natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is therefore vital, in the context of negotiations with the government of a country, to consider how the Commission might approach parliaments and SAIs (see paragraphs 56 to 62). 
Seetõttu on ülimalt oluline asjassepuutuva riigi valitsusega peetavate läbirääkimiste raames otsustada, kuidas komisjonil oleks kõige õigem parlamendile või kõrgeimale kontrolliasutusele läheneda (vt punktid 56–62).
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 29 and 30 June 2005. 
Kontrollikoda võttis käesoleva eriaruande vastu 2005. aasta 29. ja 30. juuni istungil Luxembourg’is.
C 249/20 EN Official Journal of the European Union ANNEX 1 SIX TABLES ILLUSTRATING THE IMPORTANCE OF BUDGET AID Table A Relative importance of budget aid (1) in EDF aid (commitments and payments), 1999 to 2004 (million euro) 7.10.2005 Year Total budget aid (2) Total EDF aid B 2 693,00 3 757,41 1 554,16 1 768,39 3 395,83 2 375,15 1 275,00 1 548,16 2 067,86 1 852,72 2 179,47 2 197,84 Budget aid as a proportion of EDF aid C = (A / B) 10,28 % 35,93 % 24,87 % 33,68 % 28,65 % 19,76 % 16,19 % 37,96 % 32,54 % 30,78 % 28,23 % 32,96 % A 1999 276,93 2000 1 350,20 Commitments Payments 2001 2002 2003 2004 1999 2000 2001 2002 2003 2004 386,50 595,60 972,80 469,40 206,48 587,62 672,90 570,21 615,20 724,42 (1) In the form of structural adjustment before the Cotonou Agreement entered into force. 
C 249/20 ET Euroopa Liidu Teataja LISA 1 KUUS TABELIT EELARVETOETUSE OLULISUSE KOHTA Tabel A Eelarvetoetuste (1) suhteline osakaal EAFi abis (kulukohustused ja maksed), 1999–2004 7.10.2005 Eelarvetoetused kokku (2) 1999 276,93 2000 1 350,20 2001 2002 2003 2004 1999 2000 2001 2002 2003 2004 (miljonit eurot) Eelarvetoetuste osa EAFi abist (A / B) C = (A / B) 10,28 % 35,93 % 24,87 % 33,68 % 28,65 % 19,76 % 16,19 % 37,96 % 32,54 % 30,78 % 28,23 % 32,96 % Aasta EAFi abi kokku A B 2 693,00 Kulukohustused Maksed 3 757,41 386,50 1 554,16 595,60 1 768,39 972,80 3 395,83 469,40 2 375,15 206,48 1 275,00 587,62 1 548,16 672,90 2 067,86 570,21 1 852,72 615,20 2 179,47 724,42 2 197,84 (1) Vastavalt Cotonou lepingu eelsele struktuurikohanduste vormile.
(2) Includes highly indebted poor countries initiative (HIPC). Source: Commission figures. 
(2) Sealhulgas suure laenukoormusega vaeste riikide algatus (HIPC).
Source: Commission data. 
Allikas: komisjoni andmed.
7.10.2005 EN Official Journal of the European Union Table C Total EDF budget aid (commitments and payments) by country, 2003 and 2004 (excluding HIPC) C 249/21 Country Commitments Benin 55,00 Burkina Faso 0,00 Burundi 0,00 Cameroon 0,00 Cape Verde 0,00 Djibouti 0,00 Ethiopia 0,00 Ghana 0,00 Guyana 0,00 Jamaica 30,00 Kenya 0,00 Lesotho 0,00 Madagascar 0,00 Mali 132,90 Mauritania 0,00 Mozambique (2) 16,40 Niger (2) 90,00 Uganda 0,00 Central African Republic 0,00 2003 2004 (million euro) Payments (1) 18,20 37,57 26,52 0,00 5,50 0,00 45,00 27,85 6,00 36,10 0,00 5,50 20,67 29,60 6,00 51,10 27,25 24,50 11,90 105,70 12,50 0,00 25,30 18,37 31,50 0,00 0,80 50,99 624,42 Democratic Republic of the Congo 106,00 Payments (1) Commitments 4,29 0,00 37,80 0,00 8,02 43,60 8,86 0,00 9,00 5,80 4,50 0,00 10,70 95,00 25,57 62,00 0,00 23,30 0,00 25,00 0,00 125,00 3,00 0,00 34,50 35,00 32,92 0,00 5,70 0,00 41,00 0,00 24,25 0,00 24,50 0,00 0,00 0,00 4,60 0,00 25,04 0,00 1,00 0,00 3,80 53,00 0,00 0,00 68,50 0,00 0,00 0,00 0,00 1,70 28,68 0,00 406,23 469,40 Rwanda 50,00 So Tom and Prncipe 0,00 Senegal 0,00 Sierra Leone 0,00 Tanzania 114,00 Chad 50,00 Vanuatu 0,00 Zambia (2) 128,50 Total 772,80 (1) Payments are booked to the commitments for the year or the commitments outstanding from previous financial years. 
Allikas: komisjoni andmed. % % 58,21 % 16,43 % 90,71 % 17,93 % 7.10.2005 ET Euroopa Liidu Teataja Tabel C EAFi eelarvetoetused kokku (kulukohustused ja maksed) riikide kaupa 2003. ja 2004. aastal (ilma HIPC algatuseta) C 249/21 Riik Benin 55,00 2003 2004 (miljonit eurot) Maksed (1) 18,20 37,57 26,52 0,00 5,50 0,00 45,00 27,85 6,00 36,10 0,00 5,50 20,67 29,60 6,00 51,10 27,25 24,50 11,90 105,70 12,50 0,00 25,30 18,37 31,50 0,00 0,80 50,99 624,42 Kulukohustused Maksed (1) Kulukohustused 4,29 0,00 37,80 0,00 8,02 43,60 8,86 0,00 9,00 5,80 4,50 0,00 10,70 95,00 25,57 62,00 0,00 23,30 0,00 25,00 0,00 125,00 3,00 0,00 34,50 35,00 32,92 0,00 5,70 0,00 41,00 0,00 24,25 0,00 24,50 0,00 0,00 0,00 4,60 0,00 25,04 0,00 1,00 0,00 3,80 53,00 0,00 0,00 68,50 0,00 0,00 0,00 0,00 1,70 28,68 0,00 406,23 469,40 Burkina Faso Burundi Kamerun Cabo Verde Djibouti Etioopia Ghana Guajaana Jamaika 30,00 Keenia 0,00 Lesotho 0,00 Madagaskar 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Mali Mauritaania Mosambiik (2) Niger (2) Uganda Kesk-Aafrika Vabariik Kongo Demokraatlik Vabariik Ruanda São Tomé ja Príncipe Senegal Sierra Leone Tansaania Tšaad Vanuatu Sambia (2) Kokku 132,90 0,00 16,40 90,00 0,00 0,00 106,00 50,00 0,00 0,00 0,00 114,00 50,00 0,00 128,50 772,80 (1) Maksed kirjendatakse aasta kulukohustustesse või eelmiste eelarveaastate täitmata kulukohustustesse.
(2) Payments in 2004 include the variable tranches for Mozambique (9,1 million euro), Niger (8,25 million euro) and Zambia (29,5 million euro). 
(2) 2004.aastamaksedsisaldavadmuutuvsummagaosamakseidMosambiigile(9,1miljoniteurot),Nigerile(8,25miljoniteurot)jaSambiale (29,5 miljonit eurot).
C 249/22 EN Official Journal of the European Union Table D Relative importance of budget aid (EDF and other donors) in the national budget in 2004 for the five countries visited 2 924,00 45,00 1 202,10 51,10 621,83 27,25 603,28 0,00 1 475,66 50,99 7.10.2005 (million euro) Country Ethiopia Mozambique Niger Chad Zambia National budget (1) ABCD=B+CD/A Budget aid paid by the Commission Budget aid paid by the other donors Total budget aid paid Budget aid paid as a proportion of total 236,38 139,15 44,07 22,00 215,00 281,38 190,25 71,32 22,00 265,99 9,62 % 15,83 % 11,47 % 3,65 % 18,03 % (1) The budget figure for Chad relates to 2003. 
