natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Project implementation should be cost-effective 70 The legislation for both 2007-2013 and 2014-2020 periods included a number of measures designed to ensure that the selected projects are implemented in a cost-effective way (optimal relationship between resources employed and results achieved): the requirement to perform cost-benefit analysis for major projects; a cap on funding for revenue-generating projects; and the need to apply public procurement procedures. 
Projekti rakendamine peaks olema kulutõhus 70 Perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 kehtinud õigusaktid hõlmasid mitmeid meetmeid, mille eesmärk oli tagada, et valitud projektide rakendamine oleks kulutõhus (optimaalne suhe kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel): nõue teha suurprojektide puhul kulude-tulude analüüs; kehtestada tulu teenivate projektide rahastamise ülemmäär ja vajadus kohaldada riigihankemenetlusi.
While maintaining the requirement to apply public procurement law, the proposed legislative framework for 2021-2027 dispenses with the other requirements, which we consider presents a risk to sound financial management108. 31 
Kuigi riigihankeõiguse kohaldamise nõue säilitatakse, loobutakse perioodiks 2021–2027 kavandatud õigusraamistikus muudest nõuetest, mis meie arvates ohustab usaldusväärset finantsjuhtimist108.
71 We have frequently identified problems with cost-effectiveness in Cohesion funded projects. 
71 Oleme sageli avastanud probleeme Ühtekuuluvusfondi projektide kulutasuvusega.
32 Special report on investments in Energy Efficiency We found that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and concrete projects109. 
33 Eriaruanne energiatõhususse investeerimise kohta Leidsime, et kulutõhusus ei olnud liikmesriikides otsustav kriteerium energiatõhususe meetmetele ega konkreetsetele projektidele raha eraldamisel109.
9 Revisions of programmes are informed by performance considerations including results 2007-2013 2014-2020 2021-2027 72 Reprogramming of funds (transferring funds between programmes and between priorities, changing co-financing rates, or the public/private split of the national contribution) may take place during programme implementation, enabling Member States to realign their operations to take account of changed circumstances. 
9 Programmide läbivaatamisel põhinetakse tulemuslikkuskaalutlustele, sh tulemustele 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 72 Vahendite ümberkavandamine (vahendite ümberpaigutamine programmide ja prioriteetide vahel, kaasrahastamismäärade muutmine ning riikliku panuse avaliku sektori / erasektori vahelise jaotuse muutmine) võib toimuda programmi rakendamise ajal, võimaldades liikmesriikidel oma tegevust kohandada, et võtta arvesse muutunud olusid.
Member States can reprogramme funding by a proposal to amend the relevant programmes, which must be approved by the Commission. 
Liikmesriigid saavad vahendeid ümber kavandada, tehes ettepaneku asjakohaste programmide muutmiseks, mille komisjon peab heaks kiitma.
To maintain the intervention logic established for programmes, revisions to programmes should be informed by performance considerations, including results110. 
Programmidele kehtestatud sekkumisloogika säilitamiseks tuleks programmide läbivaatamisel põhineda tulemuslikkuskaalutlustele, sh tulemustele110.
73 The conditions for such revisions provided the Member States with considerable room for manoeuvre for the 2007-2013 period111. 
73 Selliste läbivaatamiste tingimused tagasid liikmesriikidele perioodiks 2007–2013 märkimisväärse kaalutlusruumi111.
In this period, we found that amendments to programmes were not always driven by performance considerations but mainly to resolve difficulties in spending all the EU funds available. 
Leidsime, et sel perioodil ei olnud programmide muudatuste taga alati tulemuslikkuskaalutlused, vaid peamiselt eesmärk lahendada kõigi kättesaadavate ELi vahendite kasutamisega seotud raskused.
74 The legislative framework was strengthened in 2014-2020 by introducing the need to justify the proposed changes to programmes and to assess their expected impact on achieving the Europe 2020 and programme objectives112, as well as through the introduction of rules regarding changes to performance reserve indicators113. 
