 38. Kontrollikoda analüüsis, kas pärast 1998. aasta reformi võetud meetmetega üldjoontes saavutati püstitatud eesmärgid, ja leidis, et meetmed kas ei ole osutunud nii edukaks kui loodeti või siis ei olnud nende mõju võimalik mõõta, et otsustada nende edukuse üle.
The impact of aid on growersŐ income cannot be assessed 39. 
Abi mõju tubakakasvatajate sissetulekutele ei ole võimalik hinnata 39.
By compensating for the greater costs involved, the premium system was intended to help make EU tobacco more marketable and thus achieve a fair income. 
Suuremate kulude eest hüvitist makstes oli lisatasude eesmärk aidata muuta ELi tubakas turustatavamaks ja seega saavutada õiglane sissetulek.
The Commission did not define what constitutes a Ôfair incomeŐ from growing tobacco, set quantifiable targets for improvement or ensure that appropriate information on production costs, prices and income from reliable sources was received in order to measure impact. 
Komisjon ei määratlenud, mida tähendab “õiglane sissetulek” tubaka kasvatamisest, ei seadnud kvantifitseeritavaid eesmärke olukorra parandamiseks ega taganud mõju hindamiseks tootmiskulude, hindade ja sissetuleku kohta piisavate andmete hankimist usaldusväärsetest allikatest.
It was therefore unable to evaluate the impact of premium on growersŐ income overall and their standard of living (15). 
Seepärast ei olnud komisjon suuteline hindama lisatasude mõju tubakakasvatajate kogusissetulekutele ning nende elatustasemele.
(13) This situation is confirmed by the Court of JusticeŐs ruling of 27 February 2002, Case C-302/00 Commission v French Republic, concerning differential taxation of dark and Virginia type tobacco. 
(15) (13) Seda olukorda kinnitas Euroopa Kohtu 27. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas C-302/00: komisjon v Prantsusmaa Vabariik, mis käsitles tumeda ja Virginia tubaka erinevat maksustamist.
(14) The WHO Framework Convention on tobacco control, World Bank economics of tobacco toolkit: ÔEconomic analysis of tobacco demandŐ. 
(14) WHO tubakakontrolli raamkonventsioon, Maailmapanga tubaka ma-jandusanalüüs: “Tubakanõudluse majandusanalüüs”.
(15) The evaluation report referred to by the Commission does not take into account income from secondary activities which is necessary to evaluate growers income overall and their standard of living. 
(15) Hindamisaruandes, millele komisjon viitas, ei võetud arvesse lisate-gevusaladest saadud sissetulekut, mida on vaja tubakakasvatajate kogusissetuleku ja nende elatustaseme hindamiseks.
17.2.2005 EN Official Journal of the European Union C 41/9 The producersŐ dependence on aid has not changed 40. 
17.2.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 41/9 Tootjate sõltuvus abist ei ole muutunud 40.
The premium represents around 75 % of producersŐ income from tobacco production but has reached nearly 95 % for production of one variety in Italy. 
Lisatasud annavad ligikaudu 75 % tootjate tubakatootmisest saadud sissetulekust, kuid Itaalias on see ühe sordi osas jõudnud 95 %ni.
The variable element of premium was intended to provide an incentive to producers to improve quality in order to increase the value of their product thus reducing their dependence on aid. 
Lisatasu muutuvosa eesmärgiks oli stimuleerida tootjaid tõstma kvaliteeti, et suurendada oma toodangu väärtust ja vähendada seega sõltuvust abist.
The Commission assumed that the costs to the producer of improving quality would be covered by the variable premium and higher sales prices and thus reduce dependence on subsidies. 
Komisjon eeldas, et tootja kva-liteeditõstmise kulud kaetakse muutuva lisatasu ja kõrgemate müügihindadega ning seega väheneb sõltuvus subsiidiumidest.
The evidence available to the Commission however showed the contrary. 
Komisjoni hangitud tõendid näitavad aga hoopis vastupidist.
The information available at the Commission in 1998 indicated that, even for the better quality tobacco, the sales prices communicated by Member States, along with the EU premium did not cover the costs of production (see also paragraph 48). 
