natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main conclusions that can be drawn from the analysis of these replies were the following: ο CRIS users experience long and frequent system unavailability (14 delegations out of 44 report unavailability for longer than one week); ο in 2010, nearly all responding delegations (41 out of 44) encountered delays in encoding or validating transactions because of CRIS design shortcomings18; ο 21 respondents out of 44 believed that, because of difficulties in their interpretation or translation, some data codes were sometimes encoded by guessing; ο 6 delegations out of 44 reported that delays due to CRIS cost the Commission — two of these delegations provided estimated penalties or losses concerned of 300 euro in one case and 3 000 euro in the other. 
Vastuste analüüsi põhjal saab teha järgmised peamised järeldused: ο CRISi kasutajate sõnul esineb süsteemis pikki ja sagedasi mittekäi-deldavuse perioode (14 delegatsiooni 44st teatas enam kui nädala pikkustest mittekäideldavusest); ο 2010. aastal olid pea kõik vastanud delegatsioonid (41 delegatsiooni 44st) kogenud CRISi ülesehitusest tulenevaid viivitusi tehingute kodeerimisel või valideerimisel18; ο 21 vastanut 44st arvas, et andmekoodide tõlgendamise või tõlkimise keerulisusest tulenevalt pidid nad mõne andmekoodi puhul vahetevahel oletama, milline on õige valik; ο kuus delegatsiooni 44st teatas, et CRISist tulenevatel viivitustel on rahalised tagajärjed; kaks neist esitasid oma hinnangu trahvide või kahjude mahu kohta: ühel juhul oli see 300 eurot ning teisel 3000 eurot.
The results of the Court’s survey are supported by those of two surveys carried out by the Commission in 2008 and 2010, which involved CRIS users both at the Commission’s headquarters and in EU delegations. 
Kontrollikoja uuringu tulemusi kinnitavad ka komisjoni aastatel 2008 ja 2010 tehtud uuringud, mis hõlmasid nii komisjoni peakorteris kui ka ELi delegatsioonides asuvaid CRISi kasutajaid.
These surveys showed that user opinions towards the system had improved but remained mixed, as shown in Figure 3. 
Uuringud näitasid, et kasutajate arvamused süsteemi kohta olid küll paranenud, ent siiski väga erinevad (vt joonis 3).
16 In its annual report on EDFs concerning the financial year 2005, the Court noted: ‘weaknesses in the computerised management information system (CRIS), notably its coding system, do not allow an efficient overall supervision of microproject programmes by the Commission central services. 
16 Kontrollikoda märkis oma eelarveaasta 2005 aastaaruandes EAFide kohta: „Puudused elektroonilises haldusteabe süsteemis CRIS, eriti selle koodisüsteemis, ei võimalda aga komisjoni kesktalitustel teostada mikroprojektide programmide üle tõhusat üldjärelevalvet.
As an example, a reliable list of microproject programmes that have been implemented or are in the course of implementation is still difficult to produce. 
Näiteks on siiani keeruline luua nimekirja mikroprojektide programmidest, mis on ellu viidud või mida parajasti ellu viiakse.
This is a more general problem not specific to microproject programmes ...’. 
See on üldisem probleem, mis ei iseloomusta ainult mikroprojektide programme [---]”.
In its annual report for the financial year 2006, the Court also noted:‘The Common RELEX Information System (CRIS) provides data for the day-to-day management of projects. 
Kontrollikoda märkis oma eelarveaasta 2006 aastaaruandes ka järgmist: „Välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) sisaldab andmeid projektide igapäevase juhtimise kohta.
Largely as a result of data definition limitations some desirable analyses of financial information are not available from the system.’ 
Peamiselt andmemääratluse piirangute tulemusena ei saa süsteemis teostada osa vajalikke finantsteabe analüüse.”
In its Special Report No 4/2009 about ‘The Commission’s management of non-state actors’ involvement in EC development cooperation’, the Court noted: ‘There is at present no readily available source of data in EuropeAid concerning NSA funding ... 