74 Õigusraamistikku tugevdati perioodil 2014–2020, kehtestades vajaduse põhjendada kavandatavaid muudatusi programmides ja hinnata nende eeldatavat mõju strateegia „Euroopa 2020“ ja programmi eesmärkide saavutamisele112 ning sätestades eeskirjad tulemusreservi näitajate muutmise kohta113.
However, in the proposals for 2021-2027, while amendments to programmes still need justification and Member States still need to assess their expected impact in relation to the programme objectives, the restrictions concerning indicators have been removed. 
Kuigi perioodiks 2021–2027 tehtud ettepanekute kohaselt on programmide muudatusi ikka veel vaja põhjendada ja liikmesriigid peavad ka hindama nende eeldatavat mõju programmi eesmärkide saavutamisele, on näitajate suhtes kehtestatud piirangud kõrvaldatud.
For 2021-2027, the Commission has proposed a mandatory mid-term review exercise, amending all programmes in 2025 to set the allocations for the last 2 years. 
Perioodiks 2021–2027 on komisjon teinud ettepaneku kohustusliku vahehindamise tegemiseks, millega muudetakse kõiki programme 2025. aastal, et määrata kindlaks kahe viimase aasta eraldised.
We have noted, however, that there is a lack of clarity on how performance will be assessed114. 
Juhime siiski tähelepanu tõsiasjale, et puudub selgus selles, kuidas tulemuslikkust hinnata114.
Furthermore, the introduction of the scope to make a transfer of funds up to 5 % through a programme amendment without the Commission’s approval115 also increases the risk that changes will be made without any consideration of results116. 
Lisaks suurendab sätte lisamine, et programmi muutmisel võib kuni 5 % eraldisest ilma komisjoni heakskiiduta ümber paigutada115, riski, et muudatusi tehakse ilma tulemusi arvestamata116.
1. Revisions to programmes should include considerations of results 75 We found that revisions of programmes did not always include considerations of results. 
1. Programmide läbivaatamine peaks hõlmama tulemustega arvestamist 75 Leidsime, et programmide läbivaatamine ei hõlmanud alati tulemustega arvestamist.
2. Targets should not be revised without justification, but should reflect the level of funding 76 We consider that baselines and targets for performance indicators should be set at the right level from the outset118 and only be adapted in exceptional circumstances (external factors and changes in budget). 
2. Eesmärke ei tohiks ilma põhjenduseta muuta, vaid need peaksid kajastama rahastamise määra 76 Oleme seisukohal, et tulemusnäitajate lähteväärtused ja eesmärgid tuleks algusest peale seada õigele tasandile118 ja neid tuleks kohandada ainult erandjuhtudel (välised tegurid ja muutused eelarves).
Unjustified and frequent revisions of targets undermine the performance orientation in Cohesion policy. 
Eesmärkide põhjendamatu ja sagedane muutmine õõnestab ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele suunatust.
77 We found several cases where frequent and unjustified revisions of targets took place. 
77 Leidsime mitu juhtumit, kus eesmärke muudeti põhjendamatult ja sageli.
78 Where significant changes in funding are justified, programme targets should be revised. 
78 Kui olulised muudatused rahastamises on põhjendatud, tuleks programmi eesmärke muuta.
We have found that significant changes in funding were not consistently reflected in targets. 
Leidsime, et olulised muudatused rahastamises ei kajastunud järjepidevalt eesmärkides.
4 – Principles governing monitoring and reporting 79 Both the Commission and Member States have responsibilities for monitoring programmes. 
Seire ja aruandluse põhimõtted 79 Seireprogrammide eest vastutavad nii komisjon kui ka liikmesriigid.
At the Member State level, managing authorities monitor the implementation of programmes, aggregate monitoring information and, from 2014-2020, confirm the reliability of the performance data to the Commission. 
