natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Kontrollikoja hinnangul sisaldab see ohtu, et liikmesriigid võivad hakata arvama, et sanktsioonide rakendamine on ebatõenäoline.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Selline arvamus kahjustaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mõjusust ja usaldusväärsust.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Ehkki sanktsioonide kohaldamine ei ole lõppeesmärk, tugineb süsteem, millel puuduvad sanktsioonid, üksnes moraalsele veenmisjõule, millisel juhul (kui komisjon ei veena liikmesriiki koostööd tegema) on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus paratamatult ebaefektiivne.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Menetlusel on olnud piiratud mõju ka soovitatud struktuurireformide elluviimise tagamisele 124 Struktuurireformid ei ole õiguslikult siduvad ega jõustatavad, mistõttu on tõenäoline, et nende elluviimine sõltub liikmesriigi valitsuse poliitilisest tegevuskavast.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Komisjon ei saa nende rakendamist mõjutada ega edendada.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
Seetõttu tegi enamik valimisse kuulunud liikmesriike reformide eesmärkide täitmisel ainult osalisi või piiratud edusamme (vt VIII lisa).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames struktuurireformide rakendamise üle tehtav järelevalve seisnes sageli üksnes nõukogu riigipõhiste soovituste kordamises aastast aastasse.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Valimisse kuulunud riikidest saavutas struktuurireformide rakendamisel olulist edu vaid Küpros, kui nõustus finantsabiprogrammiga (2013. aasta aprillis).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Viimane kättesaadav hinnang näitab, et Küpros on enamiku kokkulepitud meetmetest täielikult ellu viinud, kuigi mõningase viivitusega.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
Programmi raames kehtestati Küprose suhtes põhjalikum ja laiaulatuslikum järelevalve ning rangemad jõustamiseeskirjad.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Tähelepanekud 74 Positiivsed märgid – ja proovikivi – tulevikuks 126 Esitledes ettepanekuid viie juhi aruande (vt punkt 4) rakendamise kohta, tunnistas komisjon, et Euroopa majandusjuhtimise raamistik „on viimastel aastatel muutunud ulatuselt sügavamaks ja laiemaks, aga ka keerukamaks”57, ning et tõhustatud raamistiku esimesel ülevaatamisel „tuvastati valdkondi, mis vajavad parandamist, eelkõige poliitika kujundamise läbipaistvuse, kõikehõlmavuse ja ennustatavuse seisukohast, mis on vahendite mõjususe jaoks oluline”58.
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules. 
Komisjon väljendas tahet jätkata „olemasolevate vahendite täielikku ja läbipaistvat raken-damist”, ning parandada selgust ja vähendada keerukust, mille lõplik eesmärk on kehtivate eeskirjade mõjususe suurendamine.
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments. 
127 Kontrollikoda leiab, et ettepanekud kujutavad endast positiivset arengut ja julgustab komisjoni jääma võetud kohustustele kindlaks.
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm. 
57 Pressiteade veebisaidil http://europa.eu/rapid/ press-release_IP-15-5874_ en.htm.
Conclusions and 75 recommendations 128 The Commission has taken significant steps towards rationalising and simplifying its use of the excessive deficit procedure as a tool for better economic govern‐ ance throughout the EU, in a context of increasing complexity. 
Järeldused 75 ja soovitused 128 Komisjon on astunud olulisi samme, et järjest suureneva keerukuse kontekstis ratsionaliseerida ja lihtsustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamist majandusjuhtimise parandamise vahendina kogu ELis.
Most recently, it has stated a commitment to change in areas where we identified problems during the audited period: the need for a comprehensive outlook and for greater clarity and transparency to maximise the effectiveness of extensive rules and guidelines. 
Hiljuti väljendas komisjon tahet viia läbi muutusi valdkondades, kus kontrollikoda leidis auditeeritud ajavahemikul probleeme: ilmnenud on vajadus põhjaliku ülevaate ning suurema selguse ja läbipaistvuse järele, et maksimeerida laiaulatuslike eeskirjade ja juhiste mõjusust.
The rules are in place, and implementation of the EDP is on the right track but will benefit greatly from the Commission’s commitment to further improvements. 
Kehtestatud on eeskirjad ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamine on õigel teel, ent sellele tuleks suureks kasuks, kui komisjon jätkaks paranduste tegemist.
129 More detailed conclusions on the areas of implementation covered by the audit are set out below, together with specific recommendations. 
129 Üksikasjalikumad järeldused auditiga hõlmatud rakendusvaldkondade kohta on toodud alljärgnevalt koos täpsemate soovitustega.
Eurostat Examination of data 130 The Commission (Eurostat) has improved its quality assessment processes since 2011 at the level of both resources and procedures. 
Eurostat Andmete kontrollimine 130 Komisjon (Eurostat) on oma kvaliteedihindamise protsesse alates 2011. aastast parandanud nii ressursside kui ka menetluste tasandil.
131 The Court found that the process of examining statistical data is not sufficiently well‐documented for the analysis underlying quality assessments to be easily understood. 
131 Kontrollikoda leidis, et statistiliste andmete kontrollimise protsess ei ole piisavalt dokumenteeritud selleks, et kvaliteedihindamise aluseks olevat analüüsi oleks lihtne jälgida.
In addition, it is based on data that are not always complete. 
Lisaks põhineb see andmetel, mis ei ole alati täielikud.
It could also be made more explicit how the existing rules and guidelines are to be ap‐ plied (see paragraphs 47 to 51). 
Samuti võiks anda selgemaid juhiseid selle kohta, kuidas olemasolevaid eeskirju ja suuniseid rakendada (vt punktid 47–51).
Conclusions and recommendations 76 Recommendation 1 The Commission (Eurostat) should better document and enhance the transparen‐ cy of its work in relation to in‐house verifications. 
Järeldused ja soovitused 76 1. soovitus Komisjon (Eurostat) peaks oma majasisese kontrolliga seotud tööd paremini dokumenteerima ja selle läbipaistvust suurendama.
This would give management and other desk officers a clearer overview of the content of analyses. 
See annaks juhtkonnale ja teistele valdkonna ametnikele selgema ülevaate analüüside sisust.
The Commission (Eurostat) should establish internal written procedures guiding the work of analysis in the quality assessment and better assess and document its in‐house verification of data in areas such as the delimitation of the general government sector and specific government transactions. 
Komisjon (Eurostat) peaks kehtestama kirjalikud sisemenetlused, milles antakse juhiseid kvaliteedihindamisega seotud analüüsi tegemiseks, ning täpsemini hindama ja dokumenteerima majasisest andmete kontrolli sellistes valdkondades, nagu valitsemissektori piiritlemine ja valitsemissektori tehingud.
Assessment of control systems 132 The Commission (Eurostat) does not adequately assess Member States’ control systems in order to ensure that, despite Member States’ having different statisti‐ cal systems, they apply a consistent approach to the compilation of data. 
Kontrollisüsteemide hindamine 132 Komisjon (Eurostat) ei hinda asjakohaselt liikmesriikide kontrollisüsteeme, mille abil tagada, et liikmesriigid rakendaksid hoolimata erinevatest statistilistest süsteemidest andmete kogumisel ühtset lähenemisviisi.
Owing to the general absence of documentation on the supervisory and control systems in place for data compilation, it is not possible to implement a systems‐based ap‐ proach for examining the quality of the data received (see paragraph 55). 
Kuna järelevalve-ja kontrollisüsteemide kohta ei ole andmete võrdlemiseks küllalt dokumente, siis ei saa saadud andmete kvaliteedi kontrollimiseks rakendada süsteemipõhist lähenemisviisi (vt punkt 55).
Recommendation 2 The Commission (Eurostat) should enhance its quality assessments by includ‐ ing an examination of the supervisory and control systems in place in Member States, and clearly document its analyses. 
2. soovitus Komisjon (Eurostat) peaks tõhustama oma kvaliteedihindamist, lisades sellesse liikmesriikides kasutusel olevate järelevalve-ja kontrollisüsteemide kontrolli, ning oma analüüsid selgelt dokumenteerima.
Written procedures should be drafted and implemented to ensure consistency. 
Järjepidevuse tagamiseks tuleks ette valmistada ja kasutusele võtta kirjalikud menetlused.
Dialogue visits and direct verification 133 Between 2011 and 2013, the Commission (Eurostat) supplemented its ‘stand‐ ard’ dialogue visits (SDVs) by introducing ‘upstream’ visits (UDVs) to analyse the management and control of upstream data. 
Dialoogkülastused ja vahetu kontrollimine 133 Ajavahemikul 2011–2013 täiendas komisjon (Eurostat) oma tavapäraseid dialoogkülastusi (SDVd), võttes kasutusele lähteandmete hindamise dialoogkülastused (UDVd), et analüüsida lähteandmete juhtimist ja kontrolli.
UDVs proved to be very useful to the quality assessment tasks of identifying, assessing and monitoring risks and prob‐ lems. 
Lähteandmete hindamise dialoogkülastused osutusid kvaliteedihindamisel väga kasulikuks sellistes ülesannetes, nagu riskide ja probleemide kindlaksmääramine, hindamine ja seire.
In 2014, UDVs were merged with SDVs, with the resulting visits each lasting two days. 
2014. aastal ühendati lähteandmete hindamise külastused tavapäraste dialoog-külastustega, mille tõttu kestab iga külastus kaks päeva.
Given the large number of items on visit agendas, the duration of visits is not sufficient for important data quality issues to be adequately examined (see paragraphs 52 and 54). 
Arvestades külastuste päevakavade suurt mahtu, ei ole külastuste kestus piisav selleks, et kontrollida korralikult andmete kvaliteediga seonduvaid olulisi küsimusi (vt punktid 52 ja 54).
Conclusions and recommendations 77 134 Eurostat performs limited direct verifications during its on‐the‐spot visits. 
Järeldused ja soovitused 77 134 Eurostat teeb kohapealsete külastuste käigus piiratul määral vahetut kontrollimist.
A well‐structured risk analysis has been introduced, but this is not used to pre‐ select high‐risk issues for visits. 
Hea ülesehitusega riskianalüüs on kasutusele võetud, kuid seda ei kasutada selleks, et külastuste jaoks kõrge riskitasemega probleeme eelnevalt välja valida.
The elements of the risk analysis used to deter‐ mine which Member States should receive a dialogue visit, and the topics to be discussed during such visits, could be better documented (see paragraph 53). 
Riskianalüüsi elemente, mille abil määratakse kindlaks, millistesse liikmesriikidesse dialoogkülastus teha, ning külastuste käigus arutatavaid teemasid võiks paremini dokumenteerida (vt punkt 53).
135 Eurostat’s dialogue visit reports are published anything from nine to 52 weeks after the corresponding visits. 
135 Eurostati dialoogkülastuste aruanded avaldatakse 9 kuni 52 nädala jooksul pärast asjaomast külastust.
Delays in publication mean that Member States are unable to share good practices and may prevent other stakeholders/users from recognising at the appropriate time that certain problems exist in a Member State (see paragraph 56). 
Avaldamisega viivitamine tähendab, et liikmesriigid ei saa head tava jagada, ja võib takistada teistel sidusrühmadel/kasutajatel liikmesriigis eksisteerivatest probleemidest õigel ajal teada saada (vt punkt 56).
Recommendation 3 The Commission (Eurostat) should adapt the duration of its dialogue visits to Member States, or carry out more visits, to ensure more complete coverage. 
3. soovitus Komisjon (Eurostat) peaks kohandama oma liikmesriikidesse tehtavate külastuste kestust või tegema rohkem külastusi, et tagada parem katvus.
The Commission (Eurostat) should enhance its direct verifications as part of on‐the‐spot visits. 
Komisjon (Eurostat) peaks tõhustama kohapealsete külastuste käigus tehtavat vahetut kontrolli.
The Commission (Eurostat) should further reduce the time taken to publish its visit reports. 
Komisjon (Eurostat) peaks veelgi vähendama külastusaruannete avaldamiseks kuluvat aega.
Action points 136 Action points are often not resolved within the recommended deadline. 
Tegevuspunktid 136 Tegevuspunktid jäävad soovitatud tähtajaks sageli täitmata.
This en‐ tails a risk that problems relating to important issues will not be adequately taken into account in Eurostat’s quality assessments (see paragraph 56). 
See toob kaasa riski, et Eurostati kvaliteedihindamistes ei võeta asjakohaselt arvesse oluliste küsimustega seotud probleeme (vt punkt 56).
Recommendation 4 The Commission (Eurostat) should make full use of its powers to enforce ac‐ tion in the areas of completeness, methodological responsibility and delivery of documents. 
4. soovitus Komisjon (Eurostat) peaks täiel määral kasutama oma volitusi jõustada meetmeid dokumentide täielikkuse, metoodikaalase vastutuse ja edastamise valdkondades.
Conclusions and recommendations 78 Guidance 137 When so requested for reasons of confidentiality, Eurostat does not report to the EFC or make public all the ex‐ante/ex‐post advice which it provides to Member States on a bilateral basis. 
