natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission wishes to clarify that the methodology set out in its report on geographical balance is different and more focused on the AD function group and on grades at which recruitment can take place (mainly grades AD5-8). 
Komisjon soovib selgitada, et tema aruandes geograafilise tasakaalu kohta esitatud metoodika on erinev ja keskendub rohkem nendele AD tegevusüksustele ja palgaastmetele, kus võib uusi töötajaid värvata (peamiselt palgaastmed AD5-8).
Therefore, the conclusion in terms of underrepresentation may differ from those set out by the ECA. EN1 EN 
Seetõttu võib alaesindatuse osas tehtud järeldus erineda kontrollikoja järeldustest. ET1 ET
The Commission considers that the assessment of its attractiveness across different Member States relies on multiple factors e.g. economic considerations, local conditions, etc. 
Komisjon leiab, et komisjoni kui tööandja atraktiivsuse hindamine eri liikmesriikides sõltub mitmest tegurist, nt majanduslikest kaalutlustest, kohalikest oludest jne.
Due to the dynamic nature of the decision-making process, the Commission could not systematically carry out impact analyses for any new proposed measure arising during the negotiations. 
Otsustusprotsessi dünaamilise laadi tõttu ei saanud komisjon süstemaatiliselt läbi viia läbirääkimiste käigus esile kerkivate uute kavandatavate meetmete mõjuhinnanguid.
As the Commission was not in control of the timing of the decision-making process, it was not possible to formally analyse the potential impact of all the measures. 
Kuna komisjon ei omanud otsustusprotsessi ajastuse üle kontrolli, ei olnud võimalik kõigi meetmete võimalikku mõju ametlikult analüüsida.
When adopting implementing provisions, the Commission took into consideration the implications of the changes to the conditions of employment. 
Rakendussätete vastuvõtmisel võttis komisjon arvesse teenistustingimuste muutustega kaasnevat mõju.
The Commission wishes to clarify that the aim of the time reporting system is to monitor working time in accordance with the rules in force. 
Komisjon soovib selgitada, et tööaja registreerimise süsteemi eesmärk on jälgida tööaega vastavalt kehtivatele eeskirjadele.
The question of resource allocation is dealt with using additional information (e.g. screening of posts) and based on political priorities. 
Vahendite jaotamise küsimust vaadeldakse lisateabe (nt ametikohtade läbivaatamine) ja poliitiliste prioriteetide alusel.
The Commission wants to highlight that staff satisfaction as measured in the staff survey increased in 2018 as compared to 2016. 
Komisjon soovib rõhutada, et vastavalt personaliküsitluse tulemustele suurenes töötajate rahulolu 2018. aastal 2016. aastaga võrreldes.
Furthermore, the following policies and actions were designed and implemented to help mitigate the negative effects of the reform on staff: - the talent management strategy; - the learning and development strategy; - the fit at work strategy, based on and including: - a health monitoring tool analysing and reporting on absences and their causes from 2010-2015; - all measures put in place to achieve sound absence management; - the new medical control unit. 
Lisaks sellele koostati ja rakendati järgmisi strateegiaid ja meetmeid, et aidata leevendada reformi negatiivset mõju töötajatele: - talendijuhtimisstrateegia; - õppe-ja arengustrateegia; - tervise-ja heaolu programm fit at work, mis põhineb muu hulgas järgmisel: - tervisekontrolli vahend ajavahemikus 2010-2015 töölt puudumiste ja nende põhjuste analüüsimiseks ja nende kohta aruannete esitamiseks; - kõik meetmed, mis on kehtestatud tõhusa juhtimise saavutamiseks; - uus meditsiinilise kontrolli üksus.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 89. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 89.
The Commission did implement internal strategies to mitigate some effects of the reform. 
Komisjon rakendas reformi teatavate mõjude leevendamiseks sisestrateegiaid.
As the Commission was not in control of the timing of the decision-making process during the negotiations, it was not possible to formally analyse the potential impact of all the measures. 
Kuna komisjon ei omanud läbirääkimiste ajal otsustusprotsessi ajastuse üle kontrolli, ei olnud võimalik kõigi meetmete võimalikku mõju ametlikult analüüsida.
See Commission replies to paragraphs 79 and 87. 
Vt komisjoni vastused punktidele 79 ja 87.
Recommendation 1 Đ Develop a workforce management plan The Commission accepts the recommendation. EN2 EN 
1. soovitus: töötada välja tööjõuhalduse kava Komisjon on soovitusega nõus.