Liikmesriigi tasandil seiravad korraldusasutused programmide rakendamist, koondavad seireandmeid ning kinnitavad alates perioodist 2014–2020 tulemusandmete usaldusväärsust komisjonile.
Reporting is closely connected to monitoring and is one of the main elements designed to ensure accountability. 
Aruandlus on seirega tihedalt seotud ning üks peamisi elemente, mille eesmärk on tagada aruandekohustus.
Member States submit reports to the Commission throughout the programme periods, which are then used by the Commission as a basis for published strategic reports (e.g. annual summary report, annual activity reports). 
Liikmesriigid esitavad komisjonile programmitöö perioodide jooksul aruandeid. Seejärel kasutab komisjon neid avaldatud strateegiliste aruannete alusena (nt iga-aastane koondaruanne, iga-aastased tegevusaruanded).
For this stage there are three principles, relating to timely performance data, accountability and the use of performance information. 
Selles etapis on kolm põhimõtet, mis on seotud õigeaegsete tulemusandmete, aruandekohustuse ja tulemuslikkust käsitleva teabe kasutamisega.
80 Timely performance data of good quality underpin any effective system of performance management. 
80 Kvaliteetsed ja õigeaegsed tulemusandmed on iga tõhusa tulemusjuhtimise süsteemi aluseks.
Good performance data are essential throughout the policy management cycle for assessing achievements and judging whether corrective action is needed122. 
Head tulemuslikkuse alased andmed on olulised poliitika kogu juhtimistsükli jooksul, et hinnata saavutusi ja teha otsuseid parandusmeetmete võtmise kohta122.
This will become even more important in the context of the increased scope to link payments directly to performance. 
See muutub veelgi olulisemaks siis, kui maksete otse tulemuslikkusega sidumise ulatus on suurenenud.
81 The legislative framework has been reinforced for 2014-2020 compared to the 2007-2013 period by, for example, the introduction of the mandatory electronic exchange of performance information between beneficiaries, Member State authorities and the Commission, and by measures to safeguard the quality of the data at Member State level. 
81 Võrreldes perioodiga 2007–2013 on perioodi 2014–2020 õigusraamistikku tugevdatud, võttes näiteks kasutusele kohustusliku elektroonilise tulemuslikkust käsitleva teabe vahetuse toetusesaajate, liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel ning meetmed andmete kvaliteedi tagamiseks liikmesriigi tasandil.
The proposals for 2021-2027 maintain these arrangements and also require Member States to transmit performance data every 2 months, which should improve the timeliness of data. 
Perioodi 2021–2027 ettepanekutes säilitatakse nimetatud kord ja nõutakse ka liikmesriikidelt tulemusandmete edastamist iga kahe kuu tagant, mis peaks parandama andmete õigeaegsust.
82 A frequent finding in our audits has been deficiencies in relation to the reliability, completeness or timeliness of the information presented by the Member States (where most of the data are generated) to the Commission. 
82 Meie auditites leiti sageli puudujääke seoses liikmesriikide poolt komisjonile esitatud teabe (kus enamik andmetest luuakse) usaldusväärsuse, täielikkuse või õigeaegsusega.
The proposals for 2021-2027 make the Member States responsible for the quality and reliability of the monitoring system and for the data on indicators124. 
Perioodi 2021–2027 ettepanekutes peavad liikmesriigid tagama seiresüsteemi ning näitajaid käsitlevate andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse124.
We however still consider that the proposals are not sufficiently clear about who is responsible for checking the 34 10 Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 2007-2013 2014-2020 2021-2027 quality of the data, in particular the role of the Monitoring Committee and the Commission125. 
Meie arvates ei ole ettepanekud siiski piisavalt selged selles osas, kes vastutab andmete kvaliteedi kontrollimise ning eelkõige selle eest, milline on seirekomisjoni ja komisjoni roll125.
