natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2017 Print ISBN 978-92-872-6880-8 PDF ISBN 978-92-872-6912-6 EPUB ISBN 978-92-872-6907-2 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/187425 doi:10.2865/217308 doi:10.2865/033213 QJ-AB-17-001-EN-C QJ-AB-17-001-EN-N QJ-AB-17-001-EN-E © European Union, 2017 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2017 Print ISBN 978-92-872-6903-4 PDF ISBN 978-92-872-6916-4 EPUB ISBN 978-92-872-6935-5 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/553843 doi:10.2865/96524 doi:10.2865/090586 QJ-AB-17-001-ET-C QJ-AB-17-001-ET-N QJ-AB-17-001-ET-E © Euroopa Liit, 2017 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2017 Special Report NO 01 More efforts needed to implement the Natura 2000 network to its full potential (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2017 Eriaruanne nr 01 Natura 2000 võrgustiku täies ulatuses rakendamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
The audit was led by ECA Member Nikolaos Milionis, supported by loulia Papatheodorou, head of private office; Kristian Sniter, private office attaché; Colm Friel, principal manager; Emese Fésűs, head of task and Laure Gatter, deputy head of task. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, keda toetasid kabinetiülem loulia Papatheodorou, kabineti atašee Kristian Sniter, valdkonnajuht Colm Friel, auditijuht Emese Fésűs ja auditijuhi asetäitja Laure Gatter.
The audit team consisted of Rogelio Abarquero Grossi, Oana Dumitrescu, Florin-Alexandru Farcas, Paulo Faria, Maria Luisa Gómez-Valcárcel, Maria del Carmen Jimenez, Mircea-Cristian Martinescu, Aino Nyholm, Joachim Otto, Zoltán Papp, Anne Poulsen, Bruno Scheckenbach, Matteo Tartaggia, Diana Voinea, Anna Zalega, Dilyanka Zhelezarova and Paulina Zielinska-Suchecka. 
Auditirühma kuulusid Rogelio Abarquero Grossi, Oana Dumitrescu, Florin-Alexandru Farcas, Paulo Faria, Maria Luisa Gómez-Valcárcel, Maria del Carmen Jimenez, Mircea-Cristian Martinescu, Aino Nyholm, Joachim Otto, Zoltán Papp, Anne Poulsen, Bruno Scheckenbach, Matteo Tartaggia, Diana Voinea, Anna Zalega, Dilyanka Zhelezarova ja Paulina Zielinska-Suchecka.
Michael Pyper assisted with drafting the report. 
Aruande koostamisel oli abiks Michael Pyper.
From left to right: L. Gatter, P. Zielinska-Suchecka, J. Otto, O. Dumitrescu, C. Friel, F.-A. Farcas, E. Fésűs, M. Pyper, N. Milionis, D. Zhelezarova, A. Zalega. 
Vasakult paremale: L. Gatter, P. Zielinska-Suchecka, J. Otto, O. Dumitrescu, C. Friel, F.-A. Farcas, E. Fésűs, M. Pyper, N. Milionis, D. Zhelezarova, A. Zalega.
