natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poor project design was also a factor contributing to the weaknesses noted in the projects examined. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Puudulik kavandamine mängis ka oma osa kontrollitud projektides täheldatud puuduste tekkimisel. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
33 RECOMMENDATION 1 The Commission should ensure that clear practical objectives are set for the projects to which its funds are committed. 
33 1. SOOVITUS Komisjon peaks tagama, et tema rahastatavatele projektidele seatakse selged praktilised eesmärgid.
Objectives should be quantified where possible to facilitate the execution and monitoring of the projects and to provide useful feedback for the Commission. 
Võimaluse korral peaks need olema kvantifitseeritavad. See hõlbustaks nii projektide elluviimist kui nende üle tehtavat järelevalvet ning annaks komisjonile kasulikku tagasisidet.
The link between the projects’ activities, the projects’ objectives and the wider objectives should be clearly specified. 
Projektide tegevuste, eesmärkide ning üldisemate eesmärkide vaheline seos peaks olema selgelt sõnastatud.
In addition, the time frame set out in the contribution agreement should be better adapted to the project environment to avoid timely and costly extensions of the implementation period at a later stage. 
Lisaks peaks kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud ajakava olema paremini projekti oludega kohandatud. See aitaks vältida rakendusperioodi hilisemat aeganõudvat ning kulukat pikendamist.
As the level of detail in the budget forms the basis for subsequent reports, it should include all information necessary to assess in particular the efficiency of the activities funded. 
Kuna projektide aruandluse kvaliteet sõltub eelarvete üksikasjalikkusest, peaksid need sisaldama kogu projektide tõhususe hindamiseks vajalikku teavet.
EFFECTIVENESS AND SUSTAINABILITY 49. 
MÕJUSUS JA JÄTKUSUUTLIKKUS 49.
The Annex illustrates that approximately half of the projects achieved at least their main objectives and that there is a reasonable likelihood that the majority of the results obtained will be sustained, provided there is no further deterioration in the security and political situation. 
Lisast nähtub, et umbes pooled projektid saavutasid vähemalt oma põhieesmärgid ja et enamik saavutatud tulemustest suudetakse tõenäoliselt säilitada (eeldusel, et julgeoleku-ja poliitiline olukord ei halvene).
The Annex also shows, however, that major weaknesses were noted in certain of the projects. 
Lisast nähtub aga ka, et teatud projektides oli olulisi puudusi.
The results are best for Sudan, where due to the improved security situation the Commission is able to take a more active role in the monitoring of its funded projects. 
Kõige paremad tulemused on saavutatud Sudaanis, kus komisjon tänu paranenud julgeole-kuolukorrale saab paremini enda rahastatud projektide järele valvata.
However, for the majority of projects in the sample the planned implementation period was considerably exceeded. 
Enamiku valimisse kuulunud projektide rakendusperiood venis aga kavandatust oluliselt pikemaks.
As the Commission is generally dependent on the UN for its information on the progress and achievements of the projects it needs reports that are on time and that give sufficient information, particularly on the achievement of results. 
Kuna komisjon sõltub projektide edenemise ja tulemuste alase teabe saamisel üldiselt ÜROst, siis vajab ta õigeaegselt esitatud ning eelkõige projektide tulemuste kohta küllaldast teavet sisaldavaid aruandeid.
However, for the projects examined, many reports were either late or were not comprehensive. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Paljud kontrollitud projektide kohta esitatud aruanded olid aga esitatud hilinemisega või polnud küllalt põhjalikud. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
34 RECOMMENDATION 2 The Commission should insist on receiving the necessary reports on time and continue its efforts to ensure that these reports give the information that it needs for assessing the progress and success of the projects. 
34 2. SOOVITUS Komisjon peaks nõudma vajalike aruannete õigeaegset esitamist ning jätkama jõupingutusi selle nimel, et need sisaldaksid projektide edenemise ja edu hindamiseks vajalikku informatsiooni.
The follow-up by the Commission should be prompt, systematic, clearly evidenced and comprehensive throughout the project duration. 
Komisjonipoolne tegevus peaks kogu projekti vältel olema kiire, süstemaatiline, selgelt dokumenteeritud ja põhjalik.
Following each project the Commission should identify the lessons learnt for future interventions having special regard to the aspect of sustainability. 
