natgillin/translations-raw huggingface dataset:
149 of the 216 projects we examined were completed at the time of the audit. 
Kontrollikoja uuritud 216 projektist 149 olid auditi toimumise ajaks lõpule viidud.
All 15 Member States sampled had at least three completed projects that could be assessed (see paragraph 6.9). 
Kõigis 15s valimisse kaasatud liikmesriigis oli vähemalt kolm lõpetatud projekti, mida oli võimalik hinnata (vt punkt 6.9).
In addition to checking the regularity of these 149 transactions, we assessed for a second year(55), based on information provided by the beneficiaries, whether and to what extent: — a performance measurement system was in place to assess whether the objectives specified for projects in the project’s approval documents (project application, grant agreement, contract and/or decision for co-financing) were in line with those set out in the OPs and whether appropriate result indicators were set in order to measure the projects’ performance; — projects had achieved those objectives and met the targets set for each indicator. 
Lisaks 149 tehingu korrektsuse kontrollimisele hindas kontrollikoda toetusesaajate esitatud teabe põhjal teist aastat järjest, (55) kas ja mil määral oli: — paika pandud tulemuslikkuse hindamise süsteem, et hinnata, kas projekti heakskiitmisdokumentides (projekti-taotlus, toetusleping, leping ja/või kaasrahastamise otsus) sisalduvad projektieesmärgid on kooskõlas rakenduskavades sisalduvate eesmärkidega ning kas projekti tulemuslikkuse hindamiseks olid kehtestatud asjakohased tulemusnäitajad; — projektid olid need eesmärgid saavutanud ja täitnud kõikide näitajate sihid.
Our analysis was broader for this year compared to the previous year as we did not focus only on project outputs (56), but also on results in order to measure the projects’ performance in contributing to the OP result objectives. 
Kontrollikoja analüüs oli eelmiste aastatega võrreldes laiem, kuna lisaks projektide väljunditele(56) keskenduti ka tulemustele, et hinnata nende tulemuslikkust rakenduskava tulemuseesmärkide saavutamise seisukohast.
Figure 6.10 — The results on the assessment of the completed projects’ performance No of projects for which: Performance assessment Number of projects TOTALS 149 102 (68 %) 41 (28 %) 4 (3 %) 2 (1 %) Both output and result indicators were defined and assessed Outputs were defined and assessed but result indicators were not defined Neither outputs nor result indicators were defined and could not be assessed 90 57 2 52 (58 %) 34 (38 %) 4 (4 %) — 50 (88 %) 7 (12 %) — — — — — 2 (100 %) — — — — Fully achieved Partially achieved Not achieved Cannot be assessed (54) (55) (56) See the 2013 annual report, paragraph 10.10. 
Selgituses 6.10 esitatakse kokkuvõte lõpetatud projektide tulemuslikkust käsitleva hindamise tulemustest. Selgitus 6.10. Kokkuvõte lõpetatud projektide tulemuslikkust käsitleva hindamise tulemustest Projektide arv, mille puhul: Tulemuslikkuse hindamine Projektide arv KOKKU 149 102 (68 %) 41 (28 %) 4 (3 %) 2 (1 %) olid määratletud ja hinnatud nii väljundi-kui tulemusnäitajad väljundid olid määratletud ja hinnatud, ent tulemusnäitajaid ei olnud määratletud ei väljundi-ega tulemusnäitajaid ei olnud määratletud, mistõttu ei saanud neid ka hinnata 90 57 2 52 (58 %) 34 (38 %) 4 (4 %) — 50 (88 %) 7 (12 %) — — — — — 2 (100 %) — — — — täielikult saavutatud osaliselt saavutatud saavutamata ei saa hinnata (54) (55) (56) Vt 2013. aasta aastaaruande punkt 10.10.
See the 2014 annual report, paragraphs 6.80 to 6.86. 
Vt 2014. aasta aastaaruande punktid 6.80–6.86.
See chapter 3, Figure 3.1 for an explanation of the concept of output and results. EN 
Väljundi ja tulemuste kontseptsiooni selgitust vt 3. peatüki selgitusest 3.1. ET
EN C 375/198 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS For all but two of the projects we examined there was a performance measurement system in place linking the project to the OP objectives 6.80. 
ET C 375/198 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Kõikide kontrollikoja uuritud projektide (välja arvatud kahe) puhul oli projekti ja rakenduskava eesmärke ühendav tulemuslikkuse hindamise süsteem paika pandud 6.80.
For 147 of the 149 projects (99 %) we conclude that there was a performance measurement system in place based on which an assessment of whether the output indicators are in line with the operational programme indicators can be made (as specified for each priority axis). 
Kontrollikoda leiab, et 149 projektist 147 puhul (99 %) oli olemas tulemuslikkuse hindamise süsteem, mille põhjal on võimalik hinnata, kas väljundinäitajad on rakenduskava näitajatega kooskõlas (vastavalt iga prioriteetse suuna näitajatele).
For the remaining two cases (1 %), we could not assess the output of the projects either because specific targets in the output objectives were not set at the stage of the approval of the project or the managing authority/intermediate body could not provide appropriate documentation to us to substantiate that such targets had been specified and communicated to the beneficiary (57). 
Ülejäänud kahel juhul (1%) ei olnud kontrollikojal võimalik projektide väljundit hinnata, sest väljundinäitajate puhul ei olnud konkreetseid sihte projekti heakskiitmise etapis seatud või ei olnud korraldusasutus/vahendusasutus kontrollikojale esitanud nõuetekohaseid dokumente, mis oleksid tõendanud, et sellised sihid olid seatud ja toetusesaajale edastatud (57).
Therefore, we cannot assess whether or to what extent these projects contributed to the achievement of the OP objectives. 
Seetõttu ei ole kontrollikojal võimalik hinnata, kas või mil määral aitasid need projektid kaasa rakenduskavade eesmärkide saavutamisele.
Almost all of the 90 projects with both output and result objectives defined had fully or partially met them 6.82. 
Peaaegu kõik 90 projekti, millele olid seatud nii väljundi-kui tulemusnäitajad, olid need ka täielikult või osaliselt täitnud 6.82.
For the 2007-2013 programming period there was a legal requirement obliging beneficiaries to define and report on outputs but not on results. 
Programmitöö perioodil 2007–2013 kehtis toetusesaajatele õiguslik nõue määratleda väljundid ja nende kohta aru anda; tulemuste kohta selline nõue puudus.
Performance had to be monitored at the level of the priority axes of the OP and not at project level. 
Tulemuslikkust tuli mõõta rakenduskava prioriteetse suuna, mitte projektide tasandil.
However, the Member State authorities still had the possibility to define result indicators. 
Liikmesriikide ametiasutused võisid aga ka projekti tasandil tulemusnäitajaid määratleda.
This allows linking the projects’ results to the priority axis and determining the contribution of the projects to the achievement of the objectives of the operational programme. 
See võimaldab seostada projektide tulemusi prioriteetse suunaga ning kindlaks määrata, kuidas aitavad projektid kaasa rakenduskava eesmärkide saavutamisele.
Result indicators were defined for 90 of the 149 (60 %) completed ERDF/CF and ESF projects. 
149st lõpetatud ERFi/ÜFi ja ESFi projektist olid tulemusnäitajad seatud 90-le (60 %).
THE COMMISSION’S REPLIES Although the structural funds legislative framework for 2007-2013 did not oblige national authorities to define result indicators at project level, the Commission encouraged this whenever relevant. 
13.10.2016 KOMISJONI VASTUSED Kuigi perioodi 2007–2013 struktuurifondide õigusraamistik ei kohustanud riikide ametiasutusi määratlema projekti tasandi tulemusnäitajaid, soovitas komisjon seda asjakohasel juhul alati teha.
Some result indicators could indeed not be meaningfully measured at the level of a single project. 
Mõnda tulemusnäitajat ei olnud tõesti võimalik üksikprojekti tasandil otstarbekalt mõõta.