1998. aastal komisjoni käsutuses olnud andmed näitasid, et liikmesriikide teatatud müügihinnad koos ELi lisatasuga ei katnud tootmiskulusid isegi mitte kvaliteetsema tubaka puhul (vt ka punkt 48).
Furthermore, there is no information available showing to what extent the different measures of the CMO would have reduced the dependence on subsidies. 
Lisaks puuduvad andmed selle kohta, kuivõrd oleksid ühise turukorralduse erinevad meetmed vähendanud sõltuvust subsiidiumidest.
The most recent market information shows that EU average sales prices in 2003 were lower than in 2002 making producers more dependent on subsidies in 2003 than in 2002. 
Kõige värskemad turuandmed näitavad, et ELi 2003. aasta keskmised müügihinnad olid 2002. aasta omadest madalamad, muutes sellega tootjad 2003. aastal subsiidiumidest rohkem sõltuvaks kui 2002. aastal.
The impact of aid on the improvement of tobacco quality 42. 
Abi mõju tubaka kvaliteedi paranemisele 42.
The Directorate-General for Agriculture considered that improvements in quality within each variety group could be measured by increases in the quantity of tobacco produced of the higher grades. 
Põllumajanduse peadirektoraadi arvates saaks kvaliteedi paranemist iga sordirühma sees mõõta kõrgema klassi tubaka tootmiskoguse suurenemise alusel.
This however, required a clear definition of quality standards and performance to be measurable on a constant basis. 
See nõudis aga kvaliteedinor-mide selget määratlemist ja seda, et tulemused oleksid pidevalt mõõdetavad.
Several factors militated against this. 
Mitmed tegurid olid selle vastu.
Firstly, there is no standard grading system and there are variations between Member States in the way in which grades are established for the same varieties of tobacco. 
Esiteks puudub standardne kvaliteediklassi määramise süsteem ja sama tubakasordi klas-sidesse määramise viisid erinesid liikmesriigiti.
Secondly, in order to measure quality improvements over time, it is necessary to take into account the composition of producer groups and the characteristics of their production. 
Teiseks on kvaliteedi ajas paranemise mõõtmiseks vaja võtta arvesse tootjarühmade koosseisu ja nende toodangu omadusi.
The effect of a low-quality producer leaving a group, would be to increase the quality of the group concerned even though there would be no improvements of production by producers as a whole. 
Kui madala kvaliteediga tootja lahkub rühmast, paraneb sellega rühma kvaliteet, kuigi tootjate kui terviku toodangu kvaliteet ei tõusnud.
It was not possible to measure the quality improvements because of the changes which occurred in producer groups. 
Tootjarühmades toimunud muudatuste tõttu ei olnud kvaliteedi paranemist võimalik mõõta.
For example, the 1998 reform introduced minimum size requirements for producer groups which resulted in significant reorganisation. 
1998. aasta reformiga viidi näiteks sisse tootjarühma miinimumsuuruse nõue, mille tulemusena toimus oluline ümberkorraldamine.
Also, membership of most producer groups changes from year to year. 
Samuti muutub aastast aastasse enamiku tootjarühmade koosseis.
The way in which producer groups are organised can work against modulation of the variable premium. Whereas the objective of the variable premium is to provide an incentive to grow better quality tobacco, reality can be different: if all the producers in a group are producing the same quality (grade) of a particular variety the total variable premium available to the group for that variety will be apportioned equally between them (see also paragraph 9). 
Kuigi lisatasu muutuvosa eesmärk on stimuleerida kvaliteetsema tubaka kasvatamist, võib tegelikkuses ilmneda vastupidine olukord: kui kõik rühma kuuluvad tootjad toodavad sama kvaliteediga (sama klassi) konkreetset sorti, siis sellele rühmale selle sordi eest eraldatav lisatasu muutuvosa jagatakse nende vahel võrdselt (vt ka punkt 9).
The same applies if producers of a poorer grade of the same variety group together. 
Sama kehtib, kui rühma moodustavad sama sordi madalama klassi tubakatootjad.
The members of both groups will get the same amount of variable premium even though the quality they are producing is different. 