Igast projektist saadud kogemuste põhjal peaks komisjon talletama tulevaste projektide jaoks kasulikud õppetunnid, pöörates erilist tähelepanu jätkusuutlikkuse aspektile.
EFFICIENCY 51. 
TÕHUSUS 51.
For most of the projects it was not possible to ascertain what work the Commission did to assess efficiency as this exercise was neither systematic nor adequately documented. 
Enamiku projektide puhul ei olnud võimalik välja selgitada, mida komisjon oli tõhususe hindamiseks teinud, kuna see töö ei olnud ei süstemaatiline ega asjakohaselt dokumenteeritud.
The emphasis was more on the eligibility of costs rather than the need to incur certain of these. 
Rõhk oli rohkem kulude abi-kõlblikkusel kui sellel, kas teatud kulud üldse vajalikud olid.
In nine out of the 19 projects in the sample the Court identified incidences of high costs without evidence that these resulted in an increase or improvement of the services provided. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
19 kontrollitud projektist üheksa puhul leiti, et kulud olid suured, kuid puudusid tõendid, et nendega oleks kaasnenud osutatud teenuste parem kvaliteet. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
35 RECOMMENDATION 3 A systematic assessment of the costs should be performed and the results should be adequately documented. 
35 3. SOOVITUS Kulusid peaks süstemaatiliselt hindama ja töö tulemusi asjakohaselt dokumenteerima.
More focus should be put on efficiency and the assessment of costs should not be limited to questions of eligibility. 
Senisest enam peaks keskenduma tõhususele ning kulude hindamine ei peaks piirduma abikõlblikkuse küsimusega.
Where feasible, benchmarks should be developed for common cost items in order to facilitate the assessment of costs in project proposals and financial reports. 
Projektitaotlustes ja finantsaruannetes esitatud kulude hindamise hõlbustamiseks peaks üldlevinud kulukategooriate jaoks võimaluse korral välja töötama võrdlusalused.
This report was adopted by Chamber III, headed by Mr Jan KINŠT, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 March 2011. 
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Jan KINŠT, võttis käesoleva aruande vastu 8. märtsi 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Kontrollikoja nimel Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA president Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
37 Sudan 6 Enhancing the capacity of Khartoum State in the delivery of vocational training services Minor weaknesses Minor weaknesses No No shortcomings identified 11 Sudan 7 Emergency infrastructural support to the Ministry of Legal Affairs and Constitutional Development and the Judiciary of Southern Sudan Unsatisfactory N/A (main objectives not achieved) No Shortcomings identified 4 Sudan 8 De-mining in Southern Sudan Minor weaknesses Serious weaknesses No Shortcomings identified 5 Sudan 9 Sudan productive capacity recovery programme (SPCRP) Minor weaknesses N/A (project still at an early stage) No Shortcomings identified 39 Sudan 10 Community-based recovery and rehabilitation programme (RRP) Minor weaknesses N/A (project still at an early stage) No Shortcomings identified 51 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
37 Sudaan 7 Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi mitterahuldav E/K (põhieesmärgid saavutamata) ei leiti puudusi 4 Sudaan 8 Demineerimine Lõuna-Sudaanis mõningad puudused tõsised puudused ei leiti puudusi 5 Sudaan 9 Sudaani tootmisvõime taastamise programm mõningad puudused E/K (projekt veel varajases staadiumis) ei leiti puudusi 39 Sudaan 10 Sudaani kogukonnal põhinev taastus-ja rehabilitatsiooniprogramm mõningad puudused E/K (projekt veel varajases staadiumis) ei leiti puudusi 51 Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
38 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries REPLY OF THE COMMISSION EXECUTIVE SUMMARY I. The United Nations (UN) is a key partner for the Commission. 
38 Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus KOMISJONI VASTUSED KOKKUVÕTE I. ÜRO on komisjoni peamine partner.
Working with the UN allows the Commission to intervene in situations from which the EU might otherwise be absent — such as situations where cooperation has been interrupted, conflict affected situations, post conflict-recovery or where the legitimacy, specialist mandate or neutrality of the UN are needed. 
Koostöö ÜROga võimaldab komisjonil tegutseda olukordades, kus ELil puuduvad muud sek-kumisvõimalused, näiteks koostöö katke-misel ning konfliktolukordade ja konfliktijärgse taastamise ajal, samuti juhul, kui on vaja ÜRO volitusi, erivolitusi või neut-raalsust.