Monitoring systems produce performance data of good quality, available at the right time 83 For all three periods, there is a legal requirement for the Managing Authorities to set up a system enabling the recording and storage of performance data in computerised form. 
Seiresüsteemid esitavad kvaliteetsed ja õigel ajal kättesaadavad tulemusandmed 83 Kõigil kolmel perioodil on korraldusasutustel õiguslik nõue seada sisse süsteem, mis võimaldab tulemusandmete elektroonilisel kujul salvestamist ja säilitamist.
The 2014-2020 period saw a significant improvement in the provisions contributing to the production of performance data of good quality by monitoring systems: o The Member States could exchange information with beneficiaries by electronic means (“e-cohesion”). 
Perioodil 2014–2020 parandati märkimisväärselt järgmisi sätteid, mis aitasid kaasa sellele, et seiresüsteemid esitaksid kvaliteetseid tulemusandmeid. o Liikmesriigid said toetusesaajatega teavet elektrooniliselt vahetada (e-ühtekuuluvus).
This is mandatory in the proposal for 2021-2027. o The Commission put in place a system enabling Managing Authorities to transmit performance data electronically and in structured form to the Commission (maintained for 2021-2027). o Arrangements for data collection and processing in relation to result indicators were included in the context of ex ante conditionalities. 
See on kohustuslik perioodi 2021–2027 ettepanekus. o Komisjon seadis sisse süsteemi, mis võimaldas korraldusasutustel komisjonile tulemusandmeid elektrooniliselt ja struktureeritult edastada (säilitati perioodi 2021–2027 jooksul). o Tulemusnäitajatega seotud andmete kogumise ja töötlemise kord lisati eeltingimuste raames.
84 The proposals for 2021-2017 require Member States to transmit performance data every 2 months, which should improve the timeliness of data. 
84 Perioodi 2021–2017 ettepanekutes nõutakse ka liikmesriikidelt tulemusandmete edastamist iga kahe kuu tagant, mis peaks parandama andmete õigeaegsust.
85 Despite these arrangements, weaknesses in data quality are one of the most frequent issues found in our audits. 
85 Vaatamata sellele korrale on andmete kvaliteedi puudulikkus üks meie auditite kõige sagedasemaid probleeme.
35 Special report on Youth unemployment All Member States visited had only limited information on the type of assistance that NEETs had received prior to the launch of the Youth Guarantee, on the number of offers/services provided and the related costs. 
37 Eriaruanne noorte töötuse kohta Kõigis külastatud liikmesriikides oli vaid piiratud hulgal andmeid NEET-noortele enne noortegarantii käivitamist makstud toetuse liikide, neile tehtud pakkumiste ja osutatud teenuste arvu ning nendega seotud kulude kohta.
We also noted several inconsistencies and reliability issues in the data reported by Member States, affecting comparability. 
Täheldasime ka mitmeid probleeme liikmesriikide esitatud andmete järjekindluse ja usaldusväärsusega, mis mõjutab võrreldavust.
Problems, including the completeness of data, were noted in Member States that had multiple Youth Guarantee providers but no single harmonised reporting system126. 2. 
Probleeme (nt andmete täielikkuse alal) täheldati liikmesriikides, kus noortegarantii pakkujaid oli mitu, kuid puudus üks ühtne aruandlussüsteem126. 2.
The quality of this data should be safeguarded by the Commission and the Member States 86 For both 2007-2013 and 2014-2020, Member States were responsible for setting up monitoring and reporting systems and for ensuring their reliability. 
Nende andmete kvaliteedi peaksid tagama komisjon ja liikmesriigid 86 Perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 puhul vastutasid liikmesriigid seire-ja aruandlussüsteemide loomise ning nende usaldusväärsuse tagamise eest.
These systems are audited by the audit authorities (the “designation” process) before programme implementation starts. 
Enne programmi rakendamist viivad auditeerimisasutused (asutuste määramise protsess) ellu nende süsteemide auditid.