However, the Commission would like to point out that the action plan to implement the recommendation will clearly depend on a number of aspects that are not under its control. 
Siiski soovib komisjon juhtida tähelepanu asjaolule, et tegevuskava soovituse rakendamiseks sõltub selgelt mitmest aspektist, mis ei ole tema kontrolli all.
One such important aspect is the evolution of tasks carried out by the Commission in reaction to political priorities. 
Üheks selliseks oluliseks aspektiks on komisjoni täidetavate ülesannete muutumine seoses poliitiliste prioriteetidega.
Recommendation 2 Đ Enhance the framework for monitoring and reporting on HR issues The Commission accepts the recommendation. 
2. soovitus: tugevdada personaliküsimuste seire-ja aruandlusraamistikku Komisjon on soovitusega nõus.
Recommendation 3 Đ Assess needs and potential impacts before any further revision of the Staff Regulations The Commission accepts the recommendation. EN3 EN 
3. soovitus: hinnata vajadusi ja võimalikku mõju enne personalieeskirjade järgmist läbivaatamist Komisjon on soovitusega nõus. ET3 ET
The audit was led by ECA Member Pietro Russo, supported by Chiara Cipriani, Head of Private Office and Benjamin Jakob, Private Office Attach; Bertrand Albugues, Principal Manager; Daria Bochnar, Head of Task; Marion Kilhoffer and Tomasz Plebanowicz, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Pietro Russo, keda abistasid kabinetiülem Chiara Cipriani, kabineti atašee Benjamin Jakob, valdkonnajuht Bertrand Albugues, auditijuht Daria Bochnar ning audiitorid Marion Kilhoffer ja Tomasz Plebanowicz.
From left to right: Chiara Cipriani, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Tomasz Plebanowicz, Marion Kilhoffer, Bertrand Albugues, Daria Bochnar. 
Vasakult paremale: Chiara Cipriani, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Tomasz Plebanowicz, Marion Kilhoffer, Bertrand Albugues, Daria Bochnar.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 24.4.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 23.5.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 9.7.2019 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 24.7.2019 
Ajakava Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 24.4.2018 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 23.5.2019 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 9.7.2019 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 24.7.2019
EN PDF ISBN 978-92-847-3480-1 doi:10.2865/801296 QJ-AB-19-011-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-3443-6 doi:10.2865/628423 QJ-AB-19-011-EN-Q 
ET PDF ISBN 978-92-847-3467-2 doi:10.2865/533825 QJ-AB-19-011-ET-N ET HTML ISBN 978-92-847-3447-4 doi:10.2865/86713 QJ-AB-19-011-ET-Q
The Staff Regulations provide the framework for the employment of officials and other staff at the EU institutions, bodies and agencies. 
Personalieeskirjad on raamistik, mida kohaldatakse kõigi ELi institutsioonide, organite ja asutuste ametnike ja muude töötajate töösuhete reguleerimiseks.
After a first far-reaching reform in 2004, the rules were again amended in 2014 in an effort to reduce staff expenditure and further streamline the EU civil service. 
Esimese põhjaliku 2004. aasta reformi järel muudeti eeskirju uuesti 2014. aastal, et vähendada personalikulusid ja optimeerida veelgi ELi avalikku teenistust.
We looked at the impact of the 2014 reforms at the Commission and concluded that they have led to considerable long-term savings. 
Vaatlesime komisjonis reformide mõju ja järeldasime, et need tõid kaasa olulise pikaajalise kulude kokkuhoiu.
Yet though the CommissionŐs workforce has become more diverse and flexible, the actual impact of changes to improve HR management has been rather limited. 
Komisjoni töötajaskond on küll muutunud mitmekesisemaks ja paindlikumaks, kuid personalihalduse parandamiseks tehtud muudatuste tegelik mõju on olnud üsna väike.
We also found that the 2014 package has negatively impacted the Commission's attractiveness as an employer. 
Leidsime ka, et 2014. aasta reformipakett vähendas komisjoni kui tööandja populaarsust.
