natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015. 
Finantsabi: väljamakstud summad ja tasumata tagasimaksed Abi, mida annab Euroopa Liit 63 miljardit eurot Väljamakstud riikide kaupa 2,9 Tasumata tagasimaksed riikide kaupa1 5,0 23,9 Rumeenia Portugal Läti Iirimaa Ungari 70% 100% 0,7 24% 100% 1,5 3,5 23,9 Laenatud ja väljamakstud summad 60 miljardit eurot 22,5 5,5 1 Andmed seisuga 31. märts 2015.
Source: ECA, data provided by the European Commission. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni edastatud andmete põhjal.
Total outstanding 52 billion euro Figure 3 
22,5 Tagasimaksmata kogusumma 52 miljardit eurot 27% Joonis 3
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Sissejuhatus 19 Turgudelt laenamine 24 Finantsabi kogusummast oma osa andmiseks laenas Euroopa Liit kapitali-turgudelt ja andis raskustes olevatele liikmesriikidele laenu samadel tingimustel, ehk samas summas ning sama kupongiintressi ja lunastamistähtajaga.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
2014. aasta lõpuks oli EL teinud kokku 22 võlakirjaemissiooni nominaalväär-tusega 60,1 miljardit eurot.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
Komisjon haldas laenamist ELi nimel.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Laenu võeti tavaliselt keskmise tähtajaga eurovõlakirjadena (EMTN), mida väljastatakse kapitaliturgudel ja noteeritakse Luxembourgi börsil.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Euroopa investorid moodustavad kõikidest EMTNi võlakirjade investoritest ligikaudu 80%.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 EMTNi võlakirjade tagasimakseid teeb Euroopa Liit, kelle kohustus on tagada maksete õigeaegne tegemine juhul, kui deebitorliikmesriik ei suuda vastavat kapitali-ja/või intressimakset teha.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Auditi lähenemisviis 20 27 Auditiga uuriti, kas komisjon haldas finantsabiprogramme asjakohaselt.
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
Küsimus jagati järgmisteks alaküsimusteks: i) kas suurenevaid eelarveriske märgati õigeaegselt? ii) Kas menetlused olid programmide otsustesse laiaulatusliku panuse tegemiseks piisavalt hästi kavandatud? iii) Kas komisjon võttis laenu kõige soodsama intressiga ja järgis võlakirjade emiteerimise parimaid tavasid? iv) Kas finantsabiprogrammid täitsid oma põhieesmärgid?
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
29 Kontrollikoda ei auditeerinud ELi poliitilisel tasandil tehtud otsuseid ning piiras auditi ulatust mitmest aspektist.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Kontrollikoda ei kaalunud vastupidist stsenaariumi, mille kohaselt finantsabi ei oleks antud, ega muude vahendite abil (nt ühine vastutus riigi võlakohustuste eest) kriisi lahendamise teostatavust.
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid. 
Kontrollikoda ei hinnanud ka võla jätkusuutlikkust ja laenude tagasimaksmise tõenäosust.
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Samuti ei hinnanud kontrollikoda seda, kas nõukogu oli valinud kõige asjakohasemad eelarvepuudujäägi eesmärgid ja struktuurilised tingimused kriisi lahendamiseks.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
Komisjoni ja muude partnerite koostöö auditeerimisel ei hinnanud kontrollikoda nende kaasatuse õigustatust.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
30 Auditikriteeriumid pärinesid järgmistest allikatest: i) regulatiivsed nõuded (nõukogu määrused, nõukogu otsused, komisjoni ja liikmesriikide vahelised vastastikuse mõistmise memorandumid); ii) komisjoni sise-eeskirjad ja menetlused (sisekontrolli standardid ja suunised); iii) IMFi programmide hindamistest, kolmandatele riikidele ELi poolt antud maksebilansiabi järelhindamistest, makromajanduslikku finantsabi käsitlevatest kontrollikoja aruannetest, sõltumatute instituutide ja mõttekodade avaldatud suunistest ja muudest väljaannetest ning teadusuuringutest pärinevad head juhtimistavad ja hindamiskriteeriumid ning iv) mitmes riigivõla haldamist, investoritega suhteid ja võlakirjade emiteerimise läbipaistvust käsitlevas suunises esitatud parimad tavad.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Auditi lähenemisviis 21 31 III lisa sisaldab auditi metoodika täpsemaid üksikasju.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Auditi tõendusmaterjali koguti järgmiste toimingutega: i) ELi finantsabiprogrammidega seotud dokumentide (programm-dokumendid, komisjoni asutusesisesed analüüsid, tabelarvutusega tehtud prognoosid, hindamised ja teiste organisatsioonide tehtud uuringud) üksikasjalik läbivaatamine; ii) intervjuud komisjoni majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi töötajatega; iii) intervjuud liikmesriikide ametiasutuste (rahandusministeeriumid, keskpangad, programmide koordineerimisüksused ja valdkondlikud ministeeriumid) töötajatega; iv) programmitingimuste25 tulemuskaardi analüüs, mille alusel need liigitati vastavalt omadustele ja nõuete täitmisele ning v) intervjuud IMFi ja EKP töötajatega.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Valim sisaldas 360 tingimust.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
