natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1)). for more information on the subject, see special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods. 10 article3ofcouncilregulation (ec) no 1164/94 (oj l 130, 25.5.1994, p. 1), article 3(1) of regulation (ec) no 1264/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
Üksikasjalikuma teabe saamiseks antud teema kohta vt eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrollija järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006. 10 nõukogumääruse (eÜ) nr 1164/94 artikkel 3 (eÜt l 130, 25.5.1994, lk 1), määruse (eÜ) 1264/1999 artikli 3 lõige 1 (eÜt l 161, 26.6.1999, lk 57) ja määruse (eÜ) nr 1084/2006 artikli 2 lõike 1 punkt a (elt l 210, 31.7.2006, lk 79) sätestavad, et Ühtekuuluvusfondist rahastatavad transpordikulutused tuleb suunata tent-t projektidessee ja eelkõige 2004. aasta tent-t suunistes määratletud ühist huvi pakkuvatesse projektidesse.
16 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
16 eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
17 TaBlE 2 MaXIMUM Co-fINaNCING raTEs UNDEr TEN-T aND CohEsIoN PolICy (2000-2013)1 Other sections on the Priority Projects 1 co-financing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing eu support. 
17 tabeL 2 ten-t ja ÜhtekuuLuvuSPoLiitika raameS kehteStatud kaaSrahaStamiSe ÜLemmäärad (2000–2013)1 Esmatähtsate projektide muud lõigud 10% (20% kitsaskohtadele) 1 Kaasrahastamismäärad kehtivad vaid eli rahalist abi reguleerivate eeskirjade kohaselt abikõlblikele projektikuludele.
2000-2006 50 % 10 % (20 % for bottlenecks) 2007-2013 Studies 50 % ERTMS trackside / on-board 10 % 50 % Cross-border sections on Priority Projects 10 % (20 % from 2004) 30 % 20 % Cohesion Fund 85 % 85 % ERDF 75 % 75 % (80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) ISPA (until 2004) 75 % – special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2000–2006 50% 2007–2013 Uuringud 50% Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem raudteeäärsed / rongisisesed 10% 50% Esmatähtsate projektide piiriületuskohad 10% (alates 2004. a 20%) 30% 20% Ühtekuuluvusfond 85% 85% Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) 75% 75% (80% liikmesriikidele, kes kvalifitseeruvad Ühtekuuluvusfondi abi jaoks) ISPA (kuni 2004) 75% – eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
Cohesion policy TEN-T 
Ühtekuuluvuspoliitika TEN-T
18 audIt scope and approacH 15. the audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. In carrying out the audit, the court focused on the four main areas of risk, namely: ο whether the priority projects have been effective as a mechanism for concentrating eu funds on the main trans-european axes, in particular, insofar as they have been defined according to demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services; ο whether financial support under ten-t and cohesion policy has been effectively targeted on priority areas, and the extent to which this is supported by robust selection and approval procedures; ο whether sections of infrastructure co-financed by the eu have been constructed according to specifications and, thereafter, whether they have become ready for use without undue delay; and ο whether the infrastructure sections co-financed by the eu have been used in line with expectations, including in the context of the trans-european axis on which they are located. 
18 auditi lähenemisviis ja ulatus 15. audit keskendus raudteeinfrastruktuuri eli poolsele kaasrahastamisele ning uuris selle mõjusust üleeuroopaliste transporditelgede toimimise parandamisel. auditi läbiviimisel asetati rõhk neljale riskivaldkonnale, milleks olid: ο kas esmatähtsad projektid on olnud mõjusaks mehhanismiks eli vahendite koondamisel üleeuroopalistele trans-porditelgedele ning kas need määratleti kindlate praeguse ja prognoositava nõudluse alusel raudteeteenuste järgi; ο kas ten-t ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamine on mõjusalt koondatud prioriteetsetele valdkondadele ning mil määral tugines see põhjalikele valiku-ja heakskiidumenetlustele; ο kas eli poolt kaasrahastatud infrastruktuur rajati vastavalt tehnilistele kirjeldustele ja kas seda asuti pärast valmimist ilma põhjendamatute viivitusteta kasutama; ο kas eli poolt kaasrahastatud infrastruktuuri lõike on kasutatud vastavalt ootustele, k.a üleeuroopaline transpordi-telje raames, millel nad asuvad.