EN 2019 Special Report 16 European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved NO 
ET 2019 Eriaruanne 16 Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist saab muuta poliitikakujundajatele kasulikumaks nr
Contents Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations The strategic framework for the EEEA is not yet comprehensive The Commission did not compile a full set of EEEA data needs The strategy was not complemented by a comprehensive action plan Shortcomings in the implementation of the EEEA modules reduced their relevance to the policymaking process The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis Implementing an EEEA module took around ten years The Commission did not use the EEEA modules in all relevant policies Eurostat faces challenges in collecting timely, high-quality data Challenges in collecting data on time Challenges in the quality of the data Conclusions and recommendations Annexes Annex I — Overview of the six mandatory EEEA modules Acronyms and abbreviations Paragraph I-V 01-09 10-13 14-55 14-22 14-18 19-22 23-38 23-26 27-29 30-38 39-55 41-50 51-55 56-62 2 Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Sisukord Kokkuvõte Sissejuhatus Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise strateegiline raamistik ei ole veel kõikehõlmav Komisjon ei koostanud täielikku Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmevajaduste kogumit Strateegiat ei täiendatud kõikehõlmava tegevuskavaga Puudused Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite rakendamises vähendasid nende tähtsust poliitikakujundamise protsessis Komisjon rakendas Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduleid ilma täieliku kulude-tulude analüüsita Punkt I–V 01–09 10–13 14–55 14–22 14–18 19–22 23–38 23–26 27–29 30–38 39–55 41–50 51–55 56–62 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise ühe mooduli rakendamine võttis aega umbes kümme aastat Komisjon ei kasutanud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduleid kõigis asjakohastes poliitikavaldkondades Eurostatil on probleeme ajakohaste ja kvaliteetsete andmete hankimisega Probleemid andmete kogumisega õigel ajal Andmete kvaliteedi probleemid Järeldused ja soovitused Lisad I lisa.
Executive summary I The European Environmental Economic Accounts (EEEA) are an important source of data to monitor and evaluate environmental policies, such as the 7th Environment Action Programme and progress towards achieving the United Nations’ Sustainable Development Goals. 
Kokkuvõte I Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine on oluline andmeallikas, mille alusel jälgida ja hinnata keskkonnapoliitikat, näiteks seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ning edusamme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.
The EEEA are a statistical framework consisting of a comprehensive set of tables and accounts describing the relationship between the environment and the EU economy. 
Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine on tabelitest ja kontodest koosnev põhjalik statistikaraamistik, mis kirjeldab keskkonna ja ELi majanduse vahelisi seoseid.
II We audited whether the Commission set up, managed and used the European Environmental Economic Accounts well. 
II Auditeerisime, kas komisjon on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi hästi loonud, seda hästi hallanud ja kasutanud.
Our audit showed that the Commission did not set out a long-term perspective for EEEA data needs for environmental policy-making. 
Meie audit näitas, et komisjon ei määratlenud keskkonnapoliitika kujundamiseks vajalikke Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise pikaajalisi andmevajadusi.
The Commission did not compile EEEA needs, nor detail which indicators are needed. 
Komisjon ei koostanud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise vajaduste loetelu ega täpsustanud, milliseid näitajaid vajatakse.
While there is a strategy for the EEEA, a comprehensive action plan to implement the objectives was missing. 
Kuigi Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise strateegia on olemas, puudub selle eesmärkide elluviimise põhjalik tegevuskava.
We found that the successive strategies repeated some strategic objectives for more than ten years. 
Leidsime, et järjestikustes strateegiates korrati teatavaid strateegilisi eesmärke üle kümne aasta.
III The Commission and the Member States proposed whether the EEEA modules would be mandatory or not largely on the basis of data availability and maturity and considerations of the administrative burden in the Member States, rather than on compiled data needs. 
III Komisjon ja liikmesriigid lähtusid Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite kohustuslikkuse ja vabatahtlikkuse kohta ettepanekute tegemisel valdavalt andmete saadavusest ja terviklikkusest ning liikmesriikides tekkiva halduskoormusega seotud kaalutlustest, mitte kindlakstehtud andmevajadustest.
The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis. 
Komisjon rakendas Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduleid ilma täieliku kulude ja tulude analüüsita.
The EEEA modules were not used to their full potential for monitoring key environmental policies. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite potentsiaali ei kasutatud võtmetähtsusega keskkonnapoliitika jälgimiseks täielikult ära.
IV Making data available more quickly improves its usefulness. 
IV Andmete kiirem avaldamine muudab need kasulikumaks.
We found that although the Commission published some data earlier than required, it did not exploit all means of providing data more quickly. 
Leidsime, et kuigi komisjon avaldas teatavad andmed nõutust varem, ei kasutanud ta andmete kiiremaks esitamiseks ära kõiki vahendeid.
There is no release calendar to indicate when data becomes available. 