Iosa 22 Komisjon ei olnud puhkenud kriisi nii suureks ulatuseks valmis Komisjon alahindas kriisieelset eelarve tasakaalustamatust 33 Nõukogu hoiatamine liikmesriikide eelarvete üha suureneva tasakaalustamatuse eest on vaieldamatult üheks komisjoni kõige olulisemaks majandus- ja rahandusalaseks ülesandeks.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Liikmesriikide eelarvete järelevalvele suunatud raamistik oli olemas juba enne kriisi puhkemist26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Kuigi finantsabiprogrammide makromajanduslikud eesmärgid ulatusid eelarve kohandamisest kaugemale, osutus kõigi viie programmi puhul eelarvetoetus27 kõige rohkem kasutatavaks abi osaks.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
See tõstatab küsimuse, kas suurenevaid eelarveriske märgati õigel ajal ja võeti need järelevalve käigus kõrgendatud jälgimise alla.
37 In its cyclically adjusted balance calculations during 2005-2008, the Commission systematically overestimated the strength of countries’ public finances29. 
37 Perioodil 2005–2008 koostatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni kalkulatsioonides ülehindas komisjon süstemaatiliselt riikide rahanduse tugevust29.
26 This was the ‘preventive arm’ of the Stability and Growth Pact established by Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (OJ L 209, 2.8.1997, p. 
26 See oli nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1)) kehtestatud stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslik osa.
The surveillance framework was last reformed in 2005 by Council Regulation (EC) No 1055/2005 amending Regulation (EC) No 1466/97 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 
Järelevalve raamistikku uuendati viimati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1055/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 (ELT L 174, 7.7.2005, lk1).
1). 27 The financing of running fiscal deficits and the repayment of government debt. 
27 Praegu esinevate eelarvepuudujääkide rahastamine ja valitsemissektori võla tagasimaksmine.
28 European Commission, Ireland — Macro fiscal assessment — an analysis of the December 2007 update of the stability programme, p. 36. 
28 Euroopa Komisjon: Iirimaa – makromajanduslik eelarvehinnang – stabiilsusprogrammi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versiooni analüüs, lk 36.
29 Compare the first estimate made after the year’s end (i.e. in spring forecast) with a recent estimate (i.e. October 2013). 
29 Võrdle pärast aasta lõppu (st kevadprognoosis) tehtud esimest hinnangut viimase hinnanguga (st oktoober 2013).
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy. 
I osa. Komisjon ei olnud puhkenud kriisi nii suureks ulatuseks valmis 23 38 Ülekuumenemise hinnanguline ulatus (positiivse SKP lõhe suurus30) oli kooskõlas majanduse üldise tootmisvõimsuse näitajate hüppelise suurenemisega.
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors. 
39 Komisjon oli keskendunud reaalmajanduse SKP lõhe hindamisele ega võtnud arvesse tasakaalustamatust erinevates valdkondades, nagu finants-ja ehitussektor.
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. 
Järelevalveraamistikku on pärast seda oluliselt ümber tehtud, et finantssektori ja makromajanduslikke riske paremini arvesse võtta.
Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes. 
Hindamistes alahinnati võimalikke eelarveriske 41 Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt peavad liikmesriigid oma stabiilsus-ja lähenemisprogrammides viimaste eelarve arengusuundade ja prognooside kohta aru andma.
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget. 
Nimetatud programme hindab komisjon, kes kontrollib SKP ja riigieelarvete arenguprognoosi-de usaldusväärsust.
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31. 
42 Enne 2009. aastat tehtud komisjoni hinnangute üheks oluliseks puuduseks oli see, et ei koostatud aruandlust avaliku sektori tingimuslike kohustuste kuhjumise kohta31.
