natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, this assumption is incorrect in the case of wood biomass because of the time trees need to grow to maturity and because of the failure to take into account the absorption and release of carbon that land would generate if not used for biomass production. 
See eeldus on aga väär puidu biomassi puhul, sest puude kasvamine võtab aega ja arvesse ei võeta seda, kui palju CO2 see maa seoks ja vabastaks, kui seda ei kasutataks biomassi tootmiseks.
This is further elaborated in Box A1. (ii) At the level of national greenhouse gas emissions accounting: under the current Kyoto national accounting rules for greenhouse gas emissions, the combustion of biomass counts as zero in the energy sector under the assumption that any resulting carbon stock changes are accounted for as emissions in the LULUCF72 sector. 
Seda käsitletakse põhjalikumalt selgituses A1. ii) Riiklike kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamise tasandil: kehtivate Kyoto riiklike kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestuseeskirjade alusel võrdub energiasektoris biomassi põletamine nulliga, eeldusel, et sellest tulenevaid süsinikuvaru muudatusi võetakse heitkogustena arvesse LULUCFi72 sektoris.
This is done in order to avoid counting these emissions twice. 
Sellega välditakse nende heitkoguste kahekordset arvestamist.
On the other hand, LULUCF is not yet fully included in the EU’s domestic reduction target for 2020, so the greenhouse gas emissions from the combustion of biomass are not currently accounted for in any sector. 
Teisest küljest ei võeta LULUCFit veel täielikult arvesse ELi-sisese kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2020. aasta eesmärgi raames, nii et biomassi põletamisel tekkivaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei arvestata praegu üheski sektoris.
In July 2016, the Commission proposed a regulation which would require greenhouse gas emissions and removals from LULUCF to be included in the 2030 climate and energy framework from 202173. 
Komisjon esitas 2016. aasta juulis ettepaneku võtta vastu määrus, milles nõutakse LULUCFi sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside heidete ja nende gaaside sidumise lisamist 2030. aasta kliima-ja energiapoliitika raamistikku alates 2021. aastast73.
4 Box A1 – Is the use of wood biomass carbon neutral?32 Burning wood to produce energy usually emits more carbon per unit of energy produced than does burning fossil fuels. 
Kas puidu biomassi kasutamine on CO2-neutraalne?32 Puidu põletamine energia tootmiseks tekitab tavaliselt rohkem CO2 toodetud energiaühiku kohta kui fossiilkütuste põletamine.
This means that the environmental benefits of bioenergy in the form of reduced greenhouse gas emissions cannot materialise in the use phase of the biomass (i.e. the burning of biomass for energy). 
See tähendab, et bioenergia kasulikkus keskkonnale kasvuhoonegaaside heite vähendamise näol ei saa realiseeruda biomassi kasutamise etapis (s.o biomassi põletamine energia saamiseks).
Instead, the benefits must be achieved during the production of the biomass, either by reducing emissions (especially when using wastes and residues, which would otherwise release their carbon to the atmosphere if not collected for energy), or by increasing carbon sinks (e.g. if the production of the biomass for energy increases plant growth, known as ‘additional’ biomass). 
Kasu tuleb tekitada hoopis biomassi tootmise ajal, kas vähendades heidet (eriti kui kasutatakse jäätmeid ja jääke, mis vabastaksid CO2 atmosfääri, kui neid ei kogutaks energia tootmiseks) või täiendades CO2 sidujaid (näiteks kui biomassi tootmine energia saamiseks edendab taimede kasvu, misjuhul seda nimetatakse täiendavaks biomassiks).
In the short term, burning biomass from wood waste or residue can deliver considerable reductions in greenhouse gas emissions. 
Lühiajaliselt võib puidujäätmete või -jääkide biomassi põletamine vähendada kasvuhoonegaaside heidet märkimisväärselt.
However, harvesting forests primarily for energy purposes will increase the CO2 content of the atmosphere even if new trees are planted, because newly planted trees cannot absorb the same amount of carbon as more mature trees, and it takes time for the amount of CO2 released during burning to be captured again. 
Metsa ülestöötamine energia tootmise eesmärgil suurendab aga atmosfääri CO2-sisaldust isegi siis, kui istutatakse uusi puid, sest äsja istutatud puud ei suuda siduda sama palju CO2 kui vanemad puud ja põletamise käigus vabanenud CO2 sidumine võtab aega.
This may even trigger an irreversible change in the global climate from one stable state to another at a higher temperature (‘climate tipping points’). 
See võib isegi pöördumatult muuta maailma kliimat ühelt stabiilselt olekult teise, kõrgema temperatuuriga olekusse (kliima murdepunktid).
Some scientists argue that the length of the carbon payback period does actually not matter, as long as all CO2 emissions are eventually absorbed. 
Mõned teadlased väidavad, et CO2 tasuvusaeg tegelikult ei loe, peaasi, et kogu CO2-heide lõpuks seotakse.
Further discussions refer to the appropriate reference scenarios. 
Muudes aruteludes viidatakse asjakohastele võrdlusstsenaariumidele.
According to the EEA Scientific Committee, “[t]he basic error in the assumption of general carbon neutrality of biomass is the failure to count the production and uses of biomass that land would generate if not used for bioenergy (the counterfactual). 
Euroopa Keskkonnaameti teaduskomitee sõnul on peamine viga biomassi üldise CO2-neutraalsuse väite juures see, et ei suudeta välja arvutada toodetava ja kasutatava biomassi hulka, mida maa toodaks, kui seda ei kasutataks bioenergia tootmiseks (vastupidine stsenaarium).
Therefore, the Committee recommends that only biomass grown in addition and wastes, i.e. biomass that would otherwise decay in the forest, should be used for bioenergy consumption. 
Seepärast soovitab komitee, et bioenergia tootmiseks kasutataks ainult täiendavat biomassi ja jäätmeid ehk biomassi, mis vastasel juhul metsas ära kõduneks.
The main risks that are not or only partly addressed were the following: (i) Intensification of forestry practices (see Table A2, risks 1(c), 2(c) and 3(c)). 
Peamised riskid, mida käsitletakse ainult osaliselt või ei käsitleta üldse, on järgmised: i) metsandustegevuse intensiivistumine (vt tabel A2, riskid 1(c), 2(c) ja 3(c)).
The Commission has not proposed to make the existing voluntary sustainability requirements mandatory. 
Komisjon ei ole teinud ettepanekut olemasolevate vabatahtlike säästlikkuse kriteeriumide kohustuslikuks muutmise kohta.
In the absence of binding standards ensuring an equal and high level of sustainable forest management practices75, the proposal thus relies on voluntary initiatives in the EU Member States (such as Forest Europe) and in non-EU countries supplying biomass to the EU. (ii) Intensification of agriculture practices (see Table A2, risks 1(b), 2(b) and 3(b)). 
Et puuduvad siduvad standardid säästlike metsamajandamise tavade võrdse ja kõrge taseme tagamiseks75, tugineb ettepