natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since then, the number of suckler cows has stabilised/decreased at a slower rate, even after full implementation of SPS. 
Pärast seda on ammlehmade arv stabiliseerunud/vähenenud aeglasemalt, isegi pärast ühtse otsetoetuste kava täielikku rakendamist.
Existing suckler cow evolution - France (2000-10) 4 250 840 Existing suckler cow evolution - Germany (2000-10) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 19 GRAPH 1 SUCKLER COW TRENDS IN FRANCE AND GERMANY 2000-10 4 200 4 150 4 100 820 800 780 760 4 050 740 4 000 3 950 3 900 720 700 680 660 3 850 640 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Source: Based on Eurostat data. 
Ammlehmade arvu areng - Prantsusmaa (2000–2010) 4250 840 Ammlehmade arvu areng – Saksamaa (2000–2010) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 19 JOONIS 1 AMMLEHMADE ARVU MUUTUS PRANTSUSMAAL JA SAKSAMAAL, 2000–2010 4200 4150 4100 820 800 780 760 4050 740 4000 3950 3900 720 700 680 660 3850 640 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Allikas: Eurostati andmed.
Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements 1 000 heads 1 000 heads 
Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused 1000 looma 1000 looma
Sheep numbers, which have been in a long-term decline, show no significant change in this trend for Member States implementing either full or partial SPS since 2005. 
Lammaste arv on pikka aega langenud ning alates 2005. aastast ei ole see trend oluliselt muutunud ei ühtset otsetoetuste kava täielikult ega osaliselt rakendavate liikmesriikide puhul.
This decline has been so pronounced that the premiums from the audited schemes, available since the 1990s, have been unable to reverse it (see Graph 2). 
Langus on olnud nii märkimisväärne, et auditeeritud kavade raames eraldatavad toetused, mis on olnud saadaval alates 1990. aastast, ei ole suutnud seda peatada (vt joonis 2).
Furthermore, the fact that four33 of the six Member States which had retained the 50 % coupling option for the ewe and goat premiums have decided to fully integrate them into the SPS and use instead Article 68 support for these sectors indicates that these premiums have not been considered to be totally effective (see Box 4). 
Toetusi ei ole peetud täielikult edukaks, sest neli liikmesriiki33 kuuest, kes olid säilitanud 50% lahtisidumise variandi uttede ja kitsede eest makstavate toetuste puhul, otsustasid need täielikult ühtsesse otsetoetuste kavva integreerida ning kasutada nende sektorite puhul hoopis 68. artikli toetusi (vt 4. selgitus).
The lack of a strong link between the animal premiums and animal numbers suggests that significant exogenous or contextual factors, particular to each Member State, exert a predominant influence on the evolution of animal numbers. 
Tugeva seose puudumine loomade eest makstavate lisatasude ja loomade arvu vahel näitab, et peamiselt mõjutavad loomade arvu muutumist igale liikmesriigile spetsiifilised olulised välised või tausttegurid.
These factors include suitability of land, market circumstances, the extent of competition from third countries and consumer tastes. 
Tegurid hõlmavad pinnase sobivust, turutingimusi, kolmandate riikide poolse konkurentsi ulatust ja tarbijate eelistusi.
33 Denmark, Spain, France and Slovenia. 
JOONIS 2 120 110 100 90 80 70 33 Taani, Hispaania, Prantsusmaa ja Sloveenia.
20 GRAPH 2 TREND IN SHEEP AND GOAT NUMBERS FOR COUPLED AND DECOUPLED MEMBER STATES 2000–10 120 110 100 90 80 70 Sheep and Goat Indice Trends (2000=100) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Coupled MSs Decoupled MSs EU-15 Source: Based on Eurostat data. Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements 
20 KITSEDE JA LAMMASTE ARVU SUUNDUMUS TOOTMISKOHUSTUSEGA SEOTUD JA SIDUMATA TOETUST KOHALDAVATES LIIKMESRIIKIDES AJAVAHEMIKUL 2000–2010 Lammaste ja kitsede indeksite suundumus (2000=100) 2000 2001 2002 2003 2004 Tootmiskohustusega seotud toetust kohaldavad liikmesriigid 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Tootmiskohustusest lahti seotud toetust kohaldavad liikmesriigid EU-15 Allikas: Eurostati andmed. Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused
These exogenous and contextual factors have such a strong overall effect that the audited schemes either lose their effect, where these factors are positive, or cannot reverse the situation, where these factors are negative. 