C 249/22 ET Euroopa Liidu Teataja Tabel D Eelarvetoetuste (EAF ja teised rahastajad) suhteline osakaal viie külastatud riigi 2004. aasta riigieelarves 7.10.2005 (miljonit eurot) 9,62 % 15,83 % 11,47 % 3,65 % 18,03 % Riik Etioopia Mosambiik Niger Tšaad Sambia Teiste rahastajate poolt makstud eelarvetoetused Makstud eelarvetoetused kokku Makstud eelarvetoetuste osa kogusummast Komisjoni poolt Riigieelarve (1) makstud eelarvetoetused ABCD=B+CD/A 2 924,00 45,00 1 202,10 51,10 621,83 27,25 603,28 0,00 1 475,66 50,99 236,38 139,15 44,07 22,00 215,00 281,38 190,25 71,32 22,00 265,99 (1) Tšaadi eelarve arvandmed pärinevad 2003. aastast.
Table E Proportion of budget aid relative to total aid paid by principal donors in 15 African countries (1) in 2003 Donor World Bank (2) United Kingdom European Commission Netherlands Sweden Switzerland African Development Bank Italy Ireland Norway Canada Denmark Germany Finland France Japan Budget aid as a proportion of total aid 48,1 % 34,2 % 30,7 % 27,8 % 21,5 % 19,2 % 16,5 % 16,0 % 15,2 % 14,5 % 12,0 % 10,1 % 6,4 % 3,9 % 2,3 % 1,0 % 25,7 % Weighted average (1) The 15 countries are: Benin, Burkina Faso, Ethiopia, Ghana, Kenya, Madagascar, Malawi, Mali, Mozambique, Niger, Uganda, Rwanda, Senegal, Sierra Leone and Tanzania. 
Tabel E Eelarvetoetuste osa peamiste rahastajate poolt 15 Aafrika riigile (1) 2003. aastal makstud toetuste kogusummast Rahastaja Eelarvetoetuste osa abi kogusummast 48,1 % 34,2 % 30,7 % 27,8 % 21,5 % 19,2 % 16,5 % 16,0 % 15,2 % 14,5 % 12,0 % 10,1 % 6,4 % 3,9 % 2,3 % 1,0 % 25,7 % Maailmapank (2) Ühendkuningriik Euroopa Komisjon Holland Rootsi Šveits Aafrika Arengupank Itaalia Iirimaa Norra Kanada Taani Saksamaa Soome Prantsusmaa Jaapan Kaalutud keskmine (1) 15riikion:Benin,BurkinaFaso,Etioopia,Ghana,Keenia,Madagaskar,Malawi,Mali,Mosambiik,Niger,Uganda,Ruanda,Senegal,Sierra Leone ja Tansaania.
(2) The World Bank aid essentially consists of loans. 
(2) Maailmapanga abi moodustavad peamiselt laenud.
Source: SPA Ń Strategic Partnership with Africa Ń Survey of the alignment of budgetsupport and balance of payments support with national poverty reduction strategy processes Ń final draft dated 7 February 2005. 
Allikas: SPA — Strategic Partnership with Africa — Survey of the alignment of budget support and balance of payments support with national PRS processes — 7. veebruaril koostatud lõplik eelnõu.
The figures in the above document are rough estimates. 
Tabelis esitatud andmed põhinevad ligikaudsel hinnangul.
Source: Commission data. % 16,0 % 35,5 % 0,0 % 23,7 % 2,1 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 2,4 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 16,0 % 4,2 % 0,0 % 100,0 % African Development Bank Germany Belgium Canada Denmark Finland France Ireland Italy Japan Norway Netherlands Portugal United Kingdom 
Allikas: komisjoni andmed. % 16,0 % 35,5 % 0,0 % 23,7 % 2,1 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 2,4 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 16,0 % 4,2 % 0,0 % 100,0 % Aafrika Arengupank Saksamaa Belgia Kanada Taani Soome Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Jaapan Norra Holland Portugal
C 249/24 EN Official Journal of the European Union 7.10.2005 ANNEX 2 THE DRAFT NEW PUBLIC FINANCE MANAGEMENT PERFORMANCE MEASUREMENT FRAMEWORK 1. 
C 249/24 ET Euroopa Liidu Teataja 7.10.2005 LISA 2 RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE TULEMUSLIKKUSE HINDAMISRAAMISTIKU PROJEKT 1.
The DelegationsŐ monitoring reports rely on existing diagnoses and evaluations. 
Delegatsioonide järelevalvearuanded põhinevad olemasolevatel määratlustel ja hinnangutel.
The main tools traditionally used to measure the quality of public finance, which in many cases were developed by the International Monetary Fund and the World Bank, are the country financial accountability assessment (1) (CFAA), public expenditure review (1) (PER), report on the observance of standards and codes (1) (ROSC), country procurement assessment report (1) (CPAR), highly indebted poor country assessment and action plan (1) (HIPC AAP), fiduciary risk assessment (1) (FRA), and public expenditure tracking survey (1) (PETS). 
Riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi hindamisel kasutatavad, enamasti IMFi ja Maailmapanga poolt välja töötatud peamised vahendid on “Country Financial Accountability Assessment” (CFAA), (1) “Public Expenditure Review” (PER), (2) “Report on the Observance of Standards and Codes” (ROSC), (3) “Country Procurement Assessment Report” (CPAR), (4) “Highly Indebted Poor Country Assessment and Action Plan” (HIPC AAP), (5) “Fiduciary Risk Assessment” (FRA) (6) ja “Public Expenditure Tracking Survey” (PETS).
In some countries, such as Ethiopia, donors have developed substitute tools locally. 2. 
(7) Teatud riikides, nagu Etioopias, on rahastajad välja töötanud alternatiivsed vahendid kohalikuks kasutuseks. 2.
This new tool is intended as a replacement for the existing ones, not a supplement, and is meant to be used by all donors and applicable to all countries (not just ACP countries). 
Uus vahend on mõeldud olemasolevate asendamiseks, mitte täiendamiseks, ning kõik rahastajad peaksid selle kasutusele võtma kõikides riikides (mitte ainult AKV riikides).
It should provide a sufficiently comprehensive view of a countryŐs public finance management, covering amongst other things all the major risks associated with programming and budget execution, the presentation of accounts and internal and external audit. 
Vahendi abil peaks asjassepuutuva riigi rahanduse juhtimise kohta saama piisavalt põhjaliku ülevaate, mis käsitleb muuhulgas ka kõiki peamisi eelarve täitmise ja kavandamise, raamatupidamisaruandluse ning sise-ja välisauditiga seotud riske.
It was for this reason that, in 2004, PEFA (Public Expenditure Financial Accountability) (2) started work on a new public finance management performance measurement framework (the measurement framework). 
Sel põhjusel alustas PEFA (“Public Expenditure Financial Accountability”) (8) 2004. aastal uue riigi rahanduse juhtimise tulemuslikkuse hindamisraamistiku (edaspidi “hindamisraamistik”) koostamist.
The core of this tool is a set of 28 indicators that aim to assess the adequacy and performance of public finance management procedures, systems and institutions (see table G). 
Vahendi keskmes on 28 näitajat, mille abil hinnatakse riigi rahanduse juhtimise protsesside, süsteemide ja institutsioonide täpsust ja tulemuslikkust (vt tabel G).
Table G Set of public finance management performance indicators developed by the PEFA (Public Expenditure Financial Accountability) partners A. PUBLIC FINANCE MANAGEMENT OUT-TURNS 1. 
Tabel G PEFA (Public Expenditure Financial Accountability) partnerluse raames välja töötatud riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajad A. RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE TULEMUSED 1.
Aggregate fiscal deficit compared to original approved budget. 2. 
Kogu eelarvepuudujääk võrreldes esialgse heakskiidetud eelarvega. 2.
Stock of expenditure arrears; accumulation of new arrears over past year. 
Võlgnevused: viimase aasta jooksul tekkinud uued võlgnevused.
B. KEY CROSS-CUTTING FEATURES: COMPREHENSIVENESS AND TRANSPARENCY 5. 
B. PEAMISED VALDKONDADEVAHELISED TUNNUSED: TÄIELIKKUS JA LÄBIPAISTVUS 5 Kogu eelarveriski järelevalve täielikkus.
6. Extent to which budget reports include all significant expenditures on central government activities, including those funded by donors. 
6 Kõikide oluliste keskvalitsuse tegevust katvate kulutuste, sealhulgas rahastajate poolt rahastatud kulutuste, käsitlemise ulatus eelarvearuannetes.
(2) PEFA was set up in 2001 as a partnership between the World Bank, the European Commission, DFID (the United Kingdom Department for International Development), the Swiss State Secretariat for Economic Affairs, the French Ministry of Foreign Affairs, the Norwegian Ministry of Foreign Affairs and the International Monetary Fund. 
(8) PEFA(riiklikekulutustefinantsaruandlus)lõid2001.aastaljärgnevadosapooled:Maailmapank,EuroopaKomisjon,DFID (Ühendkuningriigi valitsuse rahvusvahelise arengu keskasutus), Šveitsi majandusministeerium, Prantsusmaa välisministeerium, Norra välisministeerium ja IMF.
The Commission is a founder member and one of the leading players. 
Komisjon on PEFA asutajaliige ning täidab juhtivat rolli.
7.10.2005 EN Official Journal of the European Union C 249/25 8. 9. 
7.10.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 249/25 8 9.
C. C (i) 11. 
C. Ci) 11.
14. 
13 14.
C (ii) 15. 
C ii) 15.
C (iii) 23. 
C iii) 23.
C (iv) 26. 
C iv) 26.
Source: Administrative, economic, functional and programmatic classification of the budget. 
Allikas: Eelarve halduslik, majanduslik, tegevuspõhine ja programmiline jaotus.
Identification of poverty related expenditure in the budget. 
Vaesuse vähendamisega seotud kulutuste määratlemine eelarves.
Publication and public accessibility of key fiscal information, procurement information and audit reports. 
Põhilise finantsteabe, riigihangete alase teabe ja auditiaruannete avaldamine ja neile avaliku juurdepääsu võimaldamine.
Orderliness and participation in the budget formulation process. 
Eelarve koostamisprotsessi korraldatus ja protsessis osalemine.
Coordination of the budgeting of recurrent and investment expenditures. 
Jooksvate kulude ja investeerimiskulude eelarvestamise koordineerimine.
Legislative scrutiny of the annual budget law. 
Aastaeelarve põhjalik läbivaatamine seadusandlike võimude poolt.
Budget execution Effectiveness of cash flow planning, management and monitoring. 
Eelarve täitmine Rahavoogude kavandamise, haldamise ja järelevalve tõhusus.
Procedures in operation for the management and recording of debt and guarantees. 
Võlgade ja tagatiste haldamisel ja registreerimisel rakendatavad menetlused.
Extent to which spending ministries and agencies are able to plan and commit expenditures in accordance with original/revised budgets. 
Ministeeriumide ja riiklikke vahendeid kasutavate asutuste suutlikkus kavandada ja võtta kulukohustusi vastavalt esialgsetele eelarvetele/lisaeelarvetele.
Evidence available that budgeted resources reach spending units in a timely and transparent manner. 
Tõendid selle kohta, et eelarvevahendid jõuavad riiklikke vahendeid kasutavate üksusteni õigeaegselt ja läbipaistval viisil.
Effectiveness of internal controls. 