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified. 
Finantsstabiilsuse, riigile kuuluvate ettevõtete ja muude riigi tagatistega (nt avaliku ja erasektori partnerlus) seotud eelarveriske ei määratletud.
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase. 
43 Komisjoni järelevalve ei hinnanud asjakohaselt suure väliskapitali sissevoolu mõju, eriti võlgade näol, mis soodustasid ehitus-ja nõudlusbuumi ning olid hilisemas langusfaasis võimelised pangandussektori toimimist häirima.
The Commission did not note this link prior to its analysis of Member State requests for financial assistance. 
Komisjon ei täheldanud seda seost enne liikmesriikide finantsabi taotluste analüüsimist.
30 A positive output gap is the amount by which the actual output of an economy exceeds its potential output. 
30 Positiivne SKP lõhe on summa, mille võrra SKP tegelik maht ületab tema potentsiaalset mahtu.
31 For example, the long-term liabilities from public pensions or significant future fiscal expenditure resulting from the need to take measures in the event of a bailout. 
31 Näiteks riiklike pensionidega seotud pikaajalised kohustused või päästeabi andmiseks võetavate meetmete vajadusest tingitud olulised eelarvekulud tulevikus.
With the exception of the public pension liabilities, the Commission did not report on other contingent liabilities. 
Peale riiklike pensionikohustuste ei koostanud komisjon aruandlust teiste tingimuslike kohustuste kohta.
40 The Commission identified some sector booms after the event; for instance, a construction boom was noted in Ireland, Latvia and Romania and private credit booms in all five countries. 
40 Pärast seda sündmust täheldas komisjon kiiret tõusu teatud valdkondades, nt ehitusbuumi Iirimaal, Lätis ja Rumeenias ning erakrediidibuumi kõigis viies riigis.
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 24 44 Neither did the Commission’s assessments examine the sensitivity of budget balances to a sudden hike in the interest rates applied to government debt, or to equally sudden shocks to economic growth or exchange rates. 
I osa. Komisjon ei olnud puhkenud kriisi nii suureks ulatuseks valmis 24 44 Komisjoni hindamistes ei uuritud ka eelarvepositsiooni tundlikkust riigi-võlale kohaldatavate intressimäärade äkilise kasvu suhtes või sama ootamatute majanduskasvu-ja vahetuskursi-šokkide suhtes.
As a result the Commission was not ready for the programme management 45 Prior to 2008, the balance-of-payments facility had last been used in 199333. 
Seetõttu ei olnud komisjon programmijuhtimiseks valmis 45 Enne 2008. aastat oli maksebilansi-mehhanismi viimati kasutatud 1993. aastal33.
By 2008 any experience acquired in the first half of 1990s was lost. 
1990ndate esimesel poolel saadud kogemused olid 2008. aastaks kaotsi läinud.
So, providing countries with financial assistance was in effect a new activity for the Commission. 
Seega oli riikidele finantsabi andmine komisjonile tegelikkuses täiesti uus tegevus.
46 Having underestimated the fiscal imbalances and their implications for the Member States, the Commission was unprepared for the task of programme management. 
46 Kuna komisjon oli alahinnanud eelarve tasakaalustamatust ja selle mõju liikmesriikidele, ei olnud ta programmijuhtimiseks valmis.
For instance, the proposal for the first programme (Hungary) had to be produced in just a few days. 
Näiteks tuli esimese programmi ettepanek (Ungari) koostada vaid mõne päevaga.
The Commission possessed very little in-house experience of designing and managing financial assistance programmes, and that experience could not be acquired at such short notice. 
Komisjonil oli väga vähe finantsabi kavandamise ja haldamise alast asutusesisest kogemust ja seda ei olnud võimalik nii lühikese aja jooksul hankida.
The practices used by the Commission were also developed on the basis of IMF practices (see paragraph 109). 
Komisjoni kasutatavad meetodid loodi samuti IMFi eeskujul (vt punkt 109).
32 See, for instance, ‘Fiscal policies and financial markets’ in ECB Monthly Bulletin 02/2006, p. 71. 
32 Vt näiteks „Fiscal Policies and Financial Markets”, EKP igakuine bülletään 02/2006, lk 71.
33 Council Decision 93/67/EEC of 18 January 1993 concerning a Community loan in favour of the Italian Republic (OJ L 22, 30.1.1993, p. 
33 Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta otsus 93/67/EMÜ, mis käsitleb ühenduse laenu Itaalia Vabariigile (EÜT L 22, 30.1.1993, lk 121).