Nende väliste ja tausttegurite mõju on nii tugev, et auditeeritud kavade mõju kaob, kui tegurite mõju on positiivne, või ei suuda olukorda muuta, kui tegurite mõju on negatiivne.
This is supported both by the Court’s analysis of long-term trends of animal numbers in individual Member States (see Box 5) and by the Commission’s evaluations and other studies34. 
Seda toetavad nii kontrollikojapoolne konkreetsete liikmesriikide loomade arvuga seotud pikaajaliste suundumuste analüüs (vt 5. selgitus) kui ka komisjoni hinnangud ja muud uuringud34.
34 Commission’s Evaluation Report (2010): ‘Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling’, p. 
34 Komisjoni hindamisaruanne (2010): Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling, lk 147–150; Hispaania Põllumajandusministeerium: Analysis for possible decoupling of bovine premiums (suckler cow premium and slaughter premium).
21 BOX 4 EXAMPLE OF INTEGRATING THE EWE AND GOAT SCHEMES INTO THE SPS AND PROVIDING ADDITIONAL SPECIFIC SUPPORT TO THE SHEEP AND GOAT SECTOR As of 2010, France fully decoupled the sheep premiums and designed a more focused and targeted specific support scheme to replace the ewe and goat scheme under partial implementation of SPS, on the basis of technical and economic selection criteria. 
SELGITUS NÄIDE UTTEDE JA KITSEDE EEST MAKSTAVATE TOETUSTE INTEGREERIMISEST ÜHTSESSE OTSETOETUSTE KAVVA NING LISATOETUSE ERALDAMISEST LAMBA-JA KITSESEKTORILE Alates 2010. aastast sidus Prantsusmaa lammastega seotud toetused tootmiskohustusest täielikult lahti ning asendas osaliselt rakendatava ühtse otsetoetuste kava raames antava uttede ja kitsede toetuse tehnilistele ja majanduslikele valikukriteeriumidele tugineva paremini fokusseeritud ja suunatud konkreetse toetuskavaga.
This was done in the framework of Article 68(1)(b) and in combination with SPS aid (i.e. total payments in addition to SPS of about 135 million euro in 2010). 
See toimus artikli 68 lõike 1 punkti b raames ning kombineeritult ühtse otsetoetuste kavaga (st 2010. aastal makseid lisaks ühtsele otsetoetuste kavale kokku ligikaudu 135 miljoni euro ulatuses).
An effect of this policy change on beneficiaries is shown in the following case: A farmer located in Auvergne, who raised sheep on a farm located at more than 1 000 metres altitude where other economic alternatives are limited, experienced a gain of 15 000 euro in aid between 2006 (partial decoupling: 50 % of the ewe premium) and 2010 (full decoupling of the premiums plus Article 63 and 68 specific support). 
Selle poliitikamuudatuse mõju abisaajatele näitab järgmine juhtum: Auvergne’i põllumajandusette-võtja, kes kasvatas lambaid põllumajandusettevõttes, mis asus enam kui 1000 meetri kõrgusel ja kus teised majanduslikud alternatiivid olid piiratud, sai 2006. aastast (osaline lahtisidumine: 50% uttede lisatasust) kuni 2010. aastani (toetuste täielik lahtisidumine, millele lisandus artiklitele 63 ja 68 vastav eritoetus) 15 000 euro võrra rohkem toetust.
However, the farmer’s production remained constant during this period, ranging from 612 to 653 sheep. BOX 5 EXAMPLE OF STRONG EFFECTS ON ANIMAL PRODUCTION OF EXOGENOUS FACTORS Portugal, a Member State using partial implementation of SPS, has experienced positive trends in suckler cow numbers due to a programme to convert arable land to pasture in 1994 in order to favour animal farming and the allocation of an additional 90 000 animal entitlements that increased the national suckler cow quota. 