Puudub avaldamiskalender, millest oleks näha, millal andmed avalikustatakse. 4
V Based on our findings, we recommend that the Commission should improve: (i) the strategic framework for EEEA data; (ii) the relevance of EEEA modules for environmental policy making; (iii) the timeliness of EEEA data. 4 
V Tähelepanekute alusel esitame komisjonile järgmised soovitused: i) täiustada Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmete strateegilist raamistikku; ii) suurendada Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite asjakohasust keskkonnapoliitika kujundamise jaoks; iii) esitada Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmed õigel ajal. 5
Introduction 01 It is important that policymakers have up-to-date and reliable information in order to monitor economic, social and environmental progress towards sustainable development. 
Sissejuhatus 01 On tähtis, et poliitikakujundajatel oleks ajakohane ja usaldusväärne teave, et seirata kestliku arengu suunas tehtavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid edusamme.
These accounts describe the relationship between the environment and the economy, including the impact of the economy on the environment. 
See arvepidamine kirjeldab keskkonna ja majanduse vahelisi seoseid, sealhulgas majanduse mõju keskkonnale.
02 At global level, the United Nations Statistical Commission has endorsed the System of Environmental Economic Accounting as the international statistical standard for environmental economic accounting. 
02 Ülemaailmsel tasandil on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) statistikakomisjon kinnitanud keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi kui keskkonnamajandusliku arvepidamise rahvusvahelise statistikastandardi.
The system uses concepts, definitions and classifications consistent with the United Nations System of National Accounts, developed by the United Nations (UN), the Commission, International Monetary Fund, Organization for Economic Cooperation and Development (OECD) and the World Bank. 
Süsteemis kasutatakse mõisteid, määratlusi ja liigitusi, mis on kooskõlas ÜRO rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga, mille on välja töötanud ÜRO, Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ning Maailmapank.
03 In 1994, the European Commission presented a first strategy1 on “green national accounting”. 
03 Komisjon esitas oma esimese strateegia nn riikliku rohelise arvepidamise1 kohta 1994. aastal.
Since then, the Commission has worked together with Member States, the UN, and the OECD to analyse the range of statistical data available for the “European Environmental Economic Accounts” (EEEA). 
Sestsaadik on komisjon koostöös liikmesriikide, ÜRO ja OECDga analüüsinud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta olemasolevaid statistilisi andmeid.
The Commission and Member States implement the EEEA under the European Strategy for Environmental Accounts in line with the UN System of Environmental Economic Accounting. 
Komisjon ja liikmesriigid lähtuvad Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise rakendamisel Euroopa strateegiast keskkonnaalase arvepidamise kohta kooskõlas ÜRO keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemiga.
04 The legal framework for the EEEA2 sets out a common standard for the collection, compilation, transmission and evaluation of the accounts. 
04 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise õigusraamistikuga2 sätestatakse arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühine standard.
Table 1 summarises the six current modules. 
Tabelis 1 on kokkuvõtvalt esitatud kuus praegust moodulit.
The Commission collects data for two additional modules on a voluntary basis – European forest accounts and environmental subsidies and similar transfer accounts. 
Komisjon kogub vabatahtlikkuse alusel andmeid veel kahe mooduli kohta: Euroopa metsa arvepidamine ning keskkonnatoetuste ja sarnaste siirete arvepidamine.
It is developing three additional further modules – natural capital accounts/ecosystem accounts, water accounts and resource management expenditure accounts. 
Komisjon töötab välja kolme täiendavat moodulit: looduskapitali arvepidamine / ökosüsteemi arvepidamine, vee arvepidamine ja ressursside haldamise kulutuste arvepidamine.
“Directions for the EU on Environmental Indicators and Green National Accounting”, Communication, COM(1994) 670. 
Euroopa keskkonnamajanduslikus arvepidamises esitatakse andmeid Teatis „Euroopa Liidu juhised keskkonnanäitajate ja riikliku keskkonnaarvepidamise kohta“, KOM(1994) 670.
Regulation (EU) No 691/2011 of the European Parliament and of the Council, amended by Regulation (EU) No 538/2014 of the European Parliament and of the Council (OJ L 158, 27.5.2014, p. 113). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 691/2011, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 538/2014 (ELT L 158, 27.5.2014, lk 113).
5 1 2 
6 1 2
Table 1 – Modules included in the EEEA regulation 6 No Modules First year of data collection Description 1 Air emissions accounts 2013 Physical flows of gaseous and particulate materials (six greenhouse gases including CO2 and seven air pollutants) emitted by the economy into the atmosphere. 