Kontrollikoda märkis oma eriaruandes nr 4/2009 (Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine), et:„...puudub EuropeAidis hetkel kättesaadav andmete allikas valitsusväliste osalejate rahastamise kohta arengukoostöö valdkonnas.
The data in CRIS is incomplete and the identification of operators unreliable.’ 
Andmed ühtses RELEXi teabesüsteemis (CRIS) on puudulikud ja ettevõtjate identifitseerimine ei ole usaldusväärne.”
17 See footnote 12. 
17 Vt 12. joonealune märkus.
18 In its annual report concerning the financial year 2008, the Court noted: ‘the existence of technical constraints that the users of the system (CRIS) frequently face and that may affect the regularity of the transactions processed (it is common to find cases of payments made after the deadlines set because of the unavailability of the system)’. 
18 Kontrollikoda märkis oma eelarveaasta 2008 aastaaruandes: „Lisaks täheldasid audiitorid tehnilisi piiranguid, mida süsteemi kasutajad sageli kohtavad ning mis võivad mõjutada menetletud tehingute korrektsust (sageli on maksed tehtud pärast tähtaega, sest süsteem ei olnud kasutatav).”
22 Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
22 Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
CRIS MANAGEMENT IS NOT YET SUFFICIENTLY EFFECTIVE IN ENSURING DATA INTEGRITY 45. 
CRISi HALDAMINE EI OLE ANDMETE TERVIKLUSE TAGAMISEKS VEEL KÜLLALT MÕJUS 45.
For an information system to be effective, it is not enough for it to provide data, it must also ensure data integrity. 
Selleks, et infosüsteem oleks mõjus, peab see lisaks andmetele tagama ka nende tervikluse.
Data integrity concerns the capacity of an information system to produce the expected result accurately and in full, so that it can be relied upon19. 
Andmete terviklus tähendab infosüsteemi võimet saavutada oodatud tulemus täpselt ning täies mahus, nii et seda saab usaldada19.
In terms of security, CRIS is considered by the Commission as a critical system or, in other words, a system the loss of whose integrity or availability might threaten the position of the Commission with regard to other institutions, Member States or other parties20. 
Turvalisuse mõttes on CRIS komisjoni jaoks esmatähtis süsteem, teisisõnu süsteem, mille tervikluse või käideldavusega seotud probleemid ohustavad komisjoni suhteid teiste institutsioonide, liikmesriikide või pooltega20.
19 Commission Decision C(2006) 3602. 
19 Komisjoni otsus K(2006) 3602.
20 Commission Decision C(2006) 3602 provides that critical information systems are ‘systems the loss of whose integrity or availability might threaten the position of the Commission with regard to other institutions, Member States or other parties; cases would include damage to the image of the Commission or of other institutions in the eyes of the Member States or the public, a very serious prejudice to legal or natural persons, a budget overrun or a substantial financial loss with very serious adverse consequences for the Commission’s finances’. 
20 Komisjoni otsuses K(2006) 3602 sätestatakse, et kriitilise tähtsusega infosüsteemid on„süsteemid, mille tervikluse või funktsioneerimisega seotud probleemid võivad ohustada komisjoni positsiooni teiste institutsioonide, liikmesriikide või poolte suhtes; see võib näiteks tähendada kahju komisjoni või teiste institutsioonide kuvandile liikmesriikide või üldsuse silmis, juriidilistele või füüsilistele isikutele tekitatud tõsist kahju, eelarve ületamist või olulist rahalist kahju, millel on tõsised negatiivsed tagajärjed komisjoni rahandusele.”
