natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, the example of Poland demonstrates possible difficulty in preparation of a separate meaningful long‐term assessment of needs in the area of TA. 
Lisaks näitab Poola näide võimalikke raskusi tehnilise abi vajaduste kohta eraldi pikaajalise hinnangu koostamisel.
69 The Commission did not set separate objectives for all TA funding because it considered it not to be necessary, cost‐effective or proportional. 
69 Komisjon ei seadnud eraldi eesmärke kõigi tehnilise abi projektide jaoks, sest ei pidanud seda vajalikuks, kulutõhusaks või proportsionaalseks.
However, where relevant, it has developed multiannual plan‐ ning and related milestones (evaluation, IT schema directeur, etc.). 
Siiski on komisjon vajaduse korral arendanud mitmeaastast kavandamist ja seadnud seotud vahe-eesmärgid (hindamine, IT-arenduse kava jne).
73 TA was not mentioned separately in general guid‐ ance on the CMEF because the performance requirements are indirectly covered and measured under the performance of the measures to which they contribute. 
73 Tehnilist abi ei mainitud eraldi ühise seire-ja hindamisraamistiku üldsuunistes, sest tulemusnõudeid käsitletakse ja hinnatakse kaudselt nende meetmete tulemustes, millele need kaasa aitavad.
The CMEF foresees the use of RDPs’ additional indicators (Article 81(2) of Regulation (EC) No 1698/2005) to be defined by the Member States in order to allow the monitoring and evaluation of the specificities of the RDPs. 
Ühise seire-ja hindamisraamistikuga nähti ette maaelu arengu programmide selliste lisanäitajate kasutamine (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 81 lõige 2), mille määravad kindlaks liikmesriigid, et saaks seirata ja hinnata maaelu arengu programmide eripära.
It also introduced common evaluation questions for the TA to be evaluated in the mid‐term and ex post evaluations. 75 Given the wide variety of needs covered by TA, separating the monitoring and evaluation from the elements of the RDPs to which they contribute would necessitate a very large and costly framework to follow up relatively low expenditure. 
Sellega nähti ette ka ühtsed hindamisküsimused tehnilise abi kohta, mida hinnatakse vahe-ja järelhindamiste käigus. 75 Võttes arvesse tehnilise abiga kaetavate vajaduste mitmekesisust, eeldaks tehnilise abi hindamise eraldamine maaelu arengu programmide nende elementide hindamisest, millele abi aitab kaasa, väga suurt ja kulukat raamistikku suhteliselt väiksemahuliste kulude jaoks.
According to Annex VII of Regulation (EC) No 1974/2006, the annual progress report should contain information on the steps taken by the managing authority and the monitoring committee to ensure the quality and effectiveness of programme implementation, including TA. 
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 VII lisa kohaselt peaks iga-aastane arenguaruanne sisaldama teavet meetmete kohta, mille korraldusasutus ja seirekomisjon on võtnud programmi rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks, sealhulgas tehnilise abi kasutamise kohta.
However, the evaluation of RDPs (including performance and impact assessments) should be performed in the mid‐term and ex post evaluations. 
Maaelu arengu programmide hindamine (sh tulemus-ja mõjuhinnangud) tuleks teha vahe-ja järelhindamiste käigus.
Reply of the Commission 45 76 Given the high number of RDPs and the wide variety of needs covered, it is considered that the Member States are more suitable to assess where and how support, as defined in the legislation, is the most needed. 
Komisjoni vastus 45 76 Tulenevalt maaelu arengu programmide ja neis hõlmatud vajaduste suurest arvust on leitud, et liikmesriigid on sobivamad hindama, kus ja mis vormis on kõige enam vaja toetust, nagu see on määratletud õigusaktides.
Targeting is done by Member States on the basis of the assessment of needs and the funds are allocated to the concrete areas considered relevant. 
Liikmesriigid otsustavad vahendite suunamise vajaduste hindamise alusel ja vahendid eraldatakse konkreetsetele valdkondadele, mida peetakse olulisteks.