Tabel 1. Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise määruses esitatud moodulid Nr Moodulid Esimene andmekogumise aasta Kirjeldus 1 Õhuheitmete arvepidamine 2013 Majandustegevuse tõttu atmosfääri eralduvate gaasiliste ja tahkete ainete (kuus kasvuhoonegaasi, sh CO2, ja seitse õhusaasteainet) füüsiline voog.
2 Environmentally related taxes by economic activity 2013 Data on taxes in the areas of energy, transport, pollution and resource, with a proven, specific negative impact on the environment. 
2 Keskkonnamaksud majandustegevusalade lõikes 2013 Andmed energia, transpordi, saaste ja ressursside valdkonna kohta, millel on tõestatud konkreetne negatiivne mõju keskkonnale.
It covers solid, gaseous, and liquid materials, except for bulk flows of water and air. 
Ülevaade hõlmab tahkeid, gaasilisi ja vedelas olekus materjale, v.a vee ja õhu mahtvoog.
5 Environmental goods and services sector accounts 2017 Data on the producers' output of environmental goods and services measured in monetary values, the gross value added and the employment linked with this production. 
5 Keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamine 2017 Andmed tootjate toodetavate ja rahalises väärtuses mõõdetavate keskkonnakaupade ja -teenuste, kogulisandväärtuse ning tootmisega seotud tööhõive kohta.
6 Physical energy flow accounts 2017 The flows of energy (in tera-joules) from the environment to the economy (natural inputs), within the economy (products), and from the economy back to the environment (residuals). 
6 Füüsilise energiavoo arvepidamine 2017 Energiavood (teradžaulides) keskkonnast majandusse (loodusliku energia sisend), majanduses (tooted) ja majandusest tagasi keskkonda (jäägid).
05 The EEEA set out the environmental goods and services sector’s share of the overall economy and the amount of production and consumption of natural resources and energy. 
05 Euroopa keskkonnamajanduslikus arvepidamises määratakse kindlaks ökotööstuse osa kogumajanduses ning toodetav ja tarbitav loodusvarade ja energia kogus.
The accounts make it possible to identify how much protecting the environment costs and who pays for it. 
Arvepidamine võimaldab tuvastada, kui palju maksab keskkonnakaitse ja kes selle eest maksab.
The EEEA use and complement existing environmental statistics (waste and forest) and economic statistics (components of national accounts, and public finance and business statistics). 
Euroopa keskkonnamajanduslikus arvepidamises kasutatakse ja täiendatakse olemasolevat keskkonnastatistikat (jäätmed ja mets) ning majandusstatistikat (rahvamajanduse arvepidamise komponendid ning
7 For example, the air emissions accounts module can be derived from the greenhouse gas inventories3 or from the energy statistics. 
Näiteks võib õhuheitmete arvepidamise mooduli tuletada kasvuhoonegaaside inventuuridest3 või energiastatistikast.
06 The EEEA can provide answers to questions such as: o What are the implications for the sustainability of our current patterns of production and consumption? o What impact would new green taxes have? 
06 Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine võib anda vastused näiteks järgmistele küsimustele. o Kui kestlikud on praegused tootmis-ja tarbimisharjumused? o Milline oleks uute keskkonnamaksude mõju?
Who bears the tax burden – producers (industries) or consumers (households)? o What environmental pressures are caused by our patterns of trade in non-EU countries? o How many people work in the environment industry, producing environmental goods and services such as wind turbines or solar panels? 
Kellele langeb maksukoormus – tootjatele (tööstus) või tarbijatele (kodumajapidamised)? o Millist survet avaldavad ELi kaubavood kolmandate riikide keskkonnale? o Kui palju inimesi töötab ökotööstuses, tootes keskkonnakaupu ja -teenuseid, nagu tuuleturbiinid või päikesepaneelid?
07 The main users of the EEEA are the Commission and the European Environment Agency. 
07 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise peamised kasutajad on komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet.
For example, the EEEA are a key source of data to monitor and evaluate environmental policies, such as the EU 7th Environment Action Programme (7th EAP) and to measure progress towards achieving the Sustainable Development Goals (SDGs)4 (see Figure 1). 
Näiteks on Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine peamine andmeallikas keskkonnapoliitika, nagu ELi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi jälgimisel ja hindamisel ning kestliku arengu eesmärkide saavutamise suunas tehtavate edusammude mõõtmisel4 (vt joonis 1).
Other potential users of the EEEA include EU Member States and researchers. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise võimalikud kasutajad on ka ELi liikmesriigid ja teadlased.