It also means that the Commission can contribute to larger initiatives, both financially and through the governance structures in place, ensuring that the EU always has a say, both at a policy and programme management level. 
Selle koostöö kaudu saab komisjon rahaliselt ja haldusstruktuuride kaudu osaleda suuremates algatustes, et tagada ELi mõju tegevuspõhimõtetele ja programmide haldamisele.
The decision to work with the UN is taken following consideration of the available alternatives. 
ÜROga koostöö tegemise otsus tehakse pärast valikuvõimaluste kaalumist.
The Commission has issued instructions that its decisions to work with an international organisation should be taken with due concern for value for money and be fully documented and that alternatives should be systematically considered to ensure that the most effective channel for aid delivery is selected. 
Komisjon on välja andnud juhise, mille kohaselt koostöö puhul rahvusvahelise organisatsiooniga tuleb silmas pidada kulutõhusust, tegevus täielikult dokumenteerida ning kaaluda kavakindlalt vali-kuvõimalusi, et valitud saaks kõige tõhusam abi andmise kanal.
The Commission is also exploring the development of joint monitoring methods with the UN. 
Komisjon uurib ka võimalusi võtta koos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) kasutusele ühised järelevalvemeetodid.
The second phase of this two-part audit focuses on EU assistance to conflict-affected countries, managed by the Directorate-General for Development and Cooperation — EuropeAid. 
Kaheosalise auditi teises etapis keskendutakse abile, mida EL annab konfliktist mõjutatud riikides ning mille andmist haldab arengu ja koostöö peadirektoraat – EuropeAid.
However, this is only part of the total development assistance and humanitarian aid provided by the Commission through the UN. 
Kuid see moodustab ainult osa kogu arengu-ja humanitaarabist, mida komisjon annab ÜRO kaudu.
The audit of the Court highlights the difficulties of implementation met by the Commission and the United Nations in conflict-affected situations. 
Kontrollikoja auditis osutatakse eeskätt probleemidele, millele komisjon ja ÜRO põr-kuvad abi rakendamisel konfliktiolukorras.
REPLY OF THE COMMISSION IV. (e) The Commission agrees with the Court’s conclusion on the sustainability of projects. 
KOMISJONI VASTUSED IV. e) Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega projektide jätkusuutlikkuse kohta.
IV. (f) Commission staff are asked to ensure that they understand the headings and items of the budget, their content and purpose. 
IV. f) Komisjoni talitustelt nõutakse eelarve rubriikide ja ridade sisu ning eesmärgi head tundmist.
Where the level of detail is insufficient, staff are expected to seek further information and document the results of their discussions in the file. 
Kui teavet on ebapiisavalt, tuleb talitustel küsida täiendavat teavet ja dokumenteerida arutelu tulemused ajakohases toimikus.
Staff received further instructions in June 2009 requiring them to take account of alternatives and cost effectiveness issues. 
Talitustele anti 2009. aasta juunis juhis kaaluda valikuvõimalusi ja arvestada kulutasuvust.
It should nevertheless be noted that the Standard Contribution Agreement does not impose a budget template and hence international organisations are free to use their own format, save for calls for proposals. 
Tuleks siiski märkida, et kaasrahastamise tüüpkokkuleppes ei ole eelarve vormi kehtestatud ja seega võivad rahvusvahelised organisatsioonid vabalt kasutada oma dokumendimalli, välja arvatud projektikonkursside puhul.
In fact, international organisations are encouraged to use their own budget structures in line with their accounting systems, which allows for more robust financial reporting and a clearer audit trail. 
Rahvusvahelistel organisatsioonidel soovitatakse parema finantsaruandluse ja selgema kontrolljälje saamiseks kasutada oma raamatupidamissüsteemides ettenähtud eelarvestruktuuri.
V. (a) The Commission has the tools at its disposal to ensure that projects include all necessary objectives and indicators. 
V.a) Komisjonil on vahendeid, et tagada, et projektide raames esitataks kõik vajalikud eesmärgid ja näitajad.
The question of timeframe in conflict-affected countries is dependent on the situation in a particular political context and can be modified without necessarily affecting the overall outcome. 
Konfliktist mõjutatud riikide puhul sõltub ajakava konkreetsest olukorrast ja poliitilisest taustast ning seda on võimalik kohandada ilma tulemit mõjutamata.