Mõlema rühma liikmed saavad ühesuurust lisatasu muutuvosa, kuigi nende toodangu kvaliteet on erinev.
These observations show that, contrary to its objective, the premium system is not necessarily an incentive to improve quality: it allows producers to maximise aid without improvement in quality and as shown in certain cases, identified by the Court and the Commission services, there is no difference in premium payments between good and bad producers. 
Need tähelepanekud näitavad, et vastupidiselt oma eesmärgile ei toimi lisatasu süsteem alati kvaliteedi parandamise stiimulina: see võimaldab tootjatel abi maksimeerida ilma kvaliteeti parandamata ning halbadele ja headele tootjatele makstud lisatasud ei erine, nagu ilmnes mitmel kontrollikoja ja komisjoni talituste tuvastatud juhul.
The rates of premium are inconsistent with the quality of tobacco 45. 
Lisatasumäärad ei vasta tubaka kvaliteedile 45.
Differentiation of premium between variety groups was intended to encourage the cultivation of the higher quality varieties: higher premiums would be paid for higher quality as it involved higher production costs. 
Lisatasu diferentseerimine vastavalt sordirühmale pidi soodustama kvaliteetsemate sortide viljelust: suuremaid lisatasusid makstaks parema kvaliteedi eest, sest sellega kaasneksid suuremad tootmiskulud.
This would have required annual modifications of premium levels when justified by changes in costs and income. 
See oleks nõudnud iga-aastast lisatasu muutmist, kui kulude ja tulude muutused seda õigustanuks.
Since 1993 however, premium levels set by the Council have remained largely unchanged. 
Siiski on nõukogu kehtestatud lisatasud jäänud pärast 1993. aastat suuresti samaks.
In the absence of sufficiently detailed costs and income information from the Commission, the Court made its own analysis to verify the correlation between the level of premium paid, the quality of tobacco production and production costs. 
Kuna komisjonil puudusid piisavalt üksikasjalikud andmed kulude ja tulude kohta, viis kontrollikoda ise läbi analüüsi, et kontrollida makstud lisatasude, tubakatoodangu kvaliteedi ja tootmiskulude vastavust.
For the year 1998, it used data obtained specifically from Greece in relation to production costs and such data as was available from the Commission on sales prices. 
1998. aasta osas kasutas kontrollikoda Kreekalt saadud eraldi andmeid tootmiskulude kohta ja komisjoni käsutuses olevaid andmeid müügihindade kohta.
This analysis was based uniquely on Greece as it provided the most complete data set for EU tobacco varieties. 
Nimetatud analüüs keskendus ainuüksi Kreekale, sest Kreeka esitatud andmed esindasid ELi tubakasorte kõige täielikumalt.
In view of the intention to reward quality and the higher costs involved in achieving it via the premium system, the Court sought to compare the quality of tobacco (which the Commission considered to be reflected in sales prices) with production costs and the level of premium paid. 
Arvestades kavatsust premeerida lisatasude süsteemi kaudu kvaliteedi ja selle saavutamisega seotud suuremate kulude eest, püüdis kontrollikoda võrrelda tubaka kvaliteeti (mis komisjoni arvates peegeldus müügihindades) tootmiskulude ja makstud lisa-tasudega.
The comparison in Annex 2shows that the premium applied to a high quality tobacco such as Basmas represented 47 % of production costs whereas that applied to a lower quality such as Katerini was 87 %. 
2. lisas esitatud võrdlus näitab, et kvaliteettubakale nagu Basmas kohaldatud lisatasu moodustas 47 % tootmiskuludest, samas kui vähemkvaliteetsele Katerini tubakale kohaldatud lisatasu moodustas tootmiskuludest 87 %.
This was contrary to the objective of seeking to reimburse a higher proportion of the greater costs associated with the production of the higher quality varieties and provide a margin which producers would find an incentive. 
See oli vastupidine eesmärgile püüda hüvitada suurem osa kvaliteetsemate sortide tootmisega seotud suurematest kuludest ja tagada marginaal, mis oleks tootjate silmis stiimuliks.
The reimbursement of a higher proportion of production costs was intended to have a positive effect on income. 