5. SELGITUS NÄIDE VÄLISTE TEGURITE TUGEVAST MÕJUST LOOMADE ARVULE Ühtset otsemaksete kava kasutab liikmesriikidest näiteks Portugal ning seal on ammlehmade arvu suundumus olnud positiivne tänu 1994. aasta kavale, mille eesmärk oli muuta põllumaa karjamaaks, et edendada loomakasvatust, ning 90 000 täiendava loomapidamisõiguse eraldamisele, mis suurendasid riiklikku ammlehmade kvooti.
The retention of coupled aid is a transitional measure to support farmers in sensitive areas but, according to the Commission, was not intended to compromise the overall direction of the reform towards decoupling and more market orientation by producers. 
Tootmiskohustusega seotud toetuste säilitamine on üleminekumeede haavatavate piirkondade põllumajandusettevõtjate toetamiseks, kuid komisjoni sõnul ei olnud see mõeldud selleks, et ohustada reformi üldist suundumust toetuste lahtisidumise ja tootjate suurema turule orienteerituse poole.
However, a support scheme that pays premiums on a headage basis without any other specific conditions does not provide immediate incentives for farmers to improve their competitiveness. 
Toetuskava, millest makstakse loomade arvul põhinevaid toetusi ilma ühegi lisatingimuseta, ei paku aga põllumajandusettevõtjatele vahetuid stiimuleid konkurentsivõime parandamiseks.
In contrast, linking the headage payments to quality improvements as practised by certain Member States (e.g. Ireland and United Kingdom — Scotland), has the potential to be a more effective support measure which encourages both the maintenance of production as well as the desired increased market orientation. 
Loomade arvul põhinevate toetuste sidumine kvaliteedi parandamisega, nagu seda tehakse mõnes liikmesriigis (näiteks Iirimaal ja Ühendkuningriigis Šotimaal), on aga potentsiaalselt mõjusam toetusmeede, mis edendab nii tootmise säilitamist kui ka soovitud suuremat orienteeritust turgudele.
Such an approach would also address a fundamental problem highlighted in the impact assessment carried out in the context of the ‘Health Check of the CAP’, notably, the fact that partially coupled support is ‘often preventing farmers to achieve further competitiveness and market orientation. 
Selline lähenemine aitaks tegeleda ka põhilise probleemiga, mis toodi välja ÜPP „tervisekontrolli” käigus tehtud mõjuhindamises: tootmiskohustusega osaliselt seotud toetused nimelt „takistavad sageli põllumajandusettevõtjatel konkurentsivõime ja turule suunatuse parandamist.
Moreover, in the case of non profitable sectors farmers are worse off than farmers in a full decoupling situation receiving lower payments’35. 
Lisaks on mittetasuvate sektorite põllumajandusettevõtjad kehvemas olukorras kui need väiksemaid makseid saavad põllumajandusettevõtjad, kelle puhul kohaldatakse täielikku tootmiskohustusest lahtisidumist”35.
The continuation of the audited schemes was also intended to mitigate the negative social, economic and environmental consequences of restructuring due to decoupling, i.e. full implementation of SPS in these sectors. 
Auditeeritud kavade jätkamine oli kavandatud leevendama ka toetuste lahtisidumisest tuleneva ümberstruktureerimise negatiivseid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnalaseid tagajärgi (st ühtse otsemaksete kava täielikku kohaldamist nendes sektorites).
The audit compared trends in relevant proxy indicators (meat production, number of beneficiaries and animals per farm and area under permanent pasture) for Member States using full decoupling and those using partial implementation of SPS, in order to help determine the extent of such negative consequences under decoupling. 
Auditiga võrreldi asjaomaste esinduslike näitajate (lihatootmine, toetusesaajate ja loomade arv põllumajandusettevõtte kohta ja püsikarjamaa all olev ala) suundumusi täielikult lahti seotud toetusi ning ühtse otsemaksete kava osalist rakendamist kasutavates liikmesriikides.
35 CAP Health Check — impact assessment note No 3, p. 3. 
35 Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine – mõjuhindamise märkus nr 3, lk 3.
The audit found no discernible difference in the trends observed in meat production between those Member States which maintain the audited schemes coupled (i.e. as before the reform) and those which have fully integrated these premiums into the SPS (see Annex II for meat production trends). 
Auditiga ei leitud olulisi erinevusi lihatootmisega seotud suundumustes nendes liikmesriikides, kus auditeeritud kavad jäid tootmiskohustusega seotuks (st samaks, nagu enne reformi), ja nendes, kus toetused täielikult ühtsesse otsemaksete kavasse olid integreeritud (lihatootmisega seotud suundumuste kohta vt lisa II).
While only one third of EU beef production is directly related to suckler cows, nevertheless these trends provide an indication that decoupling of the audited schemes has not had a significant impact on meat production. 
Ainult üks kolmandik ELi veiselihatoodangust on otseselt seotud ammlehmadega, kuid sellegipoolest näitavad suundumused, et auditeeritud kavade tootmiskohustusest lahtisidumine ei ole lihatootmisele märkimisväärset mõju avaldanud.
These trends are again strongly influenced by exogenous and contextual factors, including restructuring currently taking place at both farm (e.g. exit of unsustainable farms, higher concentration of animals per farm) and industry level (e.g. supermarket chains entering the market directly as customers, merger of slaughterhouses, etc.). 
Neid suundumusi mõjutavad jällegi tugevalt välised ja tausttegurid, sh hetkel käimasolev ümberstruktureerimine nii põllumajandusettevõtete (näiteks ebarentaablite põllumajandusettevõtete tegevuse lõpetamine, loomade suurem kontsentreeritus põllumajandusettevõttes) kui ka tööstuse tasandil (näiteks jaekaubanduskettide sisenemine turgudele klientidena, tapamajade ühendamine jne).
As an illustration of these contextual factors, there was evidence that the organisation of the agri-food production chain strongly affects the processing industry. 
Näitena nendest taustteguritest võib tuua asjaolu, et põllumajandusliku tootmisahela korraldus mõjutab oluliselt töötlevat tööstust.
For example, in Portugal, where 75 % of farms are classified as ‘very small’, the national authorities noted the weak bargaining power of small and fragmented livestock farmers vis-à-vis suppliers and customers as factors limiting the productivity of the sector. 
Näiteks Portugalis, kus 75% põllumajandusettevõtetest on liigitatud „väga väi-kesteks”, täheldasid riiklikud ametiasutused, et väikeste ja killustatud karjakasvatajate läbirääkimispositsioon oma tarnijate ja klientide suhtes on nõrk ning see piirab ka sektori tootlikkust.
This was exacerbated by the fact that slaughterhouses in Portugal provided only a slaughtering service, instead of playing a more prominent role in meat marketing. 
Olukorda raskendas veelgi asjaolu, et tapamajad Portugalis pakkusid ainult loomade tapateenust ega mänginud liha turustamisel olulist rolli.
In contrast, in the United Kingdom after full implementation of SPS, the national authorities noted a shift towards improving herd productivity and farm competitiveness and efforts to expand livestock farmers’ market share and outputs via cooperatives. Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements 
Ühendkuningriigis täheldasid riiklikud ametiasutused aga, et pärast ühtse otsemaksete kava täielikku rakendamist hakkas karja tootlikkus ja põllumajandusettevõtete konkurentsivõime paranema ning jõupingutusi tehti ka karjakasvatajate turuosa ja väljundite suurendamiseks kooperatiivide abil. Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused
GRAPH 3 MEAT PRODUCTION – COMPARISON OF MEMBER STATES USING THE PREMIUMS AND THOSE WHICH DO NOT 20 % 15 % 10 % 5% 0% -5 % -10 % -15 % -20 % 10 % 0% -10 % -20 % -30 % -40 % -50 % Coupled Decoupled Variation of cattle meat production (2009 vs average 2003-05) 24 Variation of sheep and goat meat production (2009 vs average 2003-05) Coupled Decoupled Source: Based on Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO) Statistical Year Book 2010, Table B.10. Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements Greece 
20% 15% 10% 5% 0% -5% -10% -15% -20% 10% 0% -10% -20% -30% -40% -50% Tootmiskohustusega seotud Tootmiskohustusest lahti seotud Loomalihatoodangu varieerumine (2009 vs perioodi 2003–2005 keskmine) 24 JOONIS 3 LIHATOOTMINE – TOOTMISKOHUSTUSEGA SEOTUD LISATASUSID KASUTAVATE JA MITTEKASUTAVATE LIIKMESRIIKIDE VÕRDLUS Lamba-ja kitselihatoodangu varieerumine (2009 vs perioodi 2003–2005 keskmine) Tootmiskohustusega seotud Tootmiskohustusest lahti seotud Allikas: ÜRO Toidu-ja Põllumajandusorganisatsiooni statistiline aastaraamat 2010, tabel B.10. Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused Belgia Iirimaa Itaalia Madalmaad Kreeka Hispaania Portugal Belgia Prantsusmaa Saksamaa Austria Portugal Iirimaa Hispaania Prantsusmaa Ühendkuningriik Austria Ühendkuningriik