V. (b) The Commission recognises that improvements can be made to reporting and revised guidelines have recently (December 2010) been agreed with the UN for implementation on a trial basis. 
V. b) Komisjon tunnistab, et aruandlust saab parandada. ÜROga lepiti hiljuti (2010. aasta detsembris) kokku parandatud suuniste katselises rakendamises.
IV. (b) In conflict-affected countries the situation is unstable and difficulties in project design are frequent. 
IV. b) Olukord konfliktist mõjutatud riikides on ebastabiilne ja tihti tekib probleeme projektide kavandamisel.
The Commission seeks, as far as possible, to ensure that actions can be implemented flexibly so as to achieve a satisfactory impact. 
Rahuldava mõju saavutamiseks püüab komisjon meetmeid rakendada nii paindlikult kui võimalik.
IV. (c) The Court’s conclusions that, by channelling funds through the UN, the Commission has been able to deliver aid in areas which would otherwise have been very difficult to target, confirm the findings of an independent evaluation report entitled Evaluation of the Commission’s external cooperation with partner countries through the organisations of the UN family, which was published in May 2008. 
IV. c) Kontrollikoja järeldus, et suunates vahendeid ÜRO kaudu, on komisjon suutnud abi osutada piirkondadele, kellele muidu oleks olnud väga raske abi anda, on kooskõlas 2008. aasta mais avaldatud sõltumatu hindamisaruande „Hinnang komisjoni partnerriikidega tehtavale väliskoostööle ÜRO organisatsioonide raames” tulemustega.
IV. (d) The Court based its audit work on three major conflict situations and the difficulties of implementation in such situations are to be expected. In such circumstances, the time frame will necessarily be affected by events as they unfold and it may be necessary to revise plans and extend the timeframe to ensure satisfactory implementation. 
IV. d) Kontrollikoda auditeeris tegevust seoses kolme suure konfliktiga. On ootuspärane, et sellistes olukordades on abi rakendamine keeruline ja ajakava täitmine oleneb sündmuste käigust. Sellistel juhtudel tuleb kavade rakendamise huvides kavasid muuta ja nende kestust pikendada.
Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 40 Cases of unsatisfactory reporting are followed up with the UN by project managers and any payment of amounts due on a project are dependent on acceptance by the authorising officer of interim and final reports. 
Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus 40 Ebarahuldava aruande puhul teostavad projektijuhid ÜRO suhtes järelkontrolli ning projekti summad makstakse välja alles siis, kui eelarvevahendite käsutaja on vahe-ja lõpparuanded heaks kiitnud.
V. (c) The Commission continually seeks to ensure sound financial management, even in difficult environments, in line with the Financial Regulation. Nevertheless, it is to be expected that costs may be higher in such environments. 
V. c) Komisjon püüab pidevalt tagada finantsmäärusele vastavat usaldusväärset finantsjuhtimist ka keerulises keskkonnas, kuid kulud võivad sellises keskkonnas olla suuremad. See kehtib kõikide abiandjate puhul.
REPLY OF THE COMMISSION AUDIT SCOPE AND APPROACH 9. (a) The Commission took measures in 2009 to improve the management of funds channelled through the UN. 
KOMISJONI VASTUSED AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 9. a) Komisjon võttis 2009. aastal meetmeid ÜRO kaudu suunatavate vahendite haldamise parandamiseks.
The process for deciding to work with an international organisation has been improved. 
Rahvusvaheliste organisatsioonidega koostöö tegemise kohta otsuse langetamise korda on täiustatud.
In addition, the need for better documentation of decisions taken and greater consideration of the alternatives is fully recognised. 
Lisaks tunnistatakse täielikult vajadust parandada otsuste dokumenteerimist ja põhjalikumalt kaaluda valikuvõimalusi.
It should also be noted that Council has also adopted conclusions on the report at the end of March 2010, which recognise the steps already taken by the Commission to meet these recommendations. 
Tuleb ka märkida, et nõukogu võttis 2010. aasta märtsis vastu järeldused, tunnustades tööd, mida komisjon on teinud nende soovituste täitmiseks.
9. (b) The Commission has indicated that robustness of financial procedures is assessed by the four-pillar review of the organisations and at project level by the verification missions for which the Commission and the UN agreed on terms of reference. 