23 FIGURE 3 PROGRESS OF CRIS USER OPINION ABOUT SEVERAL ASPECTS OF THE SYSTEM BETWEEN 2008 AND 2010 AND ON A SCALE FROM 1 (POOR) TO 5 (EXCELLENT) Search Reliability Functionalities User-friendliness Availability Responsiveness Security Access to manuals Info in manuals Global rating Source: Commission working paper — Results of the Survey 2010 ‘The CRIS system — your opinion’, February 2011. 12345 2010 2008 Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
23 JOONIS 3 CRISi KASUTAJATE ARVAMUSTE PARANEMINE SÜSTEEMI ERI ASPEKTIDE KOHTA AJAVAHEMIKUS 2008–2010; HINDAMISSKAALAL 1 (HALB) – 5 (SUUREPÄRANE) Otsingufunktsioon Usaldusväärsus Funktsionaalsus Kasutajasõbralikkus Töökindlus Reaktsiooniaeg Turvalisus Juurdepääs kasutusjuhenditele Kasutusjuhendite sisu Koondhinne 12345 2010 2008 Allikas: komisjoni töödokument – 2010. aasta uuringu „The CRIS system – your opinion” tulemused, veebruar 2011. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
The Court performed substantive tests on sets of CRIS data records to verify whether the information system was effective in ensuring data integrity. 
Kontrollikoda kontrollis substantiivselt CRISist pärit andmete kogumeid, et uurida, kas infosüsteem tagas mõjusalt andmete tervikluse.
More particularly, the Court checked whether the data records concerned were complete, valid and up to date: 21 According to Commission management documents, in 2010, the Data Quality Team identified 80 000 data anomalies and coordinated the correction of more than 70 000 of them. 
Täpsemalt öeldes uuris kontrollikoda, kas vaadeldud kirjed olid täielikud, kehtivad ja ajakohastatud.
24 Complete All transactions are recorded and all relevant data fields are filled in. 
24 Täielikud Kõik tehingud on kajastatud ning kõik asjakohased andmeväljad on täidetud Kehtivad Andmed on järjepidevad kogu süsteemi ulatuses (kirjed ei ole üksteisega vastuolus) ja andmekirjed vastavad tegelikule olukorrale kohapeal Ajakohastatud Teave on sisestatud õigeaegselt PUUDUVAD KIRJED 49.
The Court found 118 such reconciliation records (31 records in 2009, with a total amount of 65 million euro, and 87 records in 2010, with a total amount of 175 million euro). 
Kontrollikoda leidis 118 sellist tasakaalustavat kirjet (2009. aastal 31 kirjet kogusummas 65 miljonit eurot ning 2010. aastal 87 kirjet kogusummas 175 miljonit eurot).
In particular, they were not attributed to a particular geographical area (see paragraph 39). 
Eelkõige ei olnud nad seotud konkreetsete geograafiliste piirkondadega (vt punkt 39).
The direct encoding of invoice records in ABAC undermines CRIS’s ability to provide consolidated information. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
Arvete sisestamine otse ABACisse õõnestab CRISi võimet toota konsolideeritud teavet. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
For example, one third of closed or ongoing decision records updated in 2010 had no attached document. 
Näiteks ei olnud ühele kolmandikule 2010. aastal uuendatud (suletud või endiselt töös olevale) otsuse kirjele lisatud ühtegi dokumenti.
Similarly, 14 % of closed or ongoing contract records with a signature date in 2009 or 2010 had no attached document. 
Sarnaselt ei olnud ühtegi dokumenti lisatud 14 protsendile 2009. või 2010. aastal allkirjastatud lepingu (suletud või endiselt töös oleva) kirjele.
This limits the system’s efficiency and effectiveness in terms of project management and access to documents. 
Eelkirjeldatu piirab süsteemi tõhusust ja mõjusust projektijuhtimisel ning dokumentidele juurdepääsemisel.
In addition, the Court found cases where the possibility offered by CRIS of linking together records from different modules and related to the same project, enabling users to navigate through all records related to a given action (see paragraph 10) was not used. 
Lisaks leidis kontrollikoda juhtumeid, kus ei olnud kasutatud CRISis sisalduvat võimalust siduda omavahel erinevates moodulites salvestatud, ent sama projektiga seotud kirjeid, mis võimaldab kasutajatel kõigi konkreetse tegevusega seotud kirjete vahel liikuda (vt punkt 10).