Photo 2 – Freight train in München ready for departure to Verona via Brennersee station © european court of auditors, february 2009. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Foto 2. Kaubarong Münchenis enne Brennersee jaama kaudu Verona poole teele asumist © euroopa Kontrollikoda, veebruar 2009. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
16. to carry out the audit, the court analysed a sample of 21 specific sections co-financed by the eu during the 2000-2006 period (14 primarily funded under the ten-t financial instrument and seven mainly under cohesion policy). these sections related to eight of the priority projects defined in the ten-t guidelines. taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro of eu investments representing 77 % of all eu co-financing investments on the sampled eight priority projects, and 36 % of investments from all sources thereon (see Annex IV for further details of the sample and Box 3 for definition of terms used in the report). 
16. auditi käigus analüüsis kontrollikoda eli poolt perioodil 2000–2006 kaasrahastatud 21 lõigust koosnevat valimit (14 eelkõige ten-t rahastamisvahendist ja kaheksa eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatud lõiku). need lõigud olid seotud kaheksa ten-t suunistes määratletud esmatähtsa projektiga. Kokku hõlmab valim eli investeeringuid mahus 8683 miljonit eurot, mis vastab 77%-le nendele kaheksale esmatähtsale projektile antud eli kaasrahastamise kogumahust ning 36%-le nende kõikidest allikatest kokku pärinevate investeeringute kogumahust (üksikasjalikum teave valimi kohta on toodud IV lisas ja 3. selgituses on toodud aruandes kasutatud terminite definitsioonid).
17. the audit field work was carried out between october 2008 and may 200911, and audit evidence was collected through interviews with member state officials, project promoters and rail industry stakeholders, review of documents held by the commission, technical questionnaires completed by member state institutions and visits on-the-spot in the member states. data regarding transport performance was provided by national infrastructure managers. 
17. auditi välitööd teostati vahemikus oktoober 2008 – mai 200911 ning auditi tõendusmaterjali kogumiseks kasutati intervjuusid liikmesriikide ametiisikute, projektide elluviijate ja sidusrühmadega, komisjoni käsutuses olevate dokumentide läbivaatamist, liikmesriikide ametkondade poolt täidetud tehnilisi küsimustikke ning liikmesriikidesse tehtud kohapealseid au-ditikäike. teavet transpordi toimimise kohta edastasid riiklikud infrastruktuuri-ettevõtjad.
18. the audit did not assess the financial or technical supervision mechanisms in place in the member states. 
18. auditi käigus ei hinnatud liikmesriikide finants-või tehnilise kontrolli mehhanisme.
11 theauditteamwasassistedin the execution of the fieldwork by an independent rail industry expert. 
11 auditikäikudelkasutas auditirühm sõltumatu raudtee-eksperdi abi. 19 3.
20 observatIons DEfINITIoN of PrIorITy ProjECTs aCCorDING To DEMoNsTraBlE NEEDs IN TErMs of EXIsTING aND aNTICIPaTED raIl sErVICEs 19. given the importance of the priority projects as a mechanism for co-ordinating and concentrating community financial resources, it is important that their definition is informed by an analysis of demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services. 
Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? 20 tähelepaneKud eSmatähtSate Projektide määratLemine kindLate PraeguSe ja PrognooSitava nõudLuSe PõhjaL raudteeteenuSte järgi 19. tulenevalt esmatähtsate projektide kui mehhanismi olulisusest ühenduse vahendite koordineerimisel ja koondamisel on tähtis, et nende määratlemine põhineks kindlal praeguse ja prognoositava nõudluse analüüsil raudteeteenuste kohta.
20. the court assessed whether the procedure by which the list of priority projects was defined in 2004 was robust. 
20. Kontrollikoda hindas, kas esmatähtsate projektide nimekirja määratlemise menetlus 2004. aastal oli põhjalik. eSmatähtSate Projektide määratLemiSe menetLuSeS 2004. aaStaL oLi PuuduSi 21.