9. b) Komisjon on teatanud, et rahastamiskorra põhjalikkust hinnatakse organisatsioonide ja projektide nelja samba läbivaatamiseks tehtavate kontrollkäikudega. Komisjon ja ÜRO on kokku leppinud kontrollimise korra.
It is also exploring the development of joint monitoring methods with its partners. 
Komisjon uurib ka võimalusi võtta koos partneritega kasutusele ühised järelevalvemeetodid.
41 OBSERVATIONS 19.–20. The Court’s inability to visit two of the selected countries reflects the difficulties inherent in working in such environments. 
41 TÄHELEPANEKUD 19–20. Kontrollikoda ei saanud külastada kahte väljavalitud riiki, mis kajastab sellises keskkonnas töötamise probleeme.
The Commission considers that it is able to monitor programmes in conflict-afflicted countries by relying on reports produced by the implementing partners. 
Komisjonile tundub, et tal on võimalik jälgida konfliktiriikides programmide elluviimist ka programme rakendavate partnerite aruannete najal.
Reporting by implementing partners is a key source of information and monitoring for all donors in such circumstances and, in line with the principles of aid effectiveness and good donorship, the Commission is confident that it can rely on common reports produced for donors as a whole. 
Sellistes oludes on koostööpartnerite aruanded iga abiandja peamine teabeallikas ja järelevalve vahend.
Reporting is one element of the systems developed by the Commission to monitor and check the management of EU funds apply equally to programmes in conflict-affected countries. 
Aruandlus on komisjoni väljatöötatud ELi vahendite kasutamise jälgimise ja kontrollimise süsteemide koostisosa, mida rakendatakse ka konfliktiriikides ellu viidavate programmide suhtes.
The Commission has a comprehensive control framework, including compliance assessment of an organisation's financial control systems, the possibility to perform on-the-spot checks of systems and procedures, field missions and results-oriented monitoring. 
Komisjonil on terviklik kontrolliraamistik, mis võimaldab hinnata ka organisatsioonide finants-kontrollisüsteemide vastavust nõuetele, teostada süsteemide ja korra kohapealset kontrolli, kontrollkäike ja tulemuspõhist järelevalvet.
The Commission has already raised its concerns about the quality and delays in reporting with the UN. 
Komisjon juba teatas ÜROle oma murest aruandluse kvaliteedi ja tähtaegadest kinnipidamise suhtes.
Problems have also been flagged through the twice yearly external assistance management reports. 
Probleemidele on osutatud ka kaks korda aastas koostatavas välisabi haldamise aruandes.
REPLY OF THE COMMISSION The updated guidelines will address the three issues raised by the Court. 
KOMISJONI VASTUSED Uuendatud suunistes käsitletakse kolme kontrollikoja tõstatatud küsimust.
In particular, they will stress the need for timely reporting and focusing on results and will provide guidance on the level of details expected. 
Neis rõhutatakse vajadust esitada aruanded õigel ajal ja pöörata tähelepanu tulemustele ning antakse juhiseid andmete põhjalikkuse kohta.
Furthermore, they will highlight the sanctions at the disposal of the EU in the case of late or incomplete reports. 
Lisaks osutatakse neis sanktsioonidele, mida EL saab kasutada aruannete hilinemise või puudulikkuse korral.
Box 1: Delayed reports Support to the fifth Sudan population census The UN organisation managing the census project in Sudan received several reminders but was unable to submit a final report before the activities of other donors were completed. 
1. selgitus Hilinenud aruanded Sudaani viiendale rahvaloendusele antud abi Sudaani loenduse projekti juhtivale ÜRO organisatsioonile saadeti küll mitu meel-detuletust, kuid ta ei saanud esitada lõpparuannet enne teiste rahastajate tegevuse lõpetamist.
The final report was received in early December 2010. 
Lõplik aruanne saadi temalt 2010. aasta detsembri algul.
Emergency infrastructural support to the Ministry of Legal Affairs and Constitutional Development and the Judiciary of Southern Sudan Following reminders by the Commission and a threat to recover funds, the final report was received in September 2010. 
Lõuna-Sudaani konstitutsioonilise arengu ja justiitsministeeriumile ning kohtusüsteemile infrastruktuuri toetuseks osutatav hädaabi Pärast seda, kui komisjon esitas meeldetuletusi ja ähvardas vahendid tagasi nõuda, saadi lõpparuanne 2010. aasta septembris.