For example, 9 000 out of 105 000 contract records (9 %) were not linked to any financing decision. 
Näiteks ei olnud 105 000st lepingu kirjest 9000 (9%) seotud mitte ühegi rahastamisotsusega.
Similarly, more than 300 out of 3 000 closed or ongoing audit records22 (10 %) were not linked to any contract or decision record23. 
Samuti ei olnud 3000 suletud või aktiivsest auditit puudutavast kir-jest22 enam kui 300 (10%) seotud mitte ühegi lepingu või otsuse kirjega23.
As a member of the OECD’s Development Assistance Committee (DAC), the Commission regularly reports to the OECD about its external assistance activities. 
OECD arenguabikomitee liikmena annab komisjon OECDle regulaarselt aru oma välisabi valdkonna tegevusest.
While nearly all contract records were linked to such a code, only 30 % of project records actually were. 
Kui lepingute kirjetest olid pea kõik sellise koodiga seostatud, siis projektikirjetest oli koodiga seostatud vaid 30%.
This situation makes it impossible to use CRIS data for the production of reliable statistics according to the OECD’s DAC codification (see Box 4). 
Seetõttu on CRISi võimatu kasutada OECD arenguabikomitee sektorikoodidel põhineva usaldusväärse statistika tegemiseks (vt 4. selgitus).
22 These concern audits of external operations that are generally carried out by external audit firms contracted by the Commission. 
22 Need käsitlevad välistegevuse auditeid, mida komisjoni tellimusel teevad üldiselt välised audiitorühingud.
A similar recommendation was also made in the Court’s annual report concerning the financial year 2005. 
Sarnane soovitus anti ka kontrollikoja eelarveaasta 2005 aastaaruandes. 25 4.
25 BOX 4 PROJECTS CANNOT BE LISTED BY DAC SECTOR CODE As only 30 % of CRIS project records refer to a DAC sector code, a search for all project records related to ‘water resources protection’, for example, would render a list of the projects concerned that would most likely be incomplete and could not be relied upon. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
SELGITUS PROJEKTE EI SAA OTSIDA VASTAVALT ARENGUABIKOMITEE SEKTORIKOODIDELE Kuna vaid 30% CRISi projektide kirjetest on varustatud arenguabikomitee sektorikoodiga, siis oleks näiteks „veevarude kaitse” koodi all salvestatud projektikirjete otsingu tulemuseks nimekiri, mis oleks suure tõenäosusega ebatäielik ja ebausaldusväärne. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
INVALID DATA RECORDS 53. 
KEHTETUD KIRJED 53.
The Court did not find in CRIS any case of duplicate financial records, that is of transactions which would have been recorded more than once. 
Kontrollikoda ei leidnud CRISis ühtegi topeltkirjet, st tehingut, mida oleks kirjendatud enam kui üks kord.
These records, commonly called ‘dummy’ records by CRIS users, were sometimes created to cope with technical limitations of the system. In particular, 100 out of 15 000 contract records closed in CRIS in 2009 and 2010 turned out to be ‘dummy’ contract records. 
Vahetevahel tehti selliseid fiktiivseid (CRISi kasutajate poolt topiskirjeteks kutsutud) kirjeid süsteemile omaste tehniliste piirangute vältimiseks. Selgus, et 2009. ja 2010. aastal suletud 15 000 CRISi lepingu kirjest olid 100 fiktiivsed.
The presence of such records can cause bias in consolidated data and is also likely to confuse users, causing errors and inefficiencies. 
Sellised kirjed võivad kallutada konsolideeritud andmeid, tekitavad tõenäoliselt kasutajates segadust ning põhjustavad vigu ja ebatõhusust.
For example: ο 2 % of 6 000 audit records had a provisional status although they showed a final report reception date in the past; ο 7 % of 2 300 closed contract records with a signature date in 2009 or 2010 had a signature date later than the implementation start date; ο 1% of 5 000 decision records had an ongoing status although they showed a closing date that had already passed. 
Näiteks: ο 6000 auditikirjest 2% olid esialgses etapis, kuigi nad sisaldasid ka lõpparuande kättesaamise kuupäeva, mis oli juba möödunud; ο 7% puhul kokku 2300 lepingust, mille allkirjastamiskuupäevad jäid 2009. või 2010. aasta sisse, oli rakendamiskuupäev varasem kui allkirjastamiskuupäev; ο 5000 otsuste kirjest oli 1% esitatud endiselt töös olevatena, kuigi neis märgitud lõppkuupäev oli juba möödunud.
56. The Court found records that showed differences between CRIS and the ABAC Datawarehouse, a central system of the Commission used to provide consolidated financial and accounting information to management. 
Sellised ebajärjekindlused viitavad tihti ebaõigetele andmetele või haldusega seotud vigadele.24 56. Kontrollikoda leidis erinevusi CRISi ja ABACi andmeaida (juhtkonnale mõeldud konsolideeritud finants-ja arvestusandmeid sisaldav komisjoni keskne infosüsteem) kirjete vahel.
24 In its annual report for the financial year 2008, the Court noted: ‘During the transaction testing it was noted that the information kept in CRIS is not always fully accurate. 
24 Kontrollikoda märkis oma eelarveaasta 2008 aastaaruandes: „Tehingute kontrollimise käigus täheldati, et CRISi andmed ei ole alati päris korrektsed.
Errors of codification of both payment and commitment data were detected (for example, in the case of projects and/or contracts where the CRIS country code is wrongly entered). 
Nii maksete kui kohustuste andmete kodeerimisel leiti vigu (näiteks nende projektide ja/või lepingute puhul, kus abisaajariigi kood oli CRISi valesti sisestatud).
Other errors could affect the reliability of the Commission’s financial statements (for example, concerning bank guarantee expiry dates and project/contract management modes)’. 
Esines ka teisi vigu, mis võivad mõjutada komisjoni finantsaruannete usaldusväärsust (näiteks vigu seoses pangagarantiide lõppemistähtaegadega ja projektide/lepingute haldusviisidega).”
26 Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
26 Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
27 DELAYED RECORDING 57. 
27 VIIVITUSED ANDMETE SALVESTAMISEL 57.
With regard to the timeliness of data registration in CRIS, the Court found records for which delays had occured between a business event and its registration in the system. 
Seoses CRISis andmete õigeaegse registreerimisega leidis kontrollikoda kirjeid, kus esines viivitusi sündmuse ja selle süsteemis registreerimise vahel.
For example, the Commission’s standard is to record invoices within 5 days of their reception. 
Näiteks komisjoni standardi kohaselt peab arve registreerima viie päeva vältel peale selle kättesaamist.
However, in 2010, only half of the invoices were recorded in CRIS within this time limit, and 13 % of invoices were still not recorded one month after their reception. 
2010. aastal registreeriti CRISis vaid pooled arved viie päeva jooksul ning 13% arvetest ei olnud registreeritud ka nende kättesaamisest möödunud ühe kuu jooksul.
Similarly, in 2010, an average of 6 weeks passed between the reception of an audit report by the Commission and its attachment to the corresponding CRIS audit record. 
Sarnane oli olukord ka auditiaruannetega: 2010. aastal kulus aruande saamisest kuni selle vastavale CRISi auditikirjele lisamiseni keskmiselt kuus nädalat.
INSUFFICIENT SECURITY OF THE SYSTEM AND ITS DATA UNCLEAR DEFINITION OF RESPONSIBILITIES FOR DATA SECURITY 58. 
SÜSTEEMI JA SELLE ANDMETE EBAKÜLLALDANE TURVALISUS ANDMETURBE ALANE VASTUTUS EI OLE SELGELT MÄÄRATLETUD 58.
Commission Decision C(2006) 3602 on the security of its information systems25 states that each director-general must appoint at least one local information security officer, responsible for ensuring that IT service providers and system suppliers introduce adequate security measures. 
Komisjoni otsuses K(2006) 3602 enda infosüsteemide turvalisuse kohta25 sätestatakse, et iga peadirektor peab ametisse nimetama vähemalt ühe kohaliku andmeturbeametniku, kes vastutab selle eest, et IT-teenuste pakkujad ja süsteemide tarnijad seaksid sisse piisavad turvameetmed.
It also states that directorates-general may delegate all or part of the implementation and management of their security plans to horizontal departments such as the Directorate-General for Informatics. 
Samuti sätestatakse, et peadirektorid võivad delegeerida oma turva-plaanide või nende osade rakendamise ja haldamise horisontaalsetele üksustele (nt informaatika peadirektoraadile).
However, in such cases, the directorates-general must ensure that the department in question applies the necessary security measures. 
Niisugustel juhtudel peavad peadirektoraadid aga tagama, et vastav üksus rakendab vajalikke turvameetmeid.
Moreover, the Financial Regulation states that the institution’s accounting officer is responsible for validating information systems laid down to supply or justify accounting information26. 
Lisaks sätestatakse finantsmääruses, et institutsiooni peaarvepidaja ülesanne on heaks kiita infosüsteemid, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks26.
The implementing rules of the Financial Regulation specify that the accounting officer must give his agreement before such systems are modified27. 
Finantsmääruse rakenduseeskirjades täpsustatakse, et selliste süsteemide muutmiseks on vajalik peaarvepidaja nõusolek27.
The Court found that procedures and responsibilities for the allocation, maintenance and removal of CRIS user access rights were documented. 
Kontrollikoda leidis, et protseduurid ja vastustused CRISi kasutajaõiguste andmise, hooldamise ja eemaldamise jaoks olid dokumenteeritud.
However, at a more general level, responsibilities for the management of CRIS were not clearly established. 
Üldisemal tasemel aga ei olnud CRISi haldamise vastutus selgelt paigas.
In particular, CRIS fell outside the responsibilities of EuropeAid’s Local Information Security Officer. 
Eelkõige ei kuulunud CRIS EuropeAidi kohaliku teabeturbeametniku pädevusse.
25 See footnote 2. 
25 Vt 2. joonealune märkus.
26 The Financial Regulation states in Article 61: ‘Each institution shall appoint an accounting officer who shall be responsible in each institution for: ... laying down and validating the accounting systems and where appropriate validating systems laid down by the authorising officer to supply or justify accounting information ...’. 
26 Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 61 sätestatakse: „Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab institutsioonis järgmiste ülesannete eest: [---] raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamise ja heakskiitmise eest ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamise eest, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks [---]”.
27 The Implementing Rules of the Financial Regulation state in Article 57 that ‘where financial management systems set up by the authorising officer provide data for the institution’s accounts or are used to substantiate data in those accounts, the accounting officer must give his agreement to the introduction or modification of such systems’. Special Report No 5 / 2012 – The Common External Relations Information System (CRIS) 
27 Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 57 sätestatakse, et„kui eelarvevahendite käsutaja loodud finantsjuhtimissüsteem annab andmeid institutsiooni raamatupidamisaruannete jaoks või neid kasutatakse nende aruannete andmete põhjendamiseks, peab peaarvepidaja andma oma nõusoleku niisuguste süsteemide kasutuselevõtmiseks või muutmiseks”. Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)
There was no signed service level agreement between EuropeAid, the CRIS system owner and the Directorate-General for Informatics, to which EuropeAid delegated responsibilities, in particular for securing the servers hosting CRIS’s software and data. 
Puudus teenustaseme kokkulepe EuropeAidi kui CRISi omaniku ja informaatika peadirektoraadi vahel, kellele EuropeAid oli pädevust (eelkõige CRISi tarkvara ja andmeid majutavate serverite turvamise) delegeerinud.
Without such a document, the respective responsibilities of the directors-general concerned are not clear. 
Ilma sellise dokumendita ei ole selged ka asjassepuutuvate peadirektorite vastavad volitused.