These areas, as shown by the figures, vary substantially from one Member State to the other. 
Nagu arvudest nähtub, on need valdkonnad liikmesriigiti väga erinevad.
77 Member States have notably increased coopera‐ tion activities among the paying agencies in order to assess and remedy the existing shortcomings in the implementation causing high error rates. 
77 Liikmesriigid on nimelt suurendanud koostööd makseasutuste vahel, et hinnata ja kõrvaldada rakendamisega seotud olemasolevad puudused, mis põhjustavad kõrgeid veamäärasid.
Such activities can be financed through TA. 
Sellist koostööd saab rahastada tehnilise abi vahenditest.
78 See Commission reply to paragraph 75. 
78 Vt komisjoni vastus punktile 75.
82 For the 2014–20 programming period, one of the tasks of the rural networks’ assembly established in Article 3(d) of Commission Implementing Decision (EC) No 825/2014 is to ensure appropriate monitor‐ ing and assessment of the activities of the ENRD and of the EIP network. 
82 Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on maaeluvõrgustike üldkogu üks komisjoni rakendusotsuse nr 825/2014 artikli 3 punkti d alusel kehtestatud ülesanne tagada ENRD ja EIP võrgustike tegevuse asjakohane järelevalve ja hindamine.
Under the same regulation, Article 8(c) foresees the assessment on an ongo‐ ing basis of the effectiveness and efficiency of the activities of the ENRD and of the EIP network. 
Sama otsuse artikli 8 punktiga c nähakse ette ENRD ja EIP võrgustike tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse korrapärane hindamine.
Conclusions and recommendations 83 TA contributes to the implementation, monitor‐ ing, control and evaluation of the RDPs. 
Järeldused ja soovitused 83 Tehniline abi aitab kaasa maaelu arengu programmide rakendamisele, seirele, kontrollile ja hindamisele.
Only the synthesis of ex post evaluations of the RDPs will be able to demonstrate the contribution of TA to the general CAP objectives. 
Ainult maaelu arengu programmide järelhindamiste kokkuvõtte abil on võimalik tõendada tehnilise abi panust ÜPP üldiste eesmärkide saavutamisse.
84 The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both the EAGF and EAFRD at Commission level and/or on its behalf. 
84 Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 5 sisaldab ühtset selget õiguslikku viidet nii EAGFile kui ka EAFRD-le komisjoni tasandil ja/või tema nimel.
Sound implementation of the RDPs is very much linked to necessary costs such as admin‐ istrative costs of the IT tools. 
Maaelu arengu programmide usaldusväärne rakendamine on tugevalt seotud selliste vajalike kuludega nagu IT-vahendite halduskulud.
Expenditure financed through TA is directly linked to the preparation, implementation and evaluation of the RDPs. 
Tehnilise abi kaudu rahastatavad kulud on otseselt seotud maaelu arengu programmide ettevalmistamise, rakendamise ja hindamisega.
As regards the 2014–20 programming period, the Commission has presented comprehensive guidelines to the Member States and provided policy lines to desk officers in order to streamline approaches in the negotiation of new RDPs. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on komisjon esitanud liikmesriikidele ulatuslikud suunised ja ametnikele poliitikapõhimõtted, et ühtlustada maaelu arengu uute programmide läbirääkimistel lähenemisviise.
85 In accordance with the Commission’s ESIF budget‐ ary guidelines for the shared management pro‐ grammes on the use of the operational and the non‐operational (administrative) TA in the case of IT and audit expenditure, all types of IT costs, whether related to IT development or IT maintenance, should always be charged in the same budget line as their respective IT development costs. 
85 Kooskõlas komisjoni poolt välja antud Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide eelarvesuunis-tega programmide jaoks, mille puhul toimub eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehnilise abiga IT-ja auditikulude puhul, tuleks kõiki liiki IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud IT-arenduse või IT-hooldusega) alati kajastada samal eelarvereal kui nende vastavaid IT-arendu-sega seotud kulusid.