ThErE WErE WEaKNEssEs IN ThE ProCEDUrE To DEfINE PrIorITy ProjECTs IN 2004 21. one hundred proposals for specific projects and sections were submitted by current and future member states to a High level group constituted in 200312. these were assessed first against pre-selection criteria and, then, against a set of evaluative criteria defined by the group. the group’s recommendations took the form of four lists of priority projects including 14 projects in the process of completion (essentially the essen projects), 18 projects to start before 2010, four longer term projects and 15 other important projects for territorial cohesion. these recommendations formed the basis of the deliberations of the european council when it defined a list of 30 priority projects (19 of which referred to rail) in the ten-t guidelines in 2004. the court’s analysis revealed important weaknesses in the application of the pre-selection and evaluation criteria defined by the group: ο given the absence of a clear understanding of what constituted a major european axis, the evaluators stated that they had difficulty to consistently assess the merits of the location of proposed sections; 12 made up of one representative from each member state, one observer from each acceding country and an observer from the european Investments bank, chaired by former commissioner karel van miert. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2003. aastal loodud kõrgetasemelisele töörühmale12 esitati liikmesriikidest ja tulevastest liikmesriikidest projektide ja lõikude kohta sada taotlust. neid hinnati esmalt eelvalikukriteeriumi-de ning pärast grupi poolt määratletud hindamiskriteeriumide põhjal. rühma soovitused esitati neljas esmatähtsate projektide nimekirjas, mis sisaldas 14 valmimisjärgus projekti (tegelikult esseni projektid), 18 projekti algusajaga enne aastat 2010, 4 pikemaajalist projekti ja 15 muud tähtsat territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna projekti. need ettepanekud olid euroopa Ülemkogule 2004. aastal aluseks ten-t suunistes sisalduva 30 esmatähtsa projekti (neist 19 olid seotud raudteega) määratlemisel. Kontrollikoja analüüs avastas puudusi rühma poolt määratletud eelvaliku-ning hindamiskriteeriumide rakendamisel: ο tulenevalt selge arusaama puudumisest sellest, mis moodustab euroopa peamise transporditelje, tunnistasid hindajad, et neil oli raskusi esitatud lõikude projektide asukohtade tugevuste hindamisel; 12 rühm koosnes ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest vaatlejast igast kandidaatriigist, euroopa investeerimispanga vaatlejast ning seda juhtis endine volinik Karel van miert. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
21 ο variations in quantity of and a lack of consistency in the analysis presented in support of proposed section’s economic viability and socio-economic benefits meant that evaluators had problems to compare the proposed projects’ merits; and ο project proposals provided insufficient and inconsistent information about projects’ expected european added value, especially as regards the extent of expected trans-european traffic. 
21 ο erinevused esitatud lõikude majandusliku tasuvuse ja sotsiaalmajandusliku tulu toetuseks toodud analüüside mahus ja puudused nende järjepidevuses tekitasid hindajatele raskusi projektitaotluste võrdlemisel; ο projektitaotlused sisaldasid ebapiisavat ning ebajärjekindlat teavet projektide oodatava euroopa lisandväärtuse, ning eriti just oodatava üleeuroopalise liikluse kohta. eSmatähtSad Projektid ei vaSta ÜLeeurooPaLiSte raudteeteLgede LõPLikeLe kirjeLduSteLe 22. ehkki esmatähtsate projektide ja raudteesektori poolt määratletud põhiliste üleeuroopaliste raudteetelgede vahel võib olla märkimisväärseid sarnasusi, ei saa esmatähtsaid projekte vaadelda nende telgede lõplike kirjeldustena. seda arusaama kinnitavad järgnevad tähelepanekud: ο esiteks ei lähtunud kõrgetasemeline töörühm oma töös analüüsist kindla praeguse ja prognoositava nõudluse kohta raudteeteenuste järgi põhilistel raudteetelgedel. rühm märkis seda puudust oma aruandes: „rühmal ei olnud aega nende põhiliste telgede määratlemisel... [ning] ...esma-tähtsad projektid võimaldavad esimest arusaama selliste telgede võimalikust kaardistamisest”13; 13 Kõrgetasemelisetöörühma aruanne üleeuroopalise transpordivõrgu kohta, 27. juuni 2003, punkt 49.
BoX 4 EXaMPlEs of ErTMs CorrIDors NoT CoINCIDING WITh PrIorITy ProjECTs ertms corridor b that crosses germany in a north-south direction does not coincide with a priority project between Hannover and münchen; ertms corridor d between barcelona and valencia only partly coincides with a priority project; ertms corridor f that crosses germany and poland in an east-west direction does not coincide with any priority project. polish authorities have placed more emphasis on this east-west axis, investing 528 million euro thereon to date compared to 449 million euro invested on north-south priority project 23. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
4. SeLgituS näited ertmSi koridoridega mittekattuvateSt eSmatähtSateSt ProjektideSt saksamaad põhjast lõunasse läbiv ertmsi koridor B ei kattu hannoveri ja müncheni vahelise esmatähtsa projektiga; Barcelona ja valencia vaheline ertmsi koridor d kattub esmatähtsa projektiga vaid osaliselt; saksamaad ning poolat idast läände läbiv ertmsi koridor f ei kattu ühegi esmatähtsa projektiga. poola ametivõimud panevad rohkem rõhku sellele ida-lääne suunalisele teljele, olles sellesse tänaseni investeerinud 528 miljonit eurot võrreldes põhja-lõuna suunal kulgeva esmatähtsa projektiga nr 23, kuhu on investeeritud 449 miljonit eurot. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
22 ο secondly, in a subsequent exercise to identify trans-european rail corridors on which the deployment of ertms should be prioritised (sponsored by karel vinck the commission-appointed co-ordinator (see paragraph 26)), a broad consensus from the rail industry was reached and six such corridors were agreed in 200814. It is observed that not all of these six industry-agreed corridors fully coincide with the routes of the priority projects (see Box 4); ο thirdly, connections to certain important sea ports are not included in the priority projects, including marseille, ros-tock, bremerhaven and le Havre; other important ports, such as gioia tauro, are located close to a section of a priority project, but the connections thereto are not included in the priority projects; and, ο finally, the priority projects do not always coincide with trans-european axes defined by industry associations. 
Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? 22 ο teiseks saavutati hilisemal euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ertms) rakendamiseks prioriteetsete üleeuroopaliste raudteekoridoride määratlemisel (eesotsas komisjoni poolt nimetatud koordinaatori Karel vinckiga (vt punkt 26)) 2008. aastal raudteesektoris laiapõhjaline konsensus ning lepiti kokku kuue sellise koridori osas14. mitte kõik need kuus tööstusharus kokku lepitud koridori ei ühti täielikult esmatähtsate projektide kulgemisteedega (vt 4. selgitus); ο kolmandaks ei ole esmatähtsate projektide seas ühendusi teatud tähtsate sadamatega nagu marseille, rostock, Bre-merhaven ja le havre; teised tähtsad sadamad, nagu nt gioia tauro, asuvad küll mõne esmatähtsa projekti lõigu läheduses, ent ühendused nendeni esmatähtsate projektide alla ei kuulu; ο lõpetuseks ei kattu esmatähtsad projektid alati tööstusharuliitude poolt määratletud üleeuroopaliste telgedega.
23. the implication of these weaknesses is that improvements in the definition of the priority projects could further enhance the co-ordination and concentration of eu financial resources. 
23. nende puuduste tagajärg on see, et esmatähtsate projektide määratlemise parandamine võiks eli rahastamise koordineerimist ning koondamist veelgi paremaks muuta.
In its report in 2003, the High level group called upon the commission to improve the analysis of trans-european traffic flows so that future revisions of the list of priority projects could be based thereon15. 
Kõrgetasemelise töörühma 2003. aasta aruandes kutsuti komisjoni üles analüüsima üleeuroopalisi transpordivooge, et esmatähtsad projektide nimekirja edaspidi tehtavad muudatused põhineksid sellel analüüsil15.
In 2009, the commission launched a debate on the future of the trans-european transport policy recognising the need to refine the concepts underlying the trans-european rail network and suggested that clearer thinking is needed with respect to defining investment priorities16. the commission has also suggested that the development of trans-european rail freight transport would benefit from the definition of dedicated corridors based on business cases17. 
2009. aastal algatas komisjon arutelu üleeuroopalise transpordipoliitika tuleviku kohta, tunnistades üleeuroopalise raudteevõrgu aluseks olevate põhimõtete täpsustamise vajadust ning kutsus üles selgemale mõtlemisele investeerimispõhimõtete määratlemisel16. Komisjon pakkus samuti välja, et kaubaveoks kasutatavate üleeuroopaliste raudteevedude arendamisele tuleks kasuks põhiliselt kaubaveoks kasutatavate raudteekoridoride määratlemine konkreetsete ettevõtlusest toodud näidete varal17.
14 memorandum of understanding between the european commission and the european railway associations (cer – uIc – unIfe – eIm – gsm-r Industry group – erfa) concerning the strengthening of cooperation for speeding up the deployment of ertms, july 2008. 
14 euroopa Komisjoni ja euroopa raudteeassotsiatsioonide (Cer –uiC–unife–eim–gsm-r industry group – erfa) vastastikuse mõistmise protokoll koostöö tugevdamise osas euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi rakendamisel, juuli 2008.
15 High level group on the trans-european transport network – report, section 6.4.3, paragraph 11, 27 june 2003, brussels. 
15 Kõrgetasemelineüleeuroopaliste transpordivõrkude töörühm – aruanne, jagu 6.4.3. punkt 11, 27. juuni 2003, Brüssel.
16 com(2009) 279 final communication from the commission - a sustainable future for transport: towards an integrated, technology-led and user friendly system, brussels 17.6.2009. 