Sisekontrollisüsteemide tõhusus.
Effectiveness of internal audit. 
Maksetega seotud järelevalvemeetmete tõhusus.
The existence of a transparent procurement system as an integral part of the overall PFM system which is supported by a clear regulatory framework that provides for competition, value for money and effective controls. 
Läbipaistva riigihangete süsteemi olemasolu, mis on kogu riigi rahanduse juhtimissüsteemi lahutamatuks osaks ja põhineb konkurentsi, kulutuste optimeerimist ja kontrolli tõhusust edendaval selgel regulatiivsel raamistikul.
Accounting and reporting Timeliness and regularity of data reconciliation. 
Raamatupidamine ja aruandlus Andmete vastavusse viimise õigeaegsus ja korrektsus.
Timeliness, quality and dissemination of in-year budget execution reports. 
Eelarvetäitmist puudutavate lühiperioodi aruannete kvaliteet, õigeaegsus ja levitamine.
Timeliness and quality of the audited financial statements submitted to the legislature. 
Seadusandlikule võimule esitatud auditeeritud raamatupidamisaruannete õigeaegsus ja kvaliteet.
External accountability, audit and scrutiny The scope and nature of external audit. 
Finantsvastutus, auditeerimine ja välisauditid Välisauditi ulatus ja sisu.
PEFA. 
PEFA.
Revised Consultative Draft Public Finance Management Performance Measurement Framework, 12 February 2004, Public Expenditure Working Group. 
12. veebruaril 2004. aastal riiklike kulutuste töörühma poolt koostatud riigi rahanduse juhtimise tulemuslikkuse hindamisraamistiku muudetud eelnõu.
4. not lead to recommendations, which would probably require a more thorough investigation into the causes of the problems identified. 
4. teks ei anta hindamise lõpus soovitusi, mille tegemiseks oleks vaja täheldatud probleemide põhjusi põhjalikumalt uurida.
Secondly, it does not address the issue of the effectiveness and efficiency of public finance. 
Teiseks ei käsitleta riigi rahanduse tõhususe ja mõjususe küsimusi.
The indicators, measured against a scale from A (best possible) to D, are qualitative and usually cover a fairly large area that can be broken down into several parts. 
Esi-5. Näitajad alates A-st (kõrgeim) D-ni on kvalitatiivsed ja katavad tavaliselt suhteliselt suurt ala, mida on võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks.
For example, the assessment against indicator 22, concerning the existence of transparent procurement systems for services, works and goods, calls in particular for review of the regulatory framework, the correct application of the rules (e.g. publication of calls for ten-der), the effectiveness of control systems and a comparison between prices paid by the public sector and market prices in the private sector. 
Näiteks hindamine 22. näitaja abil, mis käsitleb teenuste, tööde ja kaupade hankesüsteemide olemasolu ja läbipaistvust, eeldab regulatiivse raamistiku läbivaatamist, eeskirjade nõuetekohase täitmise (nt pakkumiskutsete avaldamine) ja kontrollisüsteemide mõjususe kontrollimist ning avaliku ja erasektori hinnavõrdlust.
C 249/26 EN Official Journal of the European Union 7.10.2005 6. 
C 249/26 ET Euroopa Liidu Teataja 7.10.2005 6.
The standard report proposed by the measurement framework suggests that these indicators should be accompanied by more general information about the country and its management systems, and in particular by a description of the government programme of public finance management reforms, indicating to what extent the reforms cover the weaknesses identified by means of the indicators. 
Hindamisraamistikus väljapakutud standardaruandes nähakse ette, et koos antud näitajatega esitatakse üldisemat teavet asjassepuutuva riigi ja selle juhtimissüsteemide kohta, eriti riigi rahanduse juhtimist puudutavate reformide valitsusprogrammi osas, näidates, kui suures ulatuses käsitlevad reformid näitajate abil täheldatud puudusi.
The following proposals for improvements resulted from the measurement framework: review: (a) some indicators include assessment of management or control systems. 