As regards TA on the initiative of the Member States, payroll is an eligible expenditure if resources paid thereof are directly linked to the implementation of the RDP. 
Liikmesriikide algatusel on palgakulud tehnilise abina rahastamiskõlblikud kulud, kui selleks makstud vahendid on otseselt seotud maaelu arengu programmi rakendamisega.
In this regard, the guidance fiche presented to Member States on TA for the 2014–20 period includes spe‐ cific information on how to attribute and finance staff costs. 
Seoses sellega sisaldab liikmesriikidele tehnilise abi kohta perioodiks 2014–2020 esitatud suunisdokument konkreetset teavet selle kohta, kuidas jaotada ja rahastada personalikulusid.
86 The Commission encourages Member States to ensure that the administrative costs of the ben‐ eficiaries financed through TA, including staff costs, are clearly determined. 
Komisjoni vastus 46 86 Komisjon kutsub liikmesriike üles tagama, et toetusesaajate halduskulud (sh personalikulud), mida rahastatakse tehnilisest abist, oleksid selgelt kindlaks määratud.
In addition, where beneficiaries also implement other funds (i.e. ESIF or EAGF), the verifiability and measurability of the administrative costs financed through TA must be ensured.1 Recommendation 1 The Commission accepts this recommendation and will further develop guidance in this regard. Recommendation 2 The Commission cannot accept this recom‐ mendation. 
Lisaks, kui toetusesaajad kasutavad ka teisi fonde (st Euroopa struktuuri-ja investeerimisfonde või EAGFi), tuleb tagada tehnilise abi kaudu rahastatud halduskulude kontrollitavus ja mõõdetavus1. 1. soovitus Komisjon nõustub selle soovitusega ja töötab välja täiendavad suunised selle kohta.
In accordance with the Commission’s ESIF budgetary guidelines, dated 16 May 2014, for the shared management pro‐ grammes on the use of the operational and the non‐operational (administrative) TA in the case of IT and audit expenditure, all types of IT costs, whether related to IT development or IT maintenance, should always be charged in the same budget line as their respective IT development costs. 
Kooskõlas komisjoni poolt 16. mail 2014 välja antud Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide eelarvesuu-nistega programmide jaoks, mille puhul toimub eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehnilise abiga IT-ja auditikulude puhul, tuleks kõiki liiki IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud IT-arenduse või IT-hooldusega) alati kajastada samal eelarvereal kui nende vastavaid IT-arendu-sega seotud kulusid.
Recommendation 3 The Commission accepts this recommendation. 
3. soovitus Komisjon nõustub soovitusega.
In the medium term, the Commission will request more detailed information within the current reporting systems in order to improve the monitor‐ ing of the type of costs incurred (i.e. administrative and operational costs) under the TA budget. 
Komisjon nõuab keskpikas perspektiivis praeguste aruandlussüsteemide raames üksikasjalikumat teavet, et parandada seiret tehnilise abi eelarvest tehtavate kulude liikide üle (st haldus-ja tegevuskulud).
1 Technical assistance guidance fiche, 2014–20. 
Tehnilise abi suhtes rakendatakse konkreetseid finantstulemusnäitajaid.
Technical assistance traditionally means the provision of expertise and funding to support government departments in the implementation of policy. 
Tehniline abi tähendab enamasti ekspertabi osutamist ja rahastamist, et toetada valitsusasutusi poliitika elluviimisel.
In this audit, the Court examined how EU spending on technical assistance was used in the area of agriculture and rural development during 2007–13. 
Kontrollikoda auditeeris tehnilise abi vahendite kasutamist põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas ajavahemikul 2007–2013.
It found that there has been a move away from a ‘capacity-building’ understanding of technical assistance towards support for regular administrative costs. 
Kontrollikoda leidis, et tehnilise abi määratlemisel on liigutud suutlikkuse suurendamise põhiselt käsitlusviisilt tavaliste halduskulude toetamise suunas.