Contents 04 48-54 The 2014-2020 programming documents of the various EU funds did not fully reflect the needs identified in the Prioritised Action Frameworks 55-62 EU funding schemes were insufficiently tailored to the objectives of the Natura 2000 sites 63-78 Monitoring and reporting systems were not adequate to provide comprehensive information on the effectiveness of the Natura 2000 network 64-68 There was no specific performance indicator system for the Natura 2000 network 69-72 The implementation of Natura 2000 monitoring plans was inadequate 73-78 Incomplete and inconsistent data made the monitoring of habitats and species less effective 79-84 Conclusions and recommendations Annex Reply of the Commission 
Sisukord 04 48–54 55–62 63–78 64–68 69–72 73–78 79–84 ELi eri fondide programmitöö perioodi 2014–2020 kavandamisdokumendid ei kajasta täies ulatuses tähtsusjärjestatud tegevuskavades määratletud vajadusi ELi rahastamiskavad ei olnud piisavalt kohandatud Natura 2000 alade eesmärkide täitmiseks Natura 2000 järelevalve-ja aruandlussüsteemid ei olnud piisavad võrgustiku mõjususe kohta täieliku teabe esitamiseks Natura 2000 võrgustikul puudus oma tulemusnäitajate süsteem Natura 2000 järelevalvekavade rakendamine oli puudulik Ebatäielikud ja ühtlustamata andmed vähendasid elupaikade ja liikide järelevalve mõjusust Järeldused ja soovitused Lisa Komisjoni vastus
Abbreviations 05 AA: appropriate assessment CAP: Common Agricultural Policy CBD: Convention on Biological Diversity CF: Cohesion Fund EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development EEA: European Environment Agency EFF: European Fisheries Fund EMFF: European Maritime and Fisheries Fund ERDF: European Regional Development Fund ESF: European Social Fund EU: European Union FP7: Seventh Framework Programme for Research ICT: Information and communication technologies LIFE: financial instrument for the environment NGO: non-governmental organisation OP: operational programme PAF: prioritised action framework RDP: rural development programme REFIT: regulatory fitness and performance programme SAC: special area of conservation SCI: site of Community importance SDF: standard data form SMEs: small and medium-sized enterprises SPA: special protection area UNCBD: United Nations Convention on Biological Diversity UNESCO: United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation 
Lühendid 05 CBD: bioloogilise mitmekesisuse konventsioon EAFRD: Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond EEA: Euroopa Keskkonnaamet EKF: Euroopa Kalandusfond EL: Euroopa Liit EMKF: Euroopa Merendus-ja Kalandusfond ERF: Euroopa Regionaalarengu Fond ESF: Euroopa Sotsiaalfond FP7: teadusuuringute seitsmes raamprogramm IKT: info-ja kommunikatsioonitehnoloogia LIFE: keskkonna rahastamisvahend (L’Instrument Financier pour l’Environnement) MAK: maaelu arengukava PAF: tähtsusjärjestatud tegevuskava REFIT: õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm SAC: erikaitseala/loodusala SCI: ühenduse tähtsusega ala SDF: standardne andmevorm SPA: erikaitseala/linnuala UNCBD: ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon UNESCO: ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon VKE: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad VVO: valitsusväline organisatsioon ÜF: Ühtekuuluvusfond ÜPP: ühine põllumajanduspoliitika
Compensatory measures: measures specific to a project or plan, which are aimed at offsetting precisely its negative impact on the species or habitat concerned, so that the overall ecological coherence of the Natura 2000 network is maintained. 
Mõisted 06 Asendusmeetmed: konkreetse projekti või kavaga seotud meetmed, mille eesmärk on leevendada selle negatiivset mõju asjaomasele liigile või elupaigale, et tagada Natura 2000 võrgustiku üldise ökoloogilise sidususe kaitse.
Compensatory measures are taken independently of the project in question (including any associated mitigation measures) and are used only as a ‘last resort’ when the other safeguards provided for by the directive are ineffective and a project/plan1 having a negative impact on a Natura 2000 site has nonetheless been allowed to go ahead. 
Asendusmeetmeid võetakse sõltumatult asjaomasest projektist (sh kõik seonduvad leevendusmeetmed) ning neid kasutatakse viimase abinõuna, kui direktiiviga ette nähtud kaitsemeetmed ei ole mõjusad ning Natura 2000 alale negatiivset mõju avaldava projekti/kava1 rakendamiseks on sellele vaatamata luba antud.
Conservation objectives: an overall target set for the species and/or habitat types for which a site is designated, so that this site can contribute to maintaining or reaching a favourable conservation status for these habitats and species at national, biogeographical or EU level. 
Kaitse-eesmärgid: kaitse-eesmärk on liikide ja/või elupaigatüüpide, millele ala on määratud, üldine eesmärk, et ala võiks aidata kaasa nende elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamisele või saavutamisele liikmesriigi, biogeograafilisel või ELi tasandil.