16 Kom(2009) 279 (lõplik) – transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi, Brüssel, 17.6.2009.
17 com(2008) 852 final, proposal for a regulation of the european parliament and of the council concerning a european rail network for competitive freight, brussels, 11.12.2008. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
17 Kom(2008) 852 (lõplik), ettepanek: euroopa parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava euroopa raudteevõrgustiku kohta, Brüssel, 11.12.2008. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
TarGETING, sElECTIoN aND aPProVal of EU fINaNCIal sUPPorT 25. the targeting of eu investments is important because: ο financial needs on the priority projects are significant and financing from all sources is scarce; and ο priority projects have a trans-european dimension which may go beyond national interests. 
eLi rahaLiSe abi Suunamine, vaLik ning heakSkiitmine 25. eli investeeringute suunamine on tähtis, sest: ο esmatähtsatel projektidel on märkimisväärsed rahastamisvajadused ning nende rahastamine erinevatest allikatest on raske; ο esmatähtsatel projektidel on üleeuroopaline mõõde, mis võib ulatuda väljapoole riiklikke huve.
26. eu legislation identifies the elimination of bottlenecks and the filling-in of missing links (in particular cross border sections) as key priorities for the trans-european network18. 
26. eli õigusaktides määratletakse üleeuroopalise võrgu võtme-prioriteetidena kitsaskohtade eemaldamine ja puuduvate lülide rajamine (eriti piiriülestel lõikudel)18.
In a special report published in 2005, the court observed that ‘ten-t financial aid is allocated in an overly fragmented way and is not sufficiently focused on cross-border projects (or project sections), and as such, ten-t could not achieve its european added value to the fullest’19. since those observations were made, important changes have taken place: ο an update to the ten-t regulation which inter alia introduced the possibility of ten-t grants for cross-border sections up to a maximum of 30 % of eligible costs; and ο in july 2005, the commission appointed six co-ordinators20 ‘to facilitate the coordinated implementation of certain projects, in particular cross-border projects or sections of cross-border projects’21 (see Annex V). 
Kontrollikoja 2005. aastal avaldatud eriaruandes leiti, et „ten-t finantsabi eraldamine on katkendlik ning piisavalt ei toetata piiriüleseid projekte (või projektilõike). sel viisil ei saa ten-t toota optimaalset üleeuroopalist lisaväärtust”19. pärast nende tähelepanekute tegemist on toimunud tähtsad muutused: ο ten-t määruse uuendamine, mis lõi muu hulgas võimaluse piiriüleste lõikude jaoks ten-t abi andmiseks kuni 30% ulatuses abikõlblikest kuludest; ο 2005. aasta juulis nimetas komisjon kuus koordinaatorit20 „et hõlbustada teatavate projektide koordineeritud täide-viimist, eriti piiriüleste projektide või piiriüleste projektide osade puhul”21 (vt V lisa). 27.
27. for the current report, the court took stock of these developments, in particular, it reviewed: ο the concentration of ten-t co-financing on cross-border sections and the progress in this respect to date on the priority projects in the sample; ο the role played by the commission-appointed co-ordina-tors; 18 see decision no 884/2004/ec and regulation (ec) no 680/2007. furthermore, in its response to the commission’s communication ‘reforming the budget, changing europe’, the court highlighted that ‘expenditure with trans-frontier effects or common interest is prima facie a stronger candidate for eu action than expenditure with limited geographical effects. 
Käesoleva aruande jaoks tegi kontrollikoda neist arenguist kokkuvõtte ja uuris eelkõige järgnevat: ο ten-t kaasrahastamise koondamist piiriülestele lõikudele ja valimis sisaldunud esmatähtsate projektide sellealast olukorda; ο komisjoni poolt ametisse nimetatud koordinaatorite rolli; 18 vt otsus nr 884/2004/eÜ ja määrus nr 680/2007. lisaks, oma vastuses komisjoni teatisele „muutuv euroopa vajab eelarvereformi”, rõhutas kontrollikoda, et „piiriüleste efektidega või ühistes huvides tehtud kulutused on piiratud geograafilise efektiga kulutustega võrreldes prima facie eli rahastamise jaoks eelistatud olukorras”.
19 special report no 6/2005 on the trans-european network for transport (ten-t) together with the commission’s replies. 
19 eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta koos komisjoni vastustega.
20 the commission subsequently updated this list in 2007, 2009 and 2010. 
20 Komisjon uuendas seda nimekirja 2007., 2008. ja 2009. aastal.