For this reason, and because of the absence of a suitable performance framework, neither the Commission nor the Member States are able to demonstrate how well technical assistance has contributed to the impact of the CAP. 
Sel põhjusel, ning kuna tehnilise abi kulude jaoks puudub asjakohane tulemusraamistik, pole ei komisjon ega liikmesriigid suutelised näitama, kui hästi on tehniline abi aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitikaeesmärkide saavutamisele.
EN 2015 Special Report NO 07 The EU police mission in Afghanistan: mixed results EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2015 Eriaruanne nr 07 ELi politseimissioon Afganistanis: vastakad tulemused EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-2506-1 PDF ISBN 978-92-872-2514-6 EPUB ISBN 978-92-872-2515-3 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/699786 doi:10.2865/893461 doi:10.2865/641246 QJ-AB-15-007-EN-C QJ-AB-15-007-EN-N QJ-AB-15-007-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 Trükis ISBN 978-92-872-2531-3 PDF ISBN 978-92-872-2517-7 EPUB ISBN 978-92-872-2507-8 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/884354 doi:10.2865/57032 doi:10.2865/311599 QJ-AB-15-007-ET-C QJ-AB-15-007-ET-N QJ-AB-15-007-ET-E © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
For any use or reproduction of Figure 1, permission must be sought directly from the copyright holder. 
Joonise 1 kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
EN 2015 Special Report NO 07 (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) The EU police mission in Afghanistan: mixed results 
ET 2015 Eriaruanne nr 07 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) ELi politseimissioon Afganistanis: vastakad tulemused
This performance audit was produced by Audit Chamber III — headed by ECA Member Karel Pinxten — which special‐ ises in external actions spending areas. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välistegevuse kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Karel Pinxten.
The audit was led by ECA Member Hans Gustaf Wessberg, supported by Sabine Hiernaux‐Fritsch and Fabrice Mercade, heads of unit, Peter Eklund, head of private office of Mr Wessberg, Nikolaos Zompolas, team leader, and Emmanuel‐Douglas Hellinakis, attaché in Mr Wessberg’s private office. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Hans Gustaf Wessberg, teda toetasid üksuse juhatajad Sabine Hiernaux-Fritsch ja Fabrice Mercade, H. G. Wessbergi kabinetiülem Peter Eklund, auditirühma juht Nikolaos Zompolas ning H. G. Wessbergi kabineti atašee Emmanuel-Douglas Hellinakis.
From left to right: F. Mercade, head of unit, ECA Member H. G. Wessberg, S. Hiernaux‐Fritsch, head of unit, P. Eklund, head of Mr Wessberg’s private office, N. Zompolas, team leader and E.‐D. Hellinakis, attaché in Mr Wessberg’s private office. 
Vasakult paremale: üksuse juhataja F. Mercade, kontrollikoja liige H. G. Wessberg, üksuse juhataja S. Hiernaux-Fritsch, H. G. Wessbergi kabinetiülem P. Eklund, auditirühma juht N. Zompolas ning H. G. Wessbergi kabineti atašee E.-D. Hellinakis.
Contents 03 Paragraph I–X 1–6 7–9 10–76 10–21 11–14 15–21 22–30 23–27 28–30 31–41 32–36 37–41 42–65 43–45 46–60 61–65 66–76 67–71 72–76 Glossary and acronyms Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations A relevant mandate, yet a problematic start Shaping EUPOL Deployment difficulties Difficulties with coordinating international efforts A European effort, but no overarching European approach Despite its efforts, EUPOL has had limited scope for influencing major actors Headquarters’ support functions and guidance have improved over time Planning and reporting capabilities have improved, but shortcomings remain Headquarters’ guidance and support functions: weaknesses are being addressed EUPOL’s footprint: local success but general concerns about sustainability Improvements were more notable in two of the three lines of operation EUPOL has been largely successful in training-related activities but less in mentoring and advising; projects have made little contribution to the mission’s objectives The prerequisites for sustaining achievements to date are not yet in place EUPOL’s legacy: phasing-out — what comes next? 