Conservation measures and management plans: conservation measures are positive, proactive measures aimed at contributing to the achievement of a favourable conservation status for the species/habitats present on a particular site. 
Kaitsemeetmed ja majandamiskavad: kaitsemeetmed on positiivsed ennetavad meetmed, mis aitavad kaasa konkreetsel alal esinevate liikide/elupaikade soodsa kaitsestaatuse saavutamisele.
Although not compulsory, management plans are the most frequently used option for setting sites’ conservation objectives together with the measures needed in order to attain them. 
Majandamiskavad ei ole kohustuslikud, kuid neid kasutatakse kõige sagedamini alade kaitse-eesmärkide ühendamiseks nende saavutamiseks vajalike meetmetega.
Conservation status of a species: Article 1(i) of the Habitats Directive defines the conservation status of a species as ‘the sum of the influences acting on the species concerned that may affect the long-term distribution and abundance of its populations’ within a particular territory. 
Mõisted 07 Liigi kaitsestaatus: elupaikade direktiivi artikli 1 punktis i määratletakse liigi kaitsestaatus kui „asjaomast liiki mõjutavate tegurite summa, mis pikema aja jooksul võib mõjutada liigi levikut ja populatsiooni arvukust” konkreetsel territooriumil.
Conservation status is deemed to be ‘favourable’ when: ο population dynamics data on the species concerned indicate that it is maintaining itself on a long-term basis as a viable component of its natural habitats; and ο the natural range of the species is neither being reduced nor is likely to be reduced for the foreseeable future; and ο there is, and will probably continue to be, a sufficiently large habitat to maintain its populations on a long-term basis. 
Kaitsestaatus loetakse soodsaks, kui ο asjaomase liigi populatsiooni dünaamika andmed näitavad, et liik on oma looduslikus elupaigas elujõuline püsinud pikema aja jooksul ja ο liigi looduslik levila ei ole vähenemas ega vähene tõenäoliselt ka lähitulevikus ning selle liigi populatsiooni pikaajaliseks säilimiseks on olemas piisavalt ulatuslik elupaik, mis tõenäoliselt ei vähene ka tulevikus.
2 Article 1 of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p. 7). 
4 Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7), artikkel 1.
Major projects: these are usually large-scale infrastructure projects relating to transport, the environment and other sectors such as culture, education, energy or information and communication technologies (ICT). 
Suurprojekt: suurprojektid on enamasti suuremõõtmelised taristuprojektid, mis on seotud transpordi-, keskkonna-ja muude sektoritega, nagu kultuur, haridus, energeetika ja info-ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT).
Where the total cost of such projects supported by the European Regional Development Fund (ERDF) and/or Cohesion Fund (CF) for the programming period 2007-2013 was more than 25 million euro in the case of the environment and 50 million euro in other fields, they were subject to an assessment and a specific decision by the European Commission. 
Kui ERFist ja/või Ühtekuuluvusfondist toetust saanud suurprojektide kogukulud ületasid programmitöö perioodil 2007–2013 25 miljonit eurot (keskkonnaprojektid) ja 50 miljonit eurot (muud valdkonnad), hindas Euroopa Komisjon projekte ja tegi nende kohta eriotsuse.
Before a major project is approved, its consistency with other EU policies (including Natura 2000) is examined. 
Enne suurprojekti heakskiitmist tuleb kontrollida, kas see on kooskõlas muude ELi poliitikavaldkondadega, sh Natura 2000-ga.
For the 2014-2020 programming period, the Commission is supported by independent experts. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 toetavad komisjoni sõltumatud eksperdid.
Prioritised action framework (PAF): a planning tool required by Article 8(4) of the Habitats Directive. 
Tähtsusjärjestatud tegevuskava: kavandamisvahend vastavalt elupaikade direktiivi artikli 8 lõikele 4.
Its principal aim is to provide an integrated overview of the measures needed in order to implement the Natura 2000 network, linking them to the corresponding EU funds and specifying their financing needs7. 