Järeldused ja soovitused 78 Juhised 137 Kui see on konfidentsiaalsuse tõttu vajalik, ei edasta Eurostat majandus-ja rahanduskomiteele ega tee avalikuks kõiki eel-/järelnõuandeid, mida ta on liikmesriigile kahepoolsel alusel andnud.
This practice compromises transparency and compara‐ bility (see paragraphs 57 and 58). 
Selline teguviis kahjustab läbipaistvust ja võrreldavust (vt punktid 57 ja 58).
Recommendation 5 To enhance transparency, the Commission (Eurostat) should report to the EFC and make public all advice which it provides on methodological issues. 
5. soovitus Läbipaistvuse parandamiseks peaks komisjon (Eurostat) edastama majandus-ja rahanduskomiteele ning tegema avalikuks kõik metoodikaalastes küsimustes antud nõuanded.
Where confidentiality concerns prevent publication of a document in full, at least a sum‐ mary should be provided. 
Kui konfidentsiaalsuse tõttu ei saa avaldada kogu dokumenti, tuleks esitada vähemalt kokkuvõte.
Outcome 138 The reasons for Eurostat reservations and amendments to data could be made more transparent (see paragraph 65). 
Tulem 138 Eurostati reservatsioonide esitamise ja andmete muutmise põhjused tuleks läbipaistvamaks muuta (vt punkt 65).
139 Eurostat has not explicitly laid down written internal procedures for setting reser‐ vations as to data quality or making amendments (see paragraph 65). 
139 Eurostat ei ole sõnaselgelt kindlaks määranud kirjalikke sisemenetlusi reservatsioonide tegemiseks andmete kvaliteedi või muudatuste tegemise kohta (vt punkt 65).
Recommendation 6 The Commission (Eurostat) should better document its internal procedures and criteria for setting reservations or making amendments to data in order to dem‐ onstrate that all methodological problems with a potential/actual impact on net lending/net borrowing are addressed in a consistent way. 
6. soovitus Komisjon (Eurostat) peaks oma sisemenetlusi ja reservatsioonide esitamise kriteeriume ning andmetes muudatuste tegemist paremini dokumenteerima, tõendamaks, et kõigi metoodiliste probleemidega, millel on võimalik/tegelik mõju netolaenuandmisele/netolaenuvõtmisele, tegeldakse ühetaolisel viisil.
Conclusions and recommendations 79 DG Economic and Financial Affairs Transparency 140 In general, the analyses underlying the Commission’s proposals for EDP decisions and recommendations lack transparency and, in certain key aspects, are based on vague definitions. 
Järeldused ja soovitused 79 Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat Läbipaistvus 140 Üldiselt on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuste ja soovituste kohta tehtud komisjoni ettepanekute aluseks olevad analüüsid vähe läbipaistvad ning põhinevad teatud võtmeaspektides ebamäärastel definitsioonidel.
Moreover, subsequent reforms of the EDP have increased the complexity of the analytical process. 
Lisaks on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse järjestikused reformid suurendanud analüütilise protsessi keerukust.
All this makes it difficult in some cases to establish a clear link between the analysis made and the conclusions drawn (see paragraphs 59 to 62, 72 to 83, 91 to 97 and 100 to 104). 
Selle tõttu on mõnel juhul raske kindlaks teha selget seost tehtud analüüsi ning selle järelduste vahel (vt punktid 59–62, 72–83, 91–97 ja 100–104).
141 There is therefore a need to balance the increased complexity and wider scope for economic judgement by enhancing transparency and thus facilitating public scrutiny. 
141 Seepärast on vaja tasakaalustada majandusliku hinnangu suuremat keerukust ja laiemat ulatust, parandades läbipaistvust ning hõlbustades seeläbi avalikku järelevalvet.
In recent years, the Commission has made commendable efforts to im‐ prove transparency. 
Viimastel aastatel on komisjon teinud kiiduväärt jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks.
However, these efforts are not yet sufficient and need to be pursued further (see paragraph 98). 
Need jõupingutused ei ole siiski piisavad ja neid tuleb jätkata (vt punkt 98).
Recommendation 7 The Commission (DG Economic and Financial Affairs) should further enhance the transparency and clarity of the EDP in the following areas: ο Assessment process: the Commission should be more transparent about the key aspects of its analyses. 
7. soovitus Komisjon (majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat) peaks jätkuvalt parandama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse läbipaistvust ja selgust järgmistes valdkondades: ο hindamisprotsess: komisjon peaks oma analüüsi võtmeaspektides suuremat läbipaistvust ilmutama.
It could achieve this by, for example, devising a methodology to identify and quantify the impact of one‐off and temporary measures, by providing sufficiently detailed explanations of its assessments and conclusions in country‐specific documents ‐ regarding, notably, the con‐ cept of ‘unexpected adverse economic events’ when assessing effective ac‐ tion ‐ and by establishing a methodological framework to weigh the impact of the relevant factors that it takes into account in its assessments. ο Accessibility of data: the Commission should make public all the detailed information needed to perform the calculations on which its analyses are based, thus enabling any interested third parties to replicate the assessments. ο Bottom‐up assessment: national fiscal councils should be involved in the assessment process by inviting them to provide independent scrutiny of the reliability of the figures and information provided by ministries of finance and used by the Commission in its analyses. ο Robustness of analysis: the Commission should consistently make use of all the relevant information made available in its forecasts, abide by the relevant methodologies and disseminate them as widely and promptly as possible. 
Selleks võiks näiteks välja töötada metoodika, mille abil kindlaks määrata ja kvantifitseerida ühekordsete ja ajutiste meetmete mõju, anda piisavalt põhjalikke selgitusi oma hinnangute ja järelduste kohta riigipõhistes dokumentides, eelkõige kontseptsiooni „ootamatud majandust kahjustavad sündmused” kohta meetmete mõjususe hindamise käigus, ning kehtestada metoodikaalane raamistik, et kaaluda asjakohaste tegurite mõju, mida komisjon võtab oma hindamises arvesse; ο juurdepääs andmetele: komisjon peaks avalikustama kogu üksikasjaliku teabe, mida on vaja analüüside aluseks olevate arvutuste tegemiseks, seega võimaldades mis tahes huvitatud kolmandal poolel hindamise käik taastada; ο alt-üles hindamine: riiklikud eelarvenõukogud tuleks kaasata hindamisprot-sessi, kutsudes neid üles tegema sõltumatut kontrolli rahandusministeeriumide esitatud ning komisjoni poolt oma analüüsides kasutatavate arvandmete ja teabe usaldusväärsuse üle; ο analüüsi põhjalikkus: komisjon peaks järjekindlalt kasutama kogu asjakohast teavet, mis on prognoosides kättesaadavaks tehtud, järgima asjakohast metoodikat ning levitama seda nii laialdaselt ja kiiresti kui võimalik.
Conclusions and recommendations 80 Debt criterion 142 The EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
Järeldused ja soovitused 80 Võlakriteerium 142 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on seni keskendunud rohkem valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui võlale.
The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not ap‐ ply to all Member States until at least 2020. 
Võlakriteerium võeti kasutusele alles 2012. aastal, seda rakendatakse järk-järgult ning vähemalt kuni 2020. aastani ei kohaldata seda kõigis liikmesriikides.
The assessment of the debt dynamics of Member States under an EDP initiated before November 2011 is inconclusive: these EDPs are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt (see para‐ graphs 68 to 69 and paragraph 104). 
Liikmesriikide võladünaamika hindamine enne 2011. aastat algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste raames on ebaselge: sellised menetlused saab tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kriteeriumi alusel ning sellele järgneb kolmeaastane üleminekumenetlus, mis käsitleb võlga (vt punktid 68–69 ja 104).
143 Flexibility add‐ons to the EDP have meant that, in unfavourable economic times, compliance may be recognised even if the debt‐to‐GDP ratio increases. 
143 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikkuse lisanõuded on tähendanud seda, et majanduslikult ebasoodsatel aegadel võib nõuetele vastavust tunnustada isegi juhul, kui võla suhe SKPsse kasvab.
This may undermine the credibility of the process and put at risk the sustainability of pub‐ lic debt, especially during protracted periods of recession (when debt can rise even if the debt criterion is met). 
See võib kahjustada menetluse usaldusväärsust ja seada kahtluse alla valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse, eelkõige pikemaajaliste majanduslanguse perioodide ajal (kui võlg võib kasvada isegi siis, kui võlakriteerium on täidetud).
Ultimately, whether or not the debt criterion is met, the key thing is to repay or sustainably re‐finance the actual amount of debt (see paragraphs 76 to 78). 
Lõpuks on oluline tegelik võlasumma tagasi maksta või jätkusuutlikult refinantseerida, sõltumata sellest, kas võlakriteerium on täidetud või mitte (vt punktid 76–78).