Tootmiskuludest suurema osa hüvitamine pidi positiivselt mõjutama tulusid.
The results show that, for most varieties in Greece, income was negative. 
Tulemused näitavad, et Kreekas oli enamiku sortide osas mõju tuludele negatiivne.
The Court also looked at the reliability of the sale prices communicated to the Commission by the Member States. 
Kontrollikoda käsitles ka liikmesriikide poolt kontrollikojale edastatud müügihinna andmete usaldusväärsuse küsimust.
As a result of its audit in several Member States, including Greece, the Court found that the average sales prices communicated to the Commission, indeed did not always include the additional amounts paid by first processors to producers or the services in kind provided to them (see also paragraph 28). 
Kontrollikoda leidis mitmes liikmesriigis, sealhulgas Kreekas, läbiviidud auditite tulemusel, et komisjonile teatatud keskmised müügihinnad ei sisaldanud alati esmatöötlejate poolt tootjatele tehtud lisamakseid või neile osutatud mitterahalisi teenuseid (vt ka punkt 28).
These can represent a substantial source of additional ÔincomeŐ for producers and in one Member State C 41/10 EN Official Journal of the European Union 17.2.2005 such additional payments were as much as 28 %. 
See võib olla tootjatele oluliseks “tuluallikaks” ja ühes liikmesriigis moodustasid sellised lisamaksed isegi 28 %. See näitas, et liikmesriikide poolt
The Commission was thus unable to obtain satisfactory information on which to base its management of the tobacco regime. 
Seega ei suutnud komisjon saada rahuldavat teavet, millele tubakakorralduse juhtimisel tugineda.
The Court again analysed the correlation between the level of premium and the quality of tobacco for the year 2000. 
Kontrollikoda analüüsis lisatasude ja tubaka kvaliteedi vahelist seost ka 2000. aasta kohta.
Since similar data to those for 1998 were not available, the Court compared the average premium per hectare, per variety and Member State, with the CommissionŐs ranking of varieties by quality. 
Kuna 1998. aastaga sarnased andmed puudusid, võrdles kontrollikoda keskmist lisatasu hektari, sordi ja liikmesriigi kohta sortide kvaliteediklassi liigitamisega komisjoni poolt.
This showed that in four out of five Member States, premium did not correspond to the quality ranking and that the highest premium was paid to lower quality varieties. 
See näitas, et viiest liikmesriigist neljas ei vastanud lisatasu kvaliteediklassile ja et kõige suuremat lisatasu maksti kõige madalama kvaliteediga sortide eest.
The results are set out in more detail in Annex 3. 
3. lisas on need tulemused esitatud üksikasjalikumalt.
Efforts to align production and demand have not been successful 50. 
Tootmise ja nõudluse vastavusse viimine ei õnnestunud 50.
In order to stabilise markets and ensure supplies the CMO is, inter alia, intended to align production to the EU marketŐs requirements. 
Turgude stabiliseerimiseks ja varude tagamiseks oli ühise turukorralduse eesmärk muuhulgas viia tootmine vastavusse ELi turunõudlusega.
Analysis of the EU supply balance table shows that overall domestic consumption of EU production did not change significantly between 1996 and 2000 at which time it was 40 %. 
ELi tarnebilansi analüüs tabelis 1 näitab, et ELi toodangu sisetarbimine aastatel 1996–2000 ei muutunud ja oli 40 %.
Detailed data by variety group is not available. 
Üksikasjalikud andmed sordirühmade kaupa puuduvad.
Imports have remained stable throughout the same period at 65 %. 
Import on samal ajavahemikul püsinud stabiilselt 65 % juures.
There is no evidence that the CMO has influenced EU production so as to reduce the mismatch of supply and demand. 
Mitte miski ei tõenda, et ühine turukorraldus oleks ELi tootmist mõjutanud nii, et pakkumise ja nõudluse vaheline erinevus oleks vähenenud.
While certain types of tobacco have to be imported, a successful policy would have led to some substitution of domestic products for imports. 
Samas kui teatud tubakasorte tuleb importida, oleks edukas poliitika põhjustanud kodumaiste toodete mõningase asendamise im-porttoodetega.
