natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
3 Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
In order to monitor and evaluate the implementation of rural development policy, the European Commission and the Member States have defined the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF). 
Maaelu arengu poliitika rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks on Euroopa Komisjon ja liikmesriigid kavandanud ühise järelevalve-ja hindamisraamistiku.
The CMEF provides a set of indicators which are intended to assess, at output, result and impact level, how far the expected objectives have been achieved. 
Raamistik sisaldab näitajaid, mille abil hinnata väljundite, tulemuste ja mõju põhjal, millisel määral on seatud eesmärgid saavutatud.
This report addresses the specific measure 121 under axis 1, which subsidises investment projects aimed at modernising agricultural holdings. 
Käesolevas aruandes käsitletakse 1. telje meedet 121, mille kaudu subsideeritakse investeerimisprojekte eesmärgiga moderniseerida põllumajandusettevõtteid.
These investments may range from simple items such as farm tools and wooden fruit boxes up to complex projects such as biogas installations. 
Sellised investeeringud võivad hõlmata lihtsaid kuluartikleid, nagu põllumajandusettevõtte tööriistad ja puidust puuviljakorvid, kuni keeruliste projektideni, nagu biogaasiseadmed.
Its specific EU budget totals 11,1 billion euro (financed through the EAFRD)4, which represents, over the whole 2007–2013 programming period, around 11 % of all the EU’s planned spending on rural development in the EU. 
Meetmele eraldatud ELi eelarve on kokku 11,1 miljardit eurot (rahastatakse EAFRD kaudu)4, mis moodustab ligikaudu 11% kogu programmitöö perioodil 2007–2013 kõikidest ELi maaelu arengule kavandatud kulutustest ELis.
All Member States have chosen to use measure 121. 
Kõik liikmesriigid on otsustanud meedet 121 kasutada.
4 Financial figures as at January 2012, including 630 million euro from the ‘Health Check’ and the EERP. 
4 Finantsandmed seisuga jaanuar 2012, sh 630 miljonit eurot, mis on eraldatud „tervisekontrolli” ja EERP alusel.
9 Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
9 Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
BOX 1 10 EXAMPLES OF THE RANGE AND TYPE OF INVESTMENTS FINANCED BY MEASURE 121 Photos taken during the audit illustrate how investment items financed through measure 121 range from forklifts ... ... to more complex machinery such as tractors and precision planters ... ... to animal housing equipped with mobile straw-spreading devices. 
1. SELGITUS 10 NÄITEID MEETME 121 KAUDU RAHASTATUD ERINEVAT LIIKI INVESTEERINGUTEST Auditeerimise käigus tehtud fotod näitavad, kuivõrd erinevad on meetme 121 kaudu rahastatud investeeringud, alates kahveltõstukitest ... ... kuni keeruliste seadmeteni, nagu traktorid ja täpiskülvikud ... ... ning laudad, kus on õlgede laotamise seadmed.
The main rural development regulation sets the standard aid rate for total public aid (that is from the EAFRD and national or regional public budgets) at 40 % of the eligible investment. 
Peamise maaelu arengut käsitleva määrusega sätestatakse kogu riigiabi ühtseks abimääraks (EAFRDst ning riiklikust või piirkondlikust eelarvest) 40% abikõlblikest investeeringutest.
Member States may set lower rates or maximum eligible costs, thereby limiting the aid. 
Liikmesriigid võivad kehtestada madalama abimäära või abikõlblike kulude ülempiiri tõsta, piirates seega abi saamist.
Thus, a young farmer may receive up to 50 % of the eligible investment. 
Nii võib noor põllumajandusettevõtja saada abi kuni 50% ulatuses investeeringust.
Farmers in mountainous areas, in other disadvantaged areas or in Natura 20005 areas may also receive an additional 10 %. 
Põllumajandusettevõtjad mägistes piirkondades, muudes ebasoodsates piirkondades või Natura 20005 aladel võivad saada abi lisaks veel 10%.
In exceptional cases (i.e. in outermost regions and the smaller Aegean islands), the aid rate may reach up to 75 %. 
Erandjuhtudel (st äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel) võib abi määr ulatuda kuni 75%-ni.
TARGETING THE AID MEASURE 121 SHOULD ADDRESS EU PRIORITIES AND IDENTIFIED NEEDS 10. 
ABI SUUNAMINE MEEDE 121 PEAKS KÄSITLEMA ELi PRIORITEETE JA KINDLAKSTEHTUD VAJADUSI 10.
The Community strategic guidelines establish the EU priorities for improving the competitiveness of agriculture, which include modernisation, innovation and quality. 