Sisukord 03 Punkt I–X 1–6 7–9 10–76 10–21 11–14 15–21 22–30 23–27 28–30 31–41 32–36 37–41 42–65 43–45 46–60 61–65 66–76 67–71 72–76 Sõnastik ja lühendid Kokkuvõte Sissejuhatus Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Asjakohane mandaat, ent probleemid tegevuse alustamisel EUPOLi kujundamine Stardiraskused Raskused rahvusvahelise tegevuse koordineerimisel ELi projekt, millel puudus ühtne Euroopa lähenemisviis EUPOLi võime peamisi rahvusvahelisi rahastajaid mõjutada on olnud jõupingutustest hoolimata väike Peakorteri pakutav tugi ja suunised on aja jooksul paranenud Kavandamise ja aruandluse alane võimekus on küll paranenud, ent kõik puudused ei ole kõrvaldatud Peakorteri antavad suunised ja tugi: puuduste kõrvaldamine käib EUPOLi jalajälg: edu kohalikul tasandil, ent küsitav jätkusuutlikkus Paranemine oli märgatavam kahes EUPOLi kolmest tegevusvaldkonnast EUPOLi pakutud koolitus on olnud suurelt jaolt edukas, projektide panus missiooni eesmärkide täitmisse on aga olnud piiratud Tulemuste jätkusuutlikkuse eeltingimused on endiselt loomata EUPOLi pärand: mis järgneb missiooni tegevuse lõpetamisele?
Exit strategy planning is well advanced, but further work is needed Liquidation: a coordinated and structured approach is needed 
Väljumisstrateegia kavandamine on hästi edenenud, ent töö ei ole veel lõpetatud EPOLi likvideerimisel vajatakse koordineeritud ja struktureeritud lähenemisviisi
Contents 04 77–88 Conclusions and recommendations Annex I Annex II Annex III Annex IV — EUPOL timeline — EUPOL commitments and disbursements by budgetary period — EUPOL project and mentoring activity files reviewed — EUPOL field offices from 2007 to 2014 Reply of the Commission and the EEAS 
II lisa. IV lisa. EUPOLi kronoloogia EUPOLi kulukohustused ja väljamaksed eelarveperioodide kaupa Kontrollikoja poolt läbi vaadatud EUPOLi projekte ja mentorlust puudutavad dokumendid EUPOLi kohapealsed bürood aastatel 2007–2014 Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused
Civcom: Committee for Civilian Aspects of Crisis Management, an advisory body established by the Council which provides information, formulates recommendations and gives advice on civilian aspects of crisis management to the PSC. 
Sõnastik ja lühendid 05 Civcom. Kriisiohje tsiviilaspektide komitee – nõukogu töörühm, mille ülesandeks on anda tsiviilalase kriisiohje küsimustes informatsiooni, soovitusi ja nõu poliitika-ja julgeolekukomiteele.
CMPD: Crisis Management and Planning Directorate, the primary EEAS department responsible for political and strategic planning on CSDP. In charge of conducting strategic and advance planning of new CSDP missions and conducting strategic reviews of existing CSDP missions. 
Kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat – Euroopa välisteenistuse peamine talitus, mille ülesandeks on ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika poliitiline ja strateegiline planeerimine.
Conops: Concept of Operations, a planning document that translates political intent into direction and guidance by indicating what action is needed to accomplish a mission. CPCC: Civilian Planning and Conduct Capability, an EEAS department that supports the Civilian Operations Commander (who is also CPCC Director) in exercising his/her responsibilities relating to the operational planning and the conduct of civilian CSDP missions. 
Operatsiooni kontseptsioon, milles esitatakse missiooni poliitiliste eesmärkide elluviimiseks vajalikud suunised ja tegevused. CPCC. Tsiviilmissioonide planeerimise ja juhtimise teenistus – Euroopa välisteenistuse teenistus, mis toetab tsiviiloperatsioonide ülemat (kes on ühtlasi ka tsiviilmissioonide planeerimise ja juhtimise teenistuse direktor) ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika tsiviilmissioonide planeerimisel ja läbiviimisel.