Tegevuskava peamine eesmärk on anda integreeritud ülevaade meetmetest, mida on vaja Natura 2000 võrgustiku rakendamiseks, siduda need vastavate ELi fondidega ning täpsustada nende rahastamisvajadusi8.
11. Glossary 08 REFIT and fitness check: as part of its smart regulation policy, the Commission has initiated a regulatory fitness and performance programme (REFIT). 
Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT) ja toimivuskontroll: osana aruka reguleerimise poliitikast käivitas komisjon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT).
The aim is to make EU law simpler and to reduce regulatory costs, thus contributing to a clear, stable and predictable regulatory framework. 
Selle eesmärk on muuta ELi seadusandlus lihtsamaks ning vähendada reguleerimisega seotud kulusid, aidates kaasa selge, stabiilse ja prognoositava õigusraamistiku kujunemisele.
Under the first stages of this programme, the Commission has reviewed the entire stock of EU legislation and decided on follow-up actions, one of which is a ‘fitness check’ involving a comprehensive policy evaluation aimed at assessing whether the regulatory framework for a particular policy sector is ‘fit for purpose’. 
Programmi esimeste etappide jooksul on komisjon läbi vaadanud kõik ELi õigusaktid ning paika pannud järelmeetmed, millest üks on poliitikavaldkonna terviklikku hindamist hõlmav toimivuskontroll. Selle eesmärk on hinnata, kas konkreetse poliitikavaldkonna õigusraamistik on otstarbekas.
Site of Community importance (SCI): a site which contributes significantly to maintaining a natural habitat referred to in the Habitats Directive at, or restoring it to, a favourable conservation status. 
Ühenduse tähtsusega ala: ala, mis annab olulise panuse elupaikade direktiivis viidatud loodusliku elupaiga soodsa kaitsestaatuse säilimisele või taastamisele.
SCIs may also contribute significantly to the coherence of the Natura 2000 network and/or to maintaining biological diversity within the biogeographic region or regions concerned. 
Ühenduse tähtsusega ala võib kaasa aidata ka Natura 2000 võrgustiku sidususele ja/või asjaomase biogeograafilise piirkonna või asjaomaste biogeograafiliste piirkondade bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele.
Executive summary 09 IBiodiversity loss is one of the main environmental challenges facing the EU. 
Kokkuvõte 09 IBioloogilise mitmekesisuse vähenemine on üks ELi peamistest keskkonnaprobleemidest.
A key element of the EU’s 2020 strategy to halt biodiversity loss and improve the status of habitats and species is the Natura 2000 network established under the Birds and Habitats Directives. 
Elupaikade direktiivi ja linnudirektiivi alusel moodustatud Natura 2000 võrgustik on võtmeelement ELi strateegias bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ning elupaikade ja liikide seisundi parandamiseks 2020. aastaks.
These directives provide a common framework for nature protection across the Member States. 
Direktiividega luuakse liikmesriikidele ühine looduskaitseraamistik.
Covering more than 18 % of the EU’s land area and around 6 % of the EU’s sea area, the Natura 2000 network has over 27 000 sites all over Europe, protecting diverse habitats and species. 
Natura 2000 võrgustik katab enam kui 18% ELi maismaaterritooriu-mist ja ligi 6% mereterritooriumist, hõlmates kogu Euroopas üle 27 000 ala, mis kaitsevad suure mitmekesisusega elupaiku ja liike.
Socioeconomic activities are not prohibited on Natura 2000 sites, but Member States must ensure no deterioration of the sites and take the conservation measures needed in order to maintain or restore protected species and habitats at a favourable conservation status. 
Sotsiaal-majanduslik tegevus ei ole Natura 2000 aladel keelatud, kuid liikmesriigid peavad vältima alade halvenemist ning võtma vajalikke kaitsemeetmeid kaitsealuste liikide ja elupaikade soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks või taastamiseks.
II The objective of our audit was to answer the question ‘Has the Natura 2000 network been appropriately implemented?’ 