Ühenduse strateegilistes suunistes sätestatakse põllumajanduse konkurentsivõime parandamiseks ELi prioriteedid, mis hõlmavad moderniseerimist, innovatsiooni ja kvaliteeti.
The preamble to the main regulation, Regulation (EC) No 1698/2005, states the purpose of investment aid for modernisation under measure 121 thus6: 5 ‘Natura 2000’ areas are specific protected areas of conservation. 
Nõukogu peamise määruse (EÜ) nr 1698/2005 preambulis sätestatakse meetme 121 kohase moder-niseerimisega seotud investeeringuabi eesmärk järgmiselt6: 5 „Natura 2000” hõlmab erikaitsealasid.
6 Recital 21 of Regulation (EC) No 1698/2005. 
6 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 põhjendus 21.
7 Article 26 of Regulation (EC) No 1698/2005. 
7 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 26.
11 ‘the purpose of Community farm investment aid is to modernise agricultural holdings to improve their economic performance through better use of the production factors including the introduction of new technologies and innovation, targeting quality, organic products and on/off-farm diversification, including non-food sectors and energy crops, as well as improving the environmental, occupational safety, hygiene and animal welfare status of agricultural holdings.’ 
11 „Ühenduse põllumajandusettevõtete investeeringutoetuse eesmärk on põllumajandusettevõtete moderniseerimine, et parandada nende majanduslikku suutlikkust tootmistegurite parema kasutamise, sealhulgas uute tehnoloogiate ja innovatsiooni kasutusele võtmise, kvaliteedi taotlemise, mahepõllundustoodete ja põllumajandusliku/ mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamise kaudu, sealhulgas mittetoidukaubasektorid ja energiakultuurid, ning parandades põllumajandusettevõtetes keskkonna-ja tööohutust, hügieeni ja loomade heaolu.”
The body of the regulation sets out the eligibility criteria, which define that support should be granted only to investments which7: ɦ improve the overall performance of the agricultural holding; and ɦ respect the Community standards applicable to the investment concerned. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Määruses sätestatakse abikõlblikkuskriteeriumid, mille kohaselt peaks toetust andma ainult investeeringutele, mis7: - parandavad põllumajandusettevõtte üldist tulemuslikkust ja - vastavad asjaomase investeeringu suhtes kohaldatavatele ühenduse nõuetele. Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
The Member States must ensure that investment measures included in their RDPs are targeted on clearly defined objectives reflecting identified structural and territorial needs and structural disadvantages8, having regard to the Community strategic guidelines. 
Liikmesriigid peavad tagama, et nende maaelu arengu programmides olevad investeerimismeetmed suunatakse selgelt määratletud eesmärkidele, mis väljendavad kindlakstehtud struktuuri-ja territoriaalseid vajadusi ning struktuurilist halvemust8, võttes arvesse ühenduse strateegilisi suuniseid.
Member States can take different approaches to achieve this. 
Liikmesriigid võivad selle saavutamiseks valida erinevad lähenemisviisid.
A first level of targeting may be achieved by setting restrictive eligibility criteria and differentiated aid rates for different types of investment projects, which should be detailed in the RDP. 
Suunamise esimese taseme saavutamiseks võib seada piiravad abikõlblikkuskriteeriumid ja eri liiki investeerimisprojektide puhul diferentseeritud abimäärad, mida tuleb maaelu arengu programmis täpsustada.
Thus, the Member State may declare certain types of farmers and of agricultural holdings eligible (eligibility of beneficiaries), and set out eligibility criteria for investment projects, either by setting out a ‘positive’ list of eligible investment types, or defining a ‘negative’ list of investment items that are not eligible. 
Seega võib liikmesriik lugeda teatavat tüüpi põllumajandusettevõtjad ja põllumajandusettevõtted abikõlblikeks (abisaajate abikõlblikkus) ja kehtestada investeerimisprojektide abikõlblikkuskriteeriumid kas koostades „posi-tiivse loetelu” abikõlblikest investeeringuliikidest või „negatiivse loetelu” abikõlbmatutest investeeringutest.
The use of basic eligibility criteria, as described in the previous paragraph, may filter out projects that are unrelated to the identified needs and priorities.The regulation, however, requires further targeting: Member States should make a selection from within the population of eligible investment projects submitted, using specific selection criteria9. 
Eelmises punktis kirjeldatud põhiliste abikõlblikkuskriteeriumide kasutamisega võidakse välja jätta projektid, mis ei ole kindlakstehtud vajaduste ja prioriteetidega seotud. Määrus nõuab siiski täiendavat suunamist: liikmesriik peab tegema kõikidest esitatud abikõlblikest projektidest valiku, kasutades selleks spetsiaalseid kriteeriume9.