EEAS: European External Action Service. 
Euroopa välisteenistus EGF.
EUSR: European Union Special Representative. 
Euroopa Liidu eriesindaja FPI.
Among other things, the FPI manages expenditures on actions implemented under the Common Foreign and Security Policy — including civilian CSDP missions — and the Instrument for Stability. 
Muu hulgas haldab välispoliitika vahendite talitus ühise välis-ja julgeolekupoliitika (sh ühise välis-ja julgeolekupoliitika missioonid) ning stabiliseerimisvahendi raames tehtavaid kulutusi.
GPPT: German Police Project Team in Afghanistan. 
Saksa politsei projektimeeskond Afganistanis IPCB.
IPCB: International Police Coordination Board of Afghanistan. 
Rahvusvahelise politseiabi koordineerimise büroo Afganistanis ISAF.
ISAF: International Security Assistance Force, part of the combined international effort that was mandated by the United Nations Security Council. 
Rahvusvahelised julgeolekuabijõud – osa ÜRO Julgeolekunõukogu poolt heaks kiidetud rahvusvahelisest abist.
It worked to ensure that conditions were in place for the Government of Afghanistan to exercise its authority throughout the country. 
Abijõudude ülesanne oli tagada tingimused, mis võimaldaksid Afganistani valitsusel kogu riigi territooriumil valitseda.
Monitoring: Observing, assessing and reporting on the performance of relevant institutions and their staff (source: EUPOL’s Mentoring Handbook, April 2013). 
Järelevalve. Asjaomaste institutsioonide ja nende töötajate tulemuslikkuse jälgimine, hindamine ja sellealane aruandlus (allikas: EUPOL’s Mentoring Handbook, aprill 2013).
Glossary and acronyms 06 NTM-A: NATO Training Mission — Afghanistan. 
Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon NTM‐A. NATO väljaõppemissioon Afganistanis Nõustamine.
OPLAN: Operation Plan, a document that further elaborates on the operational details necessary for implementation of the objectives set out in the Conops. 
Tegevusplaan – dokument, milles täpsustakse täiendavalt operatsiooni kontseptsioonis (Conops) esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke üksikasju.
PSC: Political and Security Committee. 
Poliitika-ja julgeolekukomitee.
According to Article 38 of the Treaty on European Union, the PSC exercises, under the responsibility of the Council and the High Representative, the political control and strategic direction of crisis management operations. 
Euroopa Liidu lepingu artikli 38 kohaselt teostab poliitika-ja julgeolekukomitee nõukogu ja kõrge esindaja alluvuses poliitilist kontrolli kriisiohjamisoperatsioonide üle ning annab sellealaseid strateegilisi suuniseid.
Executive 07 summary IFollowing the overthrow of the Taliban regime, the European Union (EU) and its Member States commit‐ ted themselves to support the Government of Afghan‐ istan in establishing a stronger framework of rule of law in the country. 
Kokkuvõte 07 IPärast Talibani režiimi kukutamist kohustusid Euroopa Liit (EL) ja selle liikmesriigid toetama Afganistani valitsust stabiilsema õigusriigi raamistiku loomisel.
The EU police mission in Afghani‐ stan (EUPOL) is a civilian mission developed in 2007 in the context of the EU’s Common Security and Defence Policy (CSDP) and aimed at contributing to the estab‐ lishment of a sustainable and effective civilian police force under Afghan ownership. 
ELi politseimissioon Afganistanis (EUPOL) on ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika raames 2007. aastal alustatud tsiviilmissioon, mille eesmärk oli aidata kaasa Afganistani enda jätkusuutliku ja mõjusa tsiviilpolitsei loomisele.
II The Court assessed whether EUPOL Afghanistan had been effective in delivering its mandate. 
II Kontrollikoda hindas, kas Afganistani EUPOL oli talle antud mandaadi täitmisel edukas.