But this did not happen. 
Kuid seda ei toimunud.
The Court notes that the Commission considers that the CMO policy was successful even though it recognises that sufficient data was not available and that the scheme before the 1998 reform was not adapted to solve the most evident problems of the sector, i.e. growing the tobacco in demand (see paragraph 96 of its replies). 
Kontrollikoda täheldas, et komisjon peab ühise turukorralduse poliitikat õnnestunuks, kuigi tunnistab, et piisavad andmed puuduvad ja et 1998. aasta reformile eelnenud süsteemi ei kohandatud lahendamaks selle sektori kõige ilmsemat probleemi — st nõudlusega tubaka kasvatamist (vt tema vastuste punkti 96).
Expenditure from the Tobacco Fund has been limited and there were weaknesses in project management 52. 
Kulutuste tegemine tubakafondist oli piiratud ja projektijuhtimises esines puudusi 52.
The Fund was established in 1993. 
Fond loodi 1993. aastal.
It was initially funded by 0,5 % withheld from premium which was progressively increased to 3 % and was intended to finance programmes of research and information relating to the harmful effects of tobacco consumption and preventive and curative measures. 
Esialgu rahastati fondi lisatasudest kinnipeetud 0,5%ga ning seda suurendati järk-järgult 3 %-le. Fondi eesmärk oli rahastada teadusuuringuid ja teabeva-hetusprogramme seoses tubakatarbimise kahjulike mõjude ja en-netusning raviabinõudega.
It was also intended to help orient production towards the least harmful varieties and qualities. 
Samuti oli fondi eesmärgiks aidata suunata tootmist vähem kahjulikele sortidele ja kvaliteetidele.
Depending on the type of activity funded, such projects fell to be managed by either the Directorate-General for Agriculture or the Directorate General for Health and Consumer Protection. 
Olenevalt rahastatud tegevusest juhtis neid projekte kas põllumajanduse peadirektoraat või tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat.
As part of the 1998 reforms, the financing of the fund was doubled even though there had not been much activity. 
Osana 1998. aasta reformist kahekordistati fondi rahastamist, kuigi erilist tegevust ei olnud toimunud.
The Court analysed the utilisation of the Fund. 
Kontrollikoda analüüsis fondi kasutamist.
Annex 4 shows that payments during the first five years (1996 to 2000) amounted, on average, to 18 % of the available funding and the rate of utilisation has continuously increased over the last three years to reach 65 % in 2003. 
4. lisa näitab, et esimese viie aasta (1996–2000) maksed moodustasid keskmiselt 18 % olemasolevatest vahenditest ja viimase kolme aasta vältel on kasutusmäär pidevalt kasvanud, jõudes 2003. aastal 65 %ni.
The unused balance of the Fund stood at some 68 million euro. 
Fondi kasutamata vahendite jääk oli ligikaudu 68 miljonit eurot.
Although modest in extent, the Court identified weaknesses in project management such as ineligible expenditure, expenditure before the date of the contract or in periods other than those stipulated in the contracts, advances paid not covered by guarantees, the existence of a posteriori allocation of appropriations, and contracts not signed by either of the two parties. 
Kontrollikoda tuvastas puudusi (kuigi ulatuselt tagasi-hoidlikke) projektijuhtimises, näiteks abikõlbmatuid kulutusi, enne lepingu kuupäeva või lepingust erinevatel ajavahemikel tehtud kulutusi, tagatistega katmata avansilisi makseid, assigneeringute eraldamist tagantjärele ja lepinguid, millel puudus ühe osapoole allkiri.
The Court noted that, in his Annual Activity Report for 2002, the Director-General, Agriculture made a reservation to his declaration to the effect, that he did not have sufficient assurance that the resources transferred to the Fund since 1993 had been used in accordance with the principles of regularity and sound financial management. 
Kontrollikoda täheldas, et põllumajanduse peadirektor lisas oma 2002. aasta tegevusaruande deklaratsioonile reservatsiooni, et ta ei ole piisavalt kindel, kas alates 1993. aastast fondi ülekantud vahendeid on kasutatud vastavalt korrektsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.