25 SIMILARITIES IN CERTAIN RELEVANT SOCIAL AND ENVIRONMENTAL TRENDS ACROSS ALL MEMBER STATES 37. 
25 LIIKMESRIIKIDEVAHELISED SARNASUSED TEATUD ASJAKOHASTES SOTSIAALSETES JA KESKKONNAALASTES SUUNDUMUSTES 37.
In the audited Member States, there has been an overall decrease in the number of suckler cow and sheep and goat beneficiaries, in line with the overall trend in agriculture, with less competitive farmers leaving the sector. 
Auditeeritud liikmesriikides on kooskõlas põllumajanduse üldise suundumusega ka ammlehmade, lammaste ja kitsede eest makstavate toetuste saajate arv vähenenud, sest vähem konkurentsivõimelised põllumajandusettevõtjad on sektorist lahkunud.
Such a decrease can have adverse impacts, for example, a reduction in farm employment, economic consequences for rural communities and negative environmental effects. 
Sellisel vähenemisel võib olla negatiivseid mõjusid, nagu näiteks tööhõive vähenemine põllumajandusettevõtetes, majanduslikud tagajärjed maapiirkondadele ja negatiivsed keskkonnamõjud.
However, these potential impacts have been largely offset by the general trend across the EU of increasing the number of maintained animals per farm (see Annex III), with the more competitive farmers taking over part of the production factors of those who have left, in an attempt to increase their competitiveness and profitability by increasing their scale of production. 
Neid potentsiaalseid mõjusid leevendab enamasti siiski ELi üldine suundumus suurendada peetavate loomade arvu põllumajandusettevõte kohta (vt lisa III) ja asjaolu, et parema konkurentsivõimega põllumajandusettevõtjad võtavad osaliselt üle lahkunud ettevõtjate tootmistegurid, eesmärgiga parandada oma konkurentsivõimet ning kasumlikkust tootmismahtude suurendamise abil.
The maintenance of a minimum production requirement, such as that encouraged by the audited schemes, can play a role in providing environmental benefits such as decreasing fire risk and enhancing biodiversity. 
Minimaalse tootmise nõude säilitamine, nagu see, mida soodustati auditeeritud kavade puhul, võib osutuda oluliseks keskkonnale kasu toomisel, vähendades näiteks tuleohtu ning edendades bioloogilist mitmekesisust.
For example, the Commission has already identified certain types of farming activities, such as extensive grazing systems, shepherding and transhumance36 of animals, which are linked to social and environmental impacts. 
Komisjon ongi juba tuvastanud mitu põllumajandustegevuse liiki (nt ekstensiivsed karjatamissüsteemid, karjatamine ja rändkarjakasvatus36), mis on seotud sotsiaalsete ja keskkonnaalaste mõjudega.
However, other EU policy instruments such as agri-environment or LFA measures or even EU regulatory requirements37 play a similar and complementary role. 
Teised ELi poliitikavahendid, nagu näiteks põllumajanduskeskkonna poliitika, vähemsoodsate piirkondade meetmed või isegi ELi õigusnormid37 mängivad sarnast täiendavat rolli.
These measures are also linked to the envisaged environmental impacts of the audited schemes. 
Meetmed on samuti seotud auditeeritud kavade kavandatavate keskkonnaalaste mõjudega.
It is therefore unclear to what extent the audited schemes, when applied across the whole of Member States’ territories, contribute to the avoidance of negative environmental consequences. 
Seetõttu ei ole selge, millises ulatuses auditeeritud kavad (kui neid rakendada liikmesriikide kogu territooriumil) aitavad kaasa negatiivsete keskkonnaalaste tagajärgede ärahoidmisele.