Kontrollikoda teeb hindamisraamistiku kontrolli põhjal järgnevad parandusettepanekud: a) mõned näitajad sisaldavad juhtimis-või kontrollisüsteemide hindamist.
However, to conclude that a system is effective it is crucial to rely on more thorough checks, including tests of controls (1); (b) a systematic description of the causes of weaknesses that can be identified without significant further investigation would be useful in order to improve the targeting of governmentsŐ reform programmes, which aim to remedy such weaknesses; (c) twelve indicators would rely on, among other things, indices (representing variances, times, amounts or percentages) (see table H). 
Järeldamaks, et süsteem on toimiv, on aga esmatähtis toetuda põhjalikematele kontrollidele, sealhulgas kontrollisüsteemide testimisele; (1) b) ilma oluliste lisauuringuteta väljaselgitatavate puuduste põhjusi tuleks kirjeldada süstemaatiliselt, et nimetatud puuduste parandamiseks tehtavaid valitsusreforme oleks võimalik täpsemini suunata; c) 12 näitajat põhineksid muuhulgas arvudena esitatud indeksitel (erinevused, tähtajad, summad või prot-sentuaalsed osad) (vt tabel H).
The results of these indices should systematically appear in the assessment reports, and some of them could be used as performance indicators in the CommissionŐs programmes; (d) indicator 3, on public revenue, should include a comparative analysis of domestic revenue actually received and the amount that could reasonably be expected given the activity of the country (for example, by comparing import levels and customs revenue); (e) indicator 25, on audited financial statements, provides for examination of the audit opinion on them issued by the Supreme Audit Institution (SAI). 
Nimetatud indeksitel põhinevad tulemused tuleks süsteemselt esitada hindamisaruannetes ja osa neist võiks kasutada tulemusnäitajatena komisjoni programmides; d) riiklikke tulusid käsitlev 3. näitaja peaks hõlmama tegelikult saadud sisetulude ja vastava riigi tegevuse põhjal eeldatava summa võrdlevat analüüsi (nt võrreldes impordimäära ja tollitulusid); e) auditeeritud raamatupidamisaruandeid käsitleva 25. näitaja kohaselt vajab kõrgeima kontrolliasutuse poolt raamatupidamisaruannete kohta antud järeldusotsus läbivaatamist.
It would also be helpful to examine the SAIŐs work and opinions on the legality and regularity of the underlying transactions and on sound financial management, although these elements should be treated with caution; (f) indicator 26, on external audit, should include an analysis of the adequacy of the SAIŐs resources to its audit tasks; (g) an additional indicator should be added with a view to evaluating the existence and quality of the services entered in the accounts, including, where purchasing is centralised, the problem of their delivery as far as the final beneficiaries (2); (h) an additional indicator should be added with a view to evaluating anti-corruption measures by examining what is being done to identify, analyse and combat corruption (3). 
Samuti oleks kasulik uurida kõrgeima kontrolliasutuse tegevust ja raamatupidamiskontode usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse juhtimise kohta antud järeldusotsuseid, kuid käsitledes neid ettevaatusega; f) välisauditit käsitlev 26. näitaja peaks sisaldama analüüsi selle kohta, kas kõrgeimal kontrolliasutusel on piisavalt ressursse oma auditiülesannete läbiviimiseks; g) tuleks lisada näitaja, mille abil on võimalik hinnata raamatupidamisdokumentidesse kantud teenuste olemasolu ja kvaliteeti, sealhulgas tsentraliseeritud hangete puhul kauba lõppsaajani toimetamist; (2) h) tuleks lisada näitaja, mille abil on võimalik hinnata korruptsioonivastaseid meetmeid, uurides, mida tehakse korruptsiooni avastamiseks, analüüsimiseks ja selle vastu võitlemiseks.
(1) Tests of controls, which were previously known as compliance tests, are a part of internationally recognised auditing standards. 
(3) (1) Kontrollisüsteemide testid, mida varem nimetati vastavustestideks, kuuluvad rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardite hulka.