The Commission should check the reliability of the data provided by the Member States through its audits. 
Komisjon peaks kontrollima liikmesriikide poolt auditite käigus esitatud andmete usaldusväärsust.
Both the Commission and the audit authorities should also check the robustness of the systems for recording the data on implementation provided by the Member States through their system audit work127. 
Nii komisjon kui ka auditeerimisasutused peaksid samuti kontrollima süsteemi auditeerimise raames liikmesriikide esitatud rakendamisandmete salvestamise süsteemide järjepidevust127.
87 The 2014-2020 period strengthened responsibilities for safeguarding the quality of the data in the Member States. 
87 Perioodil 2014–2020 tugevdati vastutust andmete kvaliteedi tagamise eest liikmesriikides.
Managing Authorities have to confirm the reliability of the performance data to the Commission in their management declarations. 
Korraldusasutused peavad liidu vahendite haldaja kinnituses kinnitama komisjonile esitatud tulemusandmete usaldusväärsust.
Audit Authorities then confirm this assessment in their audit opinions. 
Seejärel kinnitavad auditeerimisasutused seda hinnangut oma auditi arvamustes.
The Commission may also suspend payments if there is a serious deficiency in the quality and reliability of the monitoring systems or of the performance data. 
Komisjon võib peatada maksed ka siis, kui seiresüsteemide või tulemusandmete kvaliteedis ja usaldusväärsuses on tõsiseid puudusi.
As at April 2019, the Commission had initiated two of these payment suspensions procedures. 
2019. aasta aprilli seisuga oli komisjon algatanud kaks maksete peatamise menetlust.
88 A number of our audits found specific weaknesses related to the arrangements for safeguarding the quality of data at both Member State and Commission level. 
88 Mitmes meie auditis leiti konkreetseid puudusi seoses andmete kvaliteedi tagamise korraga nii liikmesriigi kui ka komisjoni tasandil.
89 In 2013, the Commission’s IAS also found problems with the arrangements in place to safeguard the quality of the 2007-2013 performance data. 
89 2013. aastal leidis komisjoni siseauditi talitus probleeme ka perioodi 2007–2013 tulemusandmete kvaliteedi tagamiseks kehtestatud korras.
The IAS recommended that DG REGIO/EMPL develop a strategy to improve the reliability of Member State performance information. 
Siseauditi talitus soovitas, et regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat / tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat koostaks strateegia, et parandada liikmesriikide tulemuslikkust käsitleva teabe usaldusväärsust.
According to the IAS follow-up audit the recommendation was implemented in 2016. 
Siseauditi talituse järelauditi kohaselt viidi soovitus ellu 2016. aastal.
90 We consider that the proposed Regulation for 2021-2027 is still not sufficiently clear about who is responsible for safeguarding the quality of the data. 
90 Oleme seisukohal, et perioodiks 2021–2027 kavandatavas määruses ei ole ikka veel piisavalt selgeks tehtud, kes vastutab andmete kvaliteedi tagamise eest.
While it proposes that the Monitoring Committee will oversee programme implementation and examine and approve annual and final performance reports submitted to the Commission, this is not the case for the performance data. 
Kuigi ettepanekus nähakse ette, et seirekomisjon vastutab programmi rakendamise järelevalve eest ning vaatab läbi ja kiidab heaks komisjonile esitatavad iga-aastased ja lõplikud tulemusaruanded, ei ole see nii tulemusandmete puhul.
We also noted that there are no provisions in the proposed CPR on the Commission’s role in verifying the quality of the data transmitted to it130. 
Samuti täheldasime, et ühissätete määruse ettepanekus ei ole esitatud sätteid komisjoni rolli kohta talle edastatud andmete kvaliteedi kontrollimisel130.
91 Public accountability for achieving results with EU funding provides an important link between the EU and its citizens. 
91 Avaliku sektori vastutus saavutada ELi vahendite abil tulemusi on oluline seos ELi ja tema kodanike vahel.
The rules governing accountability related to legality and regularity have not, in general, been extended to performance. 
Seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vastutust reguleerivaid eeskirju ei ole üldiselt laiendatud, et need hõlmaksid ka tulemuslikkust.
Accountability depends on the availability of good data and reports on whether objectives have been met, but this is often not in place. 
Vastutus sõltub usaldusväärsete andmete kättesaadavusest ja aruannetest selle kohta, kas eesmärgid on täidetud, kuid sageli ei ole see nii.
Reports should provide a true and fair view of performance and be publicly available 92 There is a need for consistent reporting about the results of EU interventions. 
Aruannetega tuleks tagada tulemuslikkuse kohta õige ja õiglane ülevaade ning need peaksid olema avalikult kättesaadavad 92 On vaja, et ELi sekkumiste tulemustest järjepidevalt aru antaks.
It is particularly important that the results reported are reliable and are in line with objectives131. 
Eriti oluline on see, et esitatud tulemused oleksid usaldusväärsed ja eesmärkidega kooskõlas131.
The problems identified with the existence and reliability of data (see GPs No 5, 8 and 10), together with the problems in translating strategic objectives into operational objectives for managers (see GP No 1), limit the Commission’s ability to report on performance against these high-level objectives132. 
Andmete olemasolu ja usaldusväärsusega seotud probleemid (vt 5., 8. ja 10. juhtpõhimõte) koos probleemidega, mis on seotud strateegiliste eesmärkide muutmisega juhtide tegevuseesmärkideks (vt 1. juhtpõhimõte), piiravad komisjoni suutlikkust koostada aruandeid nende kõrgetasemeliste eesmärkide täitmise tulemuslikkuse kohta132.
93 EU reports on performance should provide a true and fair reflection of what is being achieved133. 
93 ELi tulemusaruanded peaksid tagama õige ja õiglase ülevaate sellest, mida saavutatakse133.
The Commission’s performance reporting is not sufficiently balanced, as it provides limited information about challenges and failures134. 
Komisjoni tulemusaruandlus ei ole piisavalt tasakaalus, sest selles antakse piiratud teavet probleemide ja puudujääkide kohta134.
Nor does it acknowledge the limitations flowing from its necessary reliance on data from Member States which might be inaccurate or unreliable135. 
Samuti ei tunnistata sel piiranguid, mis tulenevad vajalikkusest tugineda liikmesriikidelt saadud andmetele, mis ei pruugi olla täpsed ega usaldusväärsed135.
94 The public availability of performance information is an important aspect of accountability136. 
94 Tulemuslikkust käsitleva teabe avalik kättesaadavus on aruandekohustuse oluline aspekt136.
Since 2014, progress against all Cohesion common indicators, as reported by the Managing Authorities, has been publicly available on the Commission’s Cohesion open data platform. 
Alates 2014. aastast on kõik ühtekuuluvuspoliitika ühiste näitajatega seotud edenemine, millest korraldusasutused on teatanud, üldsusele kättesaadavad komisjoni ühtekuuluvuspoliitika avatud andmeplatvormil.
However, we consider that, in terms of the proposals for 2021-2027, the discontinuation of both Member States’ annual implementation reports137, and the strategic reports by the Commission to the discharge authorities on 37 11 There is clear accountability for performance 2007-2013 2014-2020 2021-2027 the extent to which the Funds achieve the strategic objectives, constitutes a backward step138. 
Oleme perioodi 2021–2027 ettepanekute suhtes siiski seisukohal, et otsus lõpetada nii liikmesriikide iga-aastaste rakendamisaruannete137 kui ka komisjoni strateegiliste aruannete esitamine eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele selle kohta, mil määral fondid saavutavad strateegilised eesmärgid, kujutab endast tagasiminekut138. 2.