II Kontrollikoja auditi eesmärk oli vastata auditiküsimusele, kas Natura 2000 võrgustikku on asjakohaselt rakendatud.
We carried out our audit work in the Commission and in five Member States, covering most of the biogeographical regions in Europe. 
Kontrollikoda tegi auditi komisjonis ja viies liikmesriigis, mis hõlmavad suuremat osa Euroopa biogeograafilistest piirkondadest.
We visited 24 Natura 2000 sites, surveyed Member States and consulted with various stakeholder groups. 
Kontrollikoda külastas 24 Natura 2000 ala, viis läbi küsitlused liikmesriikides ning konsulteeris mitme sidusrühmaga.
III While recognising the major role played by Natura 2000 in protecting biodiversity, we concluded that the Natura 2000 network had not been implemented to its full potential. 
III Kontrollikoda tunnistab, et Natura 2000 võrgustikul on oluline roll bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel, kuid järeldab siiski, et komisjon ja liikmesriigid ei ole võrgustiku võimalusi täies mahus rakendanud.
Significant progress is needed from the Member States, and more efforts from the Commission, in order to better contribute to the ambitious goals of the EU 2020 biodiversity strategy. 
Liikmesriigid peavad tegema suuri edusamme ja komisjon peab tegema rohkem jõupingutusi, et paremini kaasa aidata ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia ambitsioonikate eesmärkide saavutamisele.
IV Member States were not managing the Natura 2000 network sufficiently well. 
IV Liikmesriigid ei hallanud Natura 2000 võrgustikku piisavalt hästi.
Coordination between relevant authorities, stakeholders and neighbouring Member States was not sufficiently developed. 
Koordineerimine asjaomaste ametiasutuste, sidusrühmade ja naaberriikide vahel ei olnud piisavalt välja arendatud.
The necessary conservation measures were too often delayed or inappropriately defined. 
Vajalikke kaitsemeetmeid ei võetud sageli õigeaegselt või ei olnud need asjakohaselt määratletud.
The Member States visited did not adequately assess projects impacting on Natura 2000 sites. 
Külastatud liikmesriigid ei hinnanud asjakohaselt Natura 2000 alasid mõjutavaid projekte.
While the Commission was actively supervising Member States’ implementation of Natura 2000, there was scope to improve the dissemination of its guidance to Member States. 
Komisjon tegi küll aktiivset järelevalvet Natura 2000 võrgustiku liikmesriikidepoolse rakendamise üle, kuid komisjoni liikmesriikidele mõeldud suuniste levitamist tuleks parandada.
The Commission dealt with a high number of complaints concerning Natura 2000, generally finding solutions with the Member States but also starting infringement procedures where necessary. 
Komisjon käsitles arvukaid Natura 2000 võrgustikuga seotud kaebusi, leides üldiselt neile koos liikmesriikidega lahendused, kuid algatas vajaduse korral ka rikkumismenetlusi.
Executive summary 10 VEU funds were not well mobilised to support the management of the Natura 2000 network. 
Kokkuvõte 10 VELi vahendeid ei kasutatud piisavalt Natura 2000 võrgustiku juhtimise toetamiseks.
The EU’s approach to financing the implementation of the Natura 2000 network has been to use existing EU funds. 
ELi lähenemisviis Natura 2000 võrgustiku rahastamisele on olnud olemasolevate ELi vahendite kasutamine.
The use of these funds for the network is the competence of the Member States. 
Nimetatud vahendite kasutamine võrgustiku rakendamiseks kuulub liikmesriikide pädevusse.
We found a lack of reliable information on the costs of the network and on its financing needs from the EU budget. 
Kontrollikoda leidis, et puudus usaldusväärne teave võrgustiku kulude ja rahastamisvajaduste kohta.
The prioritised action frameworks gave an incomplete picture of actual EU funding up to 2013 and of the planned allocation of funds for 2014-2020. 
Tähtsusjärjestatud tegevuskavad ei anna täielikku ülevaadet ELi tegelikust rahastamisest aastani 2013 ning kavandatud vahendite jaotusest perioodil 2014–2020.