One way of doing this — although not required in the underlying legislation — is to rank project applications by attributing points for each selection criterion addressed. 
Kuigi aluseks olevates õigusaktides seda ei nõuta, on üheks valiku tegemise võimaluseks seada projektitaotlused paremusjärjestusse, andes neile iga valikukriteeriumi alusel punkte.
Such scoring systems aim at setting up a list of ‘best’ projects — those that make the greatest contribution to achieving the objectives set for the measure. 
Selliste punktisüsteemide eesmärk on koostada loetelu „parimatest” projektidest, s.o nendest projektidest, mis aitavad saavutada meetmega püstitatud eesmärke kõige paremini.
8 Article 43 of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
8 Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, artikkel 43 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).
9 Article 71 of Regulation (EC) 1698/2005 requires that projects are selected on the basis of selection criteria to be established by the Member State or region concerned. 
9 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 nõutakse, et projektid valitakse asjaomaste liikmesriikide või piirkondade kehtestatud valikukriteeriumide alusel.
12 Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
12 Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
A diagram of how Member States can target measure 121 is presented in the Figure. 
Joonisel on esitatud diagramm selle kohta, kuidas liikmesriigid võivad meedet 121 suunata.
14 AUDIT SCOPE AND APPROACH 17. 
14 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 17.
The audit examined how the measure ‘modernisation of agricultural holdings’ (measure 121) was being managed by the European Commission and implemented by the Member States. 
Auditiga uuriti, kuidas Euroopa Komisjon haldas ja liikmesriigid rakendasid meedet „põllumajandusettevõtete moderniseerimine” (meede 121).
The overall audit question was: Through this the audit sought to establish if the 11,1 billion euro budgeted for the measure was directed to the projects that best achieve the EU’s priority of modernisation, in particular in the specific respects identified in Regulation (EC) No 1698/2005 (see paragraph 10). 
Auditi üldine küsimus oli: Selle küsimuse abil püüti auditiga kindlaks teha, kas meetme 11,1 miljardi euro suurune eelarve suunati projektidele, millega kõige paremini saavutada moderniseerimist käsitlevat ELi prioriteeti, võttes eelkõige arvesse määruses (EÜ) nr 1698/2005 määratletud valdkondi (vt punkt 10).
The audit also assessed the implementation of the extra funding made available under the ‘Health Check’ and the EERP through measure 121. 
Samuti hinnati auditiga, kuidas rakendati meetme 121 kaudu „tervisekontrolli” ja EERP raames antud täiendavat rahastamist.
Finally, the audit assessed whether Member States had introduced effective systems to reduce the risk of financing investments on farms that were not economically viable and to reduce the risk of deadweight. 
Lõpuks hinnati auditiga, kas liikmesriigid võtsid kasutusele mõjusad süsteemid selleks, et vähendada majanduslikult elujõuetute põllumajandusettevõtete investeeringute rahastamise riski ning tühimõju riski.
The audit focused on the main stages at which investment aid can be channelled to priorities and identified needs through different aspects of the policy’s framework, namely the EU regulatory framework, the RDP, the Commission’s approval of the RDP and Member States’ implementation of the measure. 
Audit keskendus peamistele etappidele, mille käigus suunata investeerimisabi prioriteetidele ja kindlakstehtud vajadustele, toetudes järgmistele poliitikaraamistiku aspektidele: ELi õigusraamistik, maaelu arengu programm, komisjonipoolne maaelu arengu programmi heakskiitmine ja meetme liikmesriikidepoolne rakendamine.
The audit work covered both the Commission and 10 Member States10. 
Audititöö hõlmas nii komisjoni kui kümmet liikmesriiki10.
At the level of the Commission the design of the measure through the underlying applicable EU legislation11 and the European Commission’s activities when approving the RDPs submitted by the Member States, and any subsequent follow-up was examined. 
Komisjoni tasandil uuriti meetme kavandamist selle aluseks olevate kohaldatavate ELi õigusaktide kaudu11 ja Euroopa Komisjoni tegevust liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmide heakskiitmisel ning sellele järgnevat järelevalvet.
Seven of the 10 selected Member States (and/or regions in these States) were visited by the audit teams and a further three were subject to a desk review. 
Auditimeeskonnad külastasid kümnest valitud liikmesriigist (ja/või piirkonnast nendes liikmesriikides) seitset ja ülejäänud kolme liikmesriigi osas toimus dokumentide läbivaatamine.
The audit comprised a documentary review of the underlying RDPs and the rele vant national/regional legislation and the procedures put in place for selecting investment projects to be financed by measure 121. 
Audit hõlmas maaelu arengu programmide aluseks olevate dokumentide ja asjakohaste riiklike/piirkondlike õigusaktide ning meetme 121 kaudu rahastatavate investeerimisprojektide valikumenetluste läbivaatamist.
To assess the CMEF as a monitoring tool for measure 121, the Court examined the data collected and reported yearly by Member States. 
Ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku kui meetme 121 järelevalvevahendi hindamise eesmärgil kontrollis kontrollikoda liikmesriikide kogutud ja iga-aastaselt esitatud andmeid.
The Court reviewed a sample of 100 investment projects approved during 200912 by the competent national or regional authorities (10 investment projects for each Member State or region audited) in order to analyse the process by which these projects had been selected. 
Kontrollikoda vaatas läbi 2009. aastal pädevate riiklike või piirkondlike ametiasutuste poolt heakskiidetud 100 investeerimisprojektist (kümme investeerimisprojekti iga auditeeritud liikmesriigi või piirkonna kohta) koosneva valimi12, selleks et analüüsida nende projektide valikumenetlusi.
The Court’s auditors visited 21 of the projects in the sample on the spot and interviewed the final beneficiaries. 
Kontrollikoja audiitorid külastasid valimi projektidest 21 projekti kohapeal ja intervjueerisid lõplikke abisaajaid.
10 The audit covered the following national or regional RDPs: Belgium (Wallonia), Germany (Baden-Württemberg), Spain (Catalonia), France (mainland), Italy (Veneto), Luxembourg, Hungary, Poland, Portugal (mainland) and Romania. 
10 Audit hõlmas järgnevaid riiklikke või piirkondlikke maaelu arengu programme: Belgia (Valloonia), Saksamaa (Baden-Württemberg), Hispaania (Kataloonia), Prantsusmaa (mandriosa), Itaalia (Veneto), Luksemburg, Ungari, Poola, Portugal (mandriosa) ja Rumeenia.
11 Regulation (EC) No 1698/2005 and Regulation (EC) No 1974/2006. 
11 Määrus (EÜ) nr 1698/2005 ja määrus (EÜ) nr 1974/2006.
12 For Italy (Veneto), the sample comprised also projects approved during 2008. 
12 Itaalia (Veneto) puhul hõlmas valim ka 2008. aastal heakskiidetud projekte.
Is EU aid for the modernisation of agricultural holdings directed to EU priorities and specific needs in Member States? Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Kas põllumajandusettevõtete moderniseerimiseks antud ELi abi on suunatud ELi prioriteetidele ja liikmesriikide konkreetsetele vajadustele? Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
15 OBSERVATIONS TARGETING THE MEASURE 121 FUNDING TO MEET EU PRIORITIES AND IDENTIFIED NEEDS A CERTAIN DEGREE OF MODERNISATION RESULTS FROM THE PURCHASE OF NEW EQUIPMENT OR FACILITIES 23. 
15 TÄHELEPANEKUD MEETME 121 KOHASE RAHASTAMISE SUUNAMINE ELi PRIORITEETIDELE JA KINDLAKSTEHTUD VAJADUSTELE UUTE SEADMETE VÕI RAJATISTE OSTMISEGA SAAVUTATAKSE TEATUD MODERNISEERIMISE TASE 23.
The Court found that all 100 projects in the sample reviewed had already achieved, or were likely to achieve, the modernisation of the holding and/or the farming sector concerned. 
Kontrollikoda leidis, et kõigi läbivaadatud valimi 100 projekti puhul oli saavutatud põllumajandusttevõtete ja/või asjaomase põllumajandussektori moderniseerimine.
This was, however, almost inevitable as investments usually finance new machinery, new equipment, new buildings or the renovation of buildings and a degree of modernisation results from any purchase of new equipment or facilities. 
See oli siiski üsna enesestmõistetav tulemus, kuna investeeringute abil ostetaksegi tavaliselt uued masinad, seadmed, hooned või renoveeritakse hooned ning moderniseerimise tase sõltub mis tahes uute seadmete või rajatiste ostust.
Similarly, new investments are likely to automatically address to some extent the EU priorities (see paragraph 10), such as introducing new technologies and improving the environmental, occupational safety, hygiene and animal welfare status of agricultural holdings. 
Samuti aitavad uued investeeringud teatud määral automaatselt saavutada ELi prioriteete (vt punkt 10), nagu uue tehnoloogia kasutusele võtmine ja põllumajandusettevõtete keskkonna-ja tööohutuse ning hügieeni ja loomade heaolu parandamine.