(57) These two projects were in Spain and Germany. 
(57) Üks projekt Hispaanias ja üks Saksamaal.
EN 13.10.2016 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 6.84. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 6.84.
52 of the 90 completed projects (58 %) which could be assessed at both output and result objectives level had fully achieved both the output and the result objectives set by the managing authorities (see Figure 6.11). 
90st lõpetatud projektist, mida oli võimalik hinnata nii väljundite kui tulemuseesmärkide tasandil, saavutasid 52 projekti (58 %) neile korraldusasutuste poolt kehtestatud väljundi-ja tulemusnäitajad täielikult (vt selgitus 6.11).
Another 34 (38 %) of these 90 projects had partially achieved their output and result objectives. of the European Union C 375/199 THE COMMISSION’S REPLIES 6.84. 
34 projekti (38 %) olid oma väljundi-ja tulemusnäitajad saavutanud osaliselt.
The Commission notes that 86 projects out of the 90 examined which have defined output and result indicators have reached (either fully or partially) or exceeded their corresponding targets. 
C 375/199 KOMISJONI VASTUSED Komisjon märgib, et 86 projekti 90st, mille puhul olid väljund-ja tulemusnäitajad määratletud, on vastavad eesmärgid (täielikult või osaliselt) saavutanud või ületanud.
The Commission notes that, in the first place, it is the Monitoring Committees that are required to ensure that projects with EU added value are selected and approved. 
Komisjon märgib, et eelkõige on järelevalvekomiteed kohustatud tagama, et valitavatel ja heakskiidetavatel projektidel oleks ELi lisandväärtus.
Performance evaluation of programmes will be reinforced for the 2014-2020 period: as foreseen in the 2014-2020 regulatory framework (Article 22(6) and (7) of Regulation (EU) No 1303/2013), the Commission will be able to sanction Member States in case of serious underachievement of a priority axis in a programme, as a result of the performance review (Article 22(6) of Regulation (EU) No 1303/ 2013) and at closure (Article 22(7)). 
Programmide tulemuslikkuse hindamist tugevdatakse perioodil 2014– 2020: nagu on ette nähtud perioodi 2014–2020 õigusraamistikus (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõiked 6 ja 7), saab komisjon liikmesriike programmi prioriteetse suuna tõsiste tulemuspuudujääkide korral sanktsioneerida tulemuslikkuse analüüsi alusel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 6) ja kava lõpetamisel (artikli 22 lõige 7).
Figure 6.11 — Example of a project which fully achieved its objectives The project met its output and result objectives: An ESF project in Romania consisted of the organisation and delivery of training courses in the field of construction in order to provide participants with new skills that would improve their employment prospects. 
Selgitus 6.11. Näide projektist, mis saavutas oma eesmärgid täielikult Projekt täitis oma väljundi-ja tulemuseesmärgid: üks Rumeenias teostatud ESFi projekt hõlmas ehitusvaldkonna koolituskursuste korraldamist ja läbiviimist eesmärgiga anda osalejatele uusi oskusi, mis parandaksid nende väljavaateid tööturul.
The grant agreement of the project defined five output and eight result indicators which were in line with the OP indicators at priority axis level. 
Projekti toetusleping sisaldas viit väljundinäitajat ja kaheksat tulemusnäitajat, mis olid kooskõlas rakenduskava näitajatega prioriteetse suuna tasandil.
The project achieved all indicators within the deadline set in the grant agreement. 
Projektiga saavutati kõik näitajad toetuslepingus sätestatud tähtajaks.
The project even exceeded its targets in terms of participation of long-term unemployed women and young-sters. 
Projektiga isegi ületati naiste ja noorte pikaajalise töötuse suhtes kehtestatud eesmärgid.
The remaining four projects (4 %) did not achieve any of their objectives. 
Ülejäänud neli projekti (4 %) ei saavutanud ühtegi oma eesmärki.
One of those four projects was withdrawn by the national authorities following our audit (see Figure 6.12). 
Neist neljast projektist üks tühistati riiklike ametiasutuste poolt pärast kontrollikoja auditit (vt selgitus 6.12).
The Commission uses all possible measures at its disposal to ensure sound and efficient financial management in the use of EU funds. 
Komisjon kasutab ELi rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa finantsjuhtimise tagamiseks kõiki enda käsutuses olevaid meetmeid.
Moreover, it is only at the stage of the closure of the programme that the performance of projects financed by Operational Programmes will be evaluated. 
Peale selle hinnatakse rakenduskavadest rahastatud projektide tulemuslikkust alles kava lõpetamisel. Selgitus 6.12.
Figure 6.12 — Example of a project which did not achieve its objectives For an ERDF project in Poland related to the development of a new method for burning brown coal, the beneficiary’s technical capability to undertake the project relied on the involvement of external contractors. 
Näide projektist, mis oma eesmärke ei saavutanud Üks Poolas teostatud ERFi projekt oli seotud uue pruunsöe põletamise meetodi väljatöötamisega ning toetusesaaja poolne projekti elluviimise tehniline suutlikkus sõltus välistest töövõtjatest.
Some of these contractors did not finally participate to the project. 
Osa neist lõpuks projektis ei osalenud.
This contributed to the project not achieving its intended objectives. 
See oli üks põhjus, miks projekt oma kavandatud eesmärke ei saavutanud.
The intermediate body decided to cancel the project following our audit. 
Vahendusasutus otsustas pärast kontrollikoja auditit projekti tühistada.
EN C 375/200 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS Result indicators were not defined for 38 % of the projects 6.86. 
ET C 375/200 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 13.10.2016 KOMISJONI VASTUSED Tulemusnäitajaid ei olnud määratletud 38 % projektide puhul 6.86.
For 57 of the 149 (38%) completed projects the Member State authorities implemented a performance measurement system to allow the monitoring of project outputs but did not define any result indicators or targets in the project’s approval documents. 
149st lõpetatud projektist 57 puhul (38 %) rakendasid liikmesriikide ametiasutused küll projekti väljundite mõõtmise süsteemi, kuid ei määratlenud projekti heakskiitmisdokumentides ei tulemusnäitajaid ega neile seatud sihtväärtusi.
For these projects, we could not measure if and to what extent they contributed to the achievement of the OP result objectives. 
Nimetatud projektide puhul ei olnud kontrollikojal võimalik hinnata, kas ja mil määral need rakenduskavade tulemuseesmärkide saavutamisele kaasa aitasid.
Our assessment in 15 Member States sampled showed that such cases were identified in 13 of them. 
Kontrollikoja hindamine näitas, et selliseid juhtumeid leiti 13 liikmesriigis 15st.
However, the issue is particularly prevalent in Czech Republic, Spain, France, Italy, Latvia and Austria for ERDF/CF and Czech Republic, Germany, Spain and Poland for ESF. 
Probleem on aga ERFi/ÜFi puhul eriti levinud Tšehhi Vabariigis, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias, Lätis ja Austrias ning ESFi puhul Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Hispaanias ja Poolas.
In these countries result indicators were not defined for more than half of the completed projects examined. 
Nimetatud riikides ei olnud tulemusnäitajaid määratletud enam kui pooltes uuritud lõpetatud projektidest.
However, 50 of these 57 completed ERDF/CF and ESF projects (88 %) had fully achieved their output objectives set by the managing authorities. 
57st lõpetatud ERFi/ÜFi ja ESFi projektist 50 (88 %) saavutasid aga neile korraldusasutuste poolt kehtestatud väljundinäitajad täielikult.
The remaining seven (12 %) projects had partially achieved their output objectives. 
Ülejäänud seitse projekti (12 %) saavutasid oma väljundinäitajad osaliselt.
As regards the 2014-2020 programming period, we note that there is no legal requirement in the common provision regulation for Member States to define result indicators at project level. 
Kontrollikoda märgib, et programmitöö perioodi 2014–2020 puhul ei ole ühissätete määruses kehtestatud õiguslikku nõuet, mis kohustaks liikmesriike projektitasandil tulemusnäitajaid määratlema.