Part II 25 Processes were generally weak 48 The regulations entrust the European Commission with the operational management of financial assistance. 
II osa 25 Menetlused olid üldiselt kehvad 48 Õigusaktidega määratakse finantsabi operatiivjuhtimine Euroopa Komisjoni ülesandeks.
A large part of this is about arriving at key programme decisions concerning the initial granting of assistance and (at each review) the continuation of the programme. 
Suuremas osas tuleb selle tegevuse käigus vastu võtta programmi põhiotsuseid algse abi andmise ja (pärast iga kontrolli) programmi jätkamise kohta.
Decision-making requires a sequence of steps and coordination with the Council and the other partners (see Figure 4). 
Otsuste vastuvõtmiseks on vajalikud mitu etappi ning nõukogu ja teiste partnerite vaheline kooskõlastamine (vt joonis 4).
49 We divided the analysis of programme management processes into the following three parts. (i) Processes within the Commission, in particular within the Directorate-General for Economic and Financial Affairs. 
49 Kontrollikoda jagas programmijuhtimise menetluste analüüsi kolme ossa: i) Komisjoni sisemenetlused, eriti majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadis.
Did the Commission keep control of the programme’s development? (ii) Process of providing information to the Council and the Commissioner in charge. 
Kas komisjon säilitas kontrolli programmi edenemise üle? ii) Nõukogule ja vastutavale volinikule teabe edastamise protsess.
Did the Council and the Commissioner in charge receive programme documents of good quality? (iii) The process of interaction with other partners. 
Kas nõukogule ja vastutavale ametnikule edastatud programmdokumentide kvaliteet oli hea? iii) Suhtlus teiste partneritega.
Did the interaction with other partners work? 
Kas suhtlus teiste partneritega toimis?
Part II — Processes were generally weak 26 Programme decisions A Programme timeline Programme negotiation Decisions on granting assistance What decisions are taken? 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 26 Programmotsused A Programmi ajakava Programmide läbirääkimised Otsused abi andmise kohta B Milliseid otsuseid tehakse?
1st review Decisions on programme continuation 2nd review Decisions on programme continuation Council decision1 nth review B Setting of general programme parameters Drawing up of a detailed reform agenda Overall amount and maturity Deficit targets Broad areas of structural reforms Set out in a memorandum of understanding signed by the Member State and the European Commission Not all decisions are needed at each review. For instance if no changes are necessary to the general parameters of assistance, the Council decision does not have to be amended. 
1. läbivaatamine Otsused programmide jätkamise kohta 2. läbivaatamine Otsused programmide jätkamise kohta Nõukogu otsus1 n. läbivaatamine Igaks läbivaatamiseks kõiki otsuseid ei vajata Näiteks, kui abi üldised parameetrid ei vaja muutmist, ei ole ka nõukogu otsust vaja muuta.
Each decision consists of three separate acts Release of payment Commission Decision Typically taken by the Vice President on the Commission's behalf 1 In case of the Irish and Portuguese programmes, the general programme parameters were set both by the Council and the EFSF board of directors, i.e. the Eurogroup. The EFSF decision-making process is separate from the EU decision-making procedure. 
Kõik otsused koosnevad kolmest eraldi Programmi üldiste parameetrite kehtestamine Üldine summa ja tagasimaksetähtaeg Eelarvepuudujäägi eesmärgid Struktuurireformide üldised valdkonnad mis sisaldub vastastikuse mõistmise memorandumis, mille allkirjastavad liikmesriik ja Euroopa Komisjon toimingust Koostatakse üksikasjalik reformikava Makse tegemine Komisjoni otsus Tavaliselt teeb selle komisjoni nimel asepresident 1 Iiri ja Portugali programmide puhul seadsid programmi üldised parameetrid nii nõukogu kui ka Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi direktorite nõukogu, st eurorühm.
Process within the Directorate-General for Economic and Financial Affairs 2. 
Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi sisemenetlus 2.
Information provided to the Council and the Commissioner responsible 3. 
Nõukogule ja vastutavale volinikule teabe esitamine 3.
Interaction with other partners 2 EFC – Economic and Financial Committee, EWG – Eurogroup Working Group MoU – memorandum of understanding Figure 4 
Suhtlus teiste partneritega Auditi valdkonnad Makse 1 EFC – Economic and Financial Committee, EWG – Eurogroup Working Group MoU – memorandum of understanding Joonis 4