The 2014-2020 programming documents of the various EU funds used to finance the network (notably the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Regional Development Fund (ERDF)) did not fully reflect funding needs and the Commission did not address these shortcomings in a structured manner. 
Võrgustiku rahastamiseks kasutatud ELi fondide (eelkõige EAFRD ja ERF) perioodi 2014–2020 kavandamisdokumendid ei kajastanud täielikult rahastamisvajadusi ning komisjon ei käsitlenud neid puudusi struktureeritud viisil.
EU funding schemes were insufficiently tailored to the objectives of the Natura 2000 sites. 
ELi rahastamiskavad ei olnud piisavalt kohandatud Natura 2000 alade eesmärkide täitmiseks.
VI Monitoring and reporting systems for Natura 2000 were not adequate to provide comprehensive information on the effectiveness of the network. 
VI Natura 2000 järelevalve-ja aruandlussüsteemid ei olnud piisavad täieliku teabe esitamiseks võrgustiku mõjususe kohta.
There was no specific performance indicator system for the use of EU funds for the network. 
ELi vahendite kasutamisel võrgustiku rahastamiseks puudus oma tulemusnäitajate süsteem.
Indicators did exist at funding programme level (e.g. the EAFRD), but they related to general biodiversity objectives and focused on outputs rather than on the conservation results of the Natura 2000 network. 
Näitajad olid olemas rahastamisprogrammi tasandil (nagu EAFRD), kuid need olid seotud bioloogilise mitmekesisuse üldiste eesmärkidega ja nendega mõõdeti Natura 2000 võrgustiku väljundeid, mitte kaitsetulemusi.
At site level, monitoring plans were often not included in the site management documents; or when they were included, they were either not sufficiently detailed or not time-bound. 
Alade haldusdokumendid ei sisaldanud sageli järelevalvekavu; kui kavad ka olid, ei olnud need kas piisavalt üksikasjalikud või olid ajaliselt pii-ritlemata.
Standard data forms, which contain basic data on the characteristics of the site, were generally not updated following monitoring activities. 
Standardseid andmevorme, mis sisaldavad põhiandmeid ala omaduste kohta, järelevalvetegevuse põhjal enamasti ei ajakohastatud.
The data reported by the Member States for the Commission’s periodic ‘State of Nature’ report indicated trends in conservation status, but was too often incomplete, and comparability remained a challenge. 
Liikmesriikide poolt komisjonile perioodilise „Looduse seisundi” aruande jaoks esitatud teave sisaldas kaitsestaatuse suundumusi, kuid oli sageli ebatäielik ning võrreldavusega esines probleeme.
VII We make a number of recommendations to the Commission and Member States aimed at helping to achieve full implementation of the Nature Directives, clarifying the financing and accounting framework of Natura 2000 and better measuring the results achieved by Natura 2000. 
VII Kontrollikoda esitab komisjonile ja liikmesriikidele mitu soovitust, mille eesmärk on aidata saavutada loodusvaldkonna direktiivide täielik rakendamine, selgitada Natura 2000 rahastamis-ja aruandlusraamistikku ning paremini mõõta Natura 2000 tulemusi.
Introduction 11 The EU 2020 biodiversity strategy 01 Biological diversity, or biodiversity, refers to the variety of life on Earth. 
Sissejuhatus 11 ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia 01 Bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus tähendab Maa eluvormide mitmekesisust.
Biodiversity is essential to maintaining healthy ecosystems which provide us with the basic natural resources and services we need to live well. 
Elurikkus on oluline tervete ökosüsteemide säilitamiseks, mis annavad meile heaks eluks vajalikud peamised loodusvarad ja teenused.
In May 2011, the European Commission adopted a strategy aimed at ‘halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restoring them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss’9. 
2011. aasta mais võttis Euroopa Komisjon vastu strateegia, mille eesmärk oli „peatada 2020. aastaks ELis bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemi teenuste kahjustumine ja need võimaluste piires taastada, suurendades ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ärahoidmisesse”9.