Nevertheless, we consider it good practice that managing authorities and intermediate bodies should whenever possible define relevant result indicators at project level that measure the contribution of the project to the achievement of the objectives set for the priority axis of the OP. of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 6.86. 
Sellegipoolest peab kontrollikoda heaks tavaks, kui korraldusasutused ja vahendusasutused määratlevad projektitasandil võimaluse korral asjakohased tulemusnäitajad, mille abil on võimalik mõõta projekti panust rakenduskava prioriteetse suuna tasandi eesmärkide saavutamisse. 6.86.
The Commission and Member States assess to which extent OP result objectives have been achieved primarily through ex post evaluations, building on the monitoring and reporting of a series of output and result indicators. 
Komisjon ja liikmesriigid hindavad rakenduskavade tulemuseesmärkide saavutamise ulatust peamiselt järelhindamiste abil, tuginedes paljude väljund-ja tulemusnäitajate järelevalvele ja aruandlusele.
The Commission notes that there is a major improvement for 2014-2020 with a comprehensive system of obligatory indicators for outputs and results at programme level. 
Komisjon märgib, et 2014.–2020. aastal toimub oluline täiustamine tänu põhjalikule kohustuslike väljund-ja tulemusnäitajate süsteemile programmi tasandil.
The achievement of the objectives is measured by a result indicator (with a baseline — the starting point — and target). 
Eesmärkide saavutamist mõõdetakse tulemusnäitaja alusel (arvestades lähtetaset – algpunkti – ja eesmärki).
Projects within a programme are selected to deliver outputs and contribute towards the results to be achieved at programme level. 
Programmi raames valitakse projektid, mis peavad andma väljundeid ja aitama kaasa programmi tasandil saavutatavatele tulemustele.
Their progress is measured with output indicators. 
Nende edusamme mõõdetakse väljundnäitajatega.
These are also mandatory. 
Need on samuti kohustuslikud.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/201 ANNEX 6.1 RESULTS OF TRANSACTION TESTING FOR ‘ECONOMIC, SOCIAL AND TERRITORIAL COHESION’ SIZE AND STRUCTURE OF THE SAMPLE Total transactions ESTIMATED IMPACT OF QUANTIFIABLE ERRORS Estimated level of error Upper Error Limit (UEL) Lower Error Limit (LEL) 2015 2014 223 331 5,2 % 5,7 % 7,6 % 2,8 % 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/201 LISA 6.1 MAJANDUSLIKU, SOTSIAALSE JA TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE VALDKONNA TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS Tehinguid kokku KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU Hinnanguline veamäär Ülemine veapiir Alumine veapiir 2015 2014 223 331 5,2 % 5,7 % 7,6 % 2,8 %
Chapter 5, recommendation 2: carry out an assessment of the ‘first level checks’ performed during the 2007-2013 programming period in accordance with Article 32(5) of the Financial Regulation. 
5. peatüki 2. soovitus: viiks läbi programmitöö perioodil 2007– 2013 tehtud esmatasandi kontrollide hindamise vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5.
Taking account of the weaknesses identified, the Commission should analyse the costs and benefits of possible corrective measures and take (or propose) appropriate action (such as the simplification of the applicable provisions, improvements in the control systems and re-design of the programme or delivery system). 
Leitud puudusi arvesse võttes peaks komisjon analüüsima võimalike parandusmeetmete võtmise maksumust ja neist saadavat tulu, ning võtma (või välja pakkuma) asjakohaseid meetmeid (nt kohaldatavate eeskirjade lihtsustamine, kontrollisüsteemide parandamine ja programmi või toetuse andmise süsteemi ümbertegemine).
R(1) The Commission considers that its supervision of first-level checks through targeted audits of more risky areas where weaknesses were identified contributed to improvements for 2007-2013, and that the key elements of the 2014-2020 reformed period should lead to a more error-safe environment. 
R(1) Komisjon usub, et tema esmatasandi kontrollide järelevalve, auditeerides sihipäraselt riskantsemaid valdkondi, milles oli tuvastatud puudusi, aitas kaasa perioodil 2007–2013 tehtud edusammudele ning et reformitud perioodi 2014–2020 põhielemendid peaksid aitama luua veakindlamat keskkonda.
Chapter 5, recommendation 4: analyse the reasons for the R(2) persistent delays in disbursement of EU funds through FEIs and take corrective measures accordingly. 
5. peatüki 3. soovitus: analüüsiks põhjuseid, millest tuleneb ELi R 5. peatüki 4. soovitus: analüüsiks, miks jõuavad finantskorral-R(2) dusvahendite kaudu jagatavad ELi vahendid toetusesaajateni hilinemisega, ning võtaks sobivaid parandusmeetmeid.
Chapter 5, recommendation 5: confirm in the annual activity R(2) report (AAR) of the Directorate-General for Regional and Urban Policy that the Commission’s calculation of the ‘residual error rate’ is based on accurate, complete and reliable information on financial corrections. 
5. peatüki 5. soovitus: kinnitaks regionaal-ja linnapoliitika R(2) peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, et komisjoni arvutatud allesjäänud veamäär põhineb finantskorrektsioone puudutaval täpsel, täielikul ja usaldusväärsel teabel.
In order to do so, the Commission should request audit authorities to certify the accuracy of the data on financial corrections reported by certifying authorities for each OP whenever it deems such action necessary. 
Selleks peaks komisjon (kui ta seda vajalikuks peab) laskma auditeerimisasutustel tõendada sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava kohta esitatud finantskorrektsioone puudutava teabe täpsust.
Fully implemented In most respects In some respects Not implemented Insufficient evidence ANNEX 6.2 FOLLOW-UP OF PREVIOUS RECOMMENDATIONS FOR ‘ECONOMIC, SOCIAL AND TERRITORIAL COHESION’ E = DG Employment, Social Affairs and Inclusion; R = DG Regional and Urban Policy; X = Common assessment for both DGs Court's analysis of the progress made 
Täielikult ellu viidud Suuremas osas Ellu viimata LISA 6.2 MAJANDUSLIKU, SOTSIAALSE JA TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE VALDKONNA VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED E = tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat; R = regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat; X = mõlema peadirektoraadi ühine hindamine Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs Osaliselt
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/203 2013 Year Court Recommendation Being implemented N/A under the current framework Commission reply Recommendation 6 (recommendation 6 of chapter 5 and recommendation 6 of chapter 6): consistently disclose in its annual activity report (AAR) the reasons for not making reservations (or making reservations with a lower financial impact) in those cases where this is due to exceptions to applicable Commission guidance or approved audit strategies. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/203 Aasta Kontrollikoja soovitus Elluviimisel E/K kehtiva raamistiku alusel Puudulik tõendusmaterjal Komisjoni vastus 2013 6. soovitus (5. peatüki 6. soovitus ja 6. peatüki 6. soovitus) põhjendaks oma aasta tegevusaruandes järjekindlalt reservatsioonide esitamisest loobumist (või väiksema finantsmõjuga reservatsioonide esitamist) juhtudel, kui see tuleneb kohaldatavates komisjoni juhistes sätestatud eranditest või heakskiidetud auditi-strateegiatest.
X(2) Recommendation 7 (recommendation 1 of chapter 6): should follow-up with the Member States the weaknesses identified in the DG EMPL’s risk based thematic audit of management verifications. 
X(2) 7. soovitus (6. peatüki 1. soovitus): käsitleda koos liikmesriikidega puudusi, mis tuvastati tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tehtud juhtimiskontrolli riskipõhise temaatilise auditiga.
This would require strengthening the checks related to compliance with public procurement rules and other relevant sources of errors (costs not linked to the project or with no added value). 
See nõuab riigihanke-eeskirjade järgimise ja muude oluliste veaallikate (kulud, mis ei ole projektiga seotud või millel puudub lisaväärtus) suhtes tehtavate kontrollide tõhustamist.