Constant advances in technology and environmental standards mean that any new equipment is likely to represent some improvement in energy efficiency and emissions in relation to older equipment. 
Tehnoloogia ja keskkonnastandardite pidev arendamine tähendab, et mis tahes uue seadmega kaasneb ka energiatõhususe paranemine ja vanematest seadmetest tingitud heitgaa-side vähenemine.
As an example, new animal housing has to meet standards established in EU directives, so will represent some improvement over older facilities in terms of hygiene, animal welfare, occupational safety and environmental protection. 
Näiteks uus loomalaut peab vastama ELi direktiividega kehtestatud standarditele, mistõttu vanade rajatistega võrreldes paraneb mõnevõrra hügieen, tööohutus ja keskkonnakaitse.
However, other EU priorities, such as innovation, quality and diversification, are not necessarily addressed automatically by simply investing in new equipment or facilities. 
Kuid investeerimine uutesse seadmetesse või rajatistesse ei ole siiski automaatselt seotud teiste ELi prioriteetidega, nagu innovatsioon, kvaliteet ja mitmekesisus.
CERTAIN MEMBER STATES TARGET THE AID TO PROJECTS THAT ADDRESS IDENTIFIED NEEDS AND EU PRIORITIES ... 
TEATAVAD LIIKMESRIIGID SUUNAVAD ABI PROJEKTIDELE, MILLEGA KÄSITLETAKSE KINDLAKSTEHTUD VAJADUSI JA ELi PRIORITEETE ...
Where aid is targeted to specific needs in line with the EU priorities, a more effective use of the aid can be achieved. 
Kui abi on suunatud ELi prioriteetidega kooskõlas olevatele konkreetsetele vajadustele, siis võib tulemuseks olla tulusam abi.
Projects that specifically address agreed priorities and the identified needs should represent better value for money for the EU and national taxpayers who provide the funding. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Kokkulepitud prioriteete ja kindlakstehtud vajadusi käsitlevad projektid peaksid andma ELi ja maksumaksjate poolsele rahastamisele lisaväärtuse. Eriaruanne nr 8/2012 – Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine
For example: ɦ in Hungary, the authorities issued calls for project proposals for specific sectors or types of projects such as the modernisation of livestock farms, horticultural equipment, irrigation projects, etc.; ɦ in Germany (Baden-Württemberg), field machinery such as tractors was excluded. 
Näiteks: - Ungaris kuulutasid ametiasutused välja projektikonkursid teatud sektoritele või projektiliikidele, nagu loomakasvatusettevõtete moderniseerimine, aiandusseadmed, niisutussüsteemid jne; - Saksamaal (Baden-Württemberg) ei antud abi põllumasinatele (trak-torid).
However, in some Member States such as Poland and Luxembourg, almost any type of farm investment was eligible. 
Mõnes liikmesriigis, nagu Poola ja Luksemburg, loeti aga peaaegu mis tahes liiki põllumajandusettevõtete investeeringud abikõlblikuks.
Targeting of the aid by giving an incentive to projects that correspond to the needs and priorities identified in the RDP was found in several Member States. 
Mitmes liikmesriigis suunati abi, stimuleerides selliste projektide elluviimist, mis vastasid maaelu arengu programmis määratletud vajadustele ja prioriteetidele.
For example: ɦ Luxembourg offered higher rates of aid (an additional 10 % of the project cost) for investments addressing environmental concerns or animal welfare; ɦ in Belgium, a 40 % aid rate was applied for projects that improved manure storage and spreading facilities — double the standard rate of 20 %. 
Näiteks: - Luksemburg pakkus kõrgemaid abimäärasid (täiendavalt 10% projekti maksumusest) investeeringutele, millega käsitleti keskkonnaprobleeme või loomade heaolu; - Belgias kohaldati 40% suurust ehk tavapärasest 20% määrast kaks korda kõrgemat abimäära projektide suhtes, millega parandati sõn-nikuhoidlaid ja sõnnikulaotamise seadmeid.
Two Member States targeted further by selecting the best projects from within those projects they had deemed eligible. 
Kaks liikmesriiki tegid täiendava suunamise, valides abikõlblike projektide hulgast välja parimad projektid.
Italy (Veneto) and Romania used such selection criteria with other targeting methods in order to address the RDP needs, in line with the EU’s priorities. 
Itaalia (Veneto) ja Rumeenia kasutasid selliseid valikukriteeriume koos muude suunamismeetoditega selleks, et käsitleda maaelu arengu programmis määratletud vajadusi kooskõlas ELi prioriteetidega.