This is corroborated by the fact that, in the decoupled Member States visited, there was no evidence of widespread environmental problems caused by land abandonment after decoupling of the audited schemes. 
Seda kinnitab ka asjaolu, et külastatud tootmiskohustusest lahtiseotud toetustega liikmesriikides puudusid tõendid selle kohta, et pärast auditeeritud kavade lahtisidumist oleks maa kasutamata jätmisest tekkinud ulatuslikke keskkonnaalaseid probleeme.
Furthermore, the ‘permanent pasture area’ used by ruminant livestock (see Table 3), which can be used as an environmental indicator, has either been stable or has not severely declined across the EU Member States regardless of the choice to decouple the audited schemes or not. 
Lisaks on mäletsejate kasutatav püsikarjamaa suurus (vt tabel 3), mida saab kasutada keskkonnaalase näitajana, olnud kas stabiilne või ei ole ELi liikmesriikides märgatavalt vähenenud, vaatamata liikmesriikide valikule auditeeritud kavad tootmiskohustusest lahti siduda või mitte.
36 Seasonal moving of animal herds from one location to another. 
36 Loomade hooajaline viimine ühest kohast teise.
37 E.g. Article 6(2) of Regulation (EC) No 73/2009 which stipulates that Member States should ensure that land which was under permanent pasture in 2003 should be maintained. 
37 Näiteks määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 6 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriigid peavad tagama, et maa, mis oli aastal 2003 püsikarjamaa, jääb edasi püsikarjamaaks.
26 TABLE 3 TOTAL LAND DECLARED UNDER PERMANENT PASTURE DECLARED PERMANENT PASTURE AREA (1 000 hectares) EU-15 2006 2009 Percentage change (2009 vs 2006) Belgium1 459 458 – 0,2 % Denmark 225 215 – 4,4 % Spain1 5 695 6 001 5,4 % France1 8 103 8 106 0% Austria 1 437 1 397 – 2,8 % Portugal1 1 037 1 124 8,4 % Finland 22 19 – 15,1 % (A) Sub-totals (partial implementation of SPS Member States) 16 978 17 320 2,0 % Germany 4 925 4 798 – 2,6 % Ireland 4 264 4 233 – 0,7 % Greece 2 740 2 719 – 0,8 % Italy 2 303 2 325 1% Luxembourg 66 65 – 1,7 % Netherlands 813 832 2,4 % Sweden 800 713 – 11 % United Kingdom 9 919 9 796 – 1,2 % (B) Sub-totals (full implementation of SPS Member States) 25 830 25 481 – 1,4 % 1 Member States visited on the spot. 
26 TABEL 3 PÜSIKARJAMAANA DEKLAREERITUD MAA KOGUPINDALA Püsikarjamaana deklareeritud pindala (1000 hektarit) EU-15 2006 2009 Protsentuaalne muutus (2009 vs. 2006) Belgia1 459 458 –0,2% Taani 225 215 –4,4% Hispaania1 5 695 6 001 5,4% Prantsusmaa1 8 103 8 106 0% Austria 1 437 1 397 –2,8% Portugal1 1 037 1 124 8,4% Soome 22 19 –15,1% A) Vahesummad (Ühtset otsemaksete kava osaliselt rakendavad liikmesriigid) 16 978 17 320 2,0% Saksamaa 4 925 4 798 –2,6% Iirimaa 4 264 4 233 –0,7% Kreeka 2 740 2 719 –0,8% Itaalia 2 303 2 325 1% Luksemburg 66 65 –1,7% Madalmaad 813 832 2,4% Rootsi 800 713 –11% Ühendkuningriik 9 919 9 796 –1,2% B) Vahesummad (Ühtset otsemaksete kava täielikult rakendavad liikmesriigid) 25 830 25 481 –1,4% 1 Kohapeal külastatud liikmesriigid Belgias, Hispaanias, Prantsusmaa, Portugalis ja Austrias kontrolliti ammlehmade eest makstavaid lisatasusid ning Taanis ja Soomes ainult uttede ja kitsede eest makstavaid lisatasusid.
Portugal: see Box 5 for reasons of the increase. 
Portugal: vt suurenemise põhjuseid 5. selgitusest.
Source: European Commission Agriculture and Rural Development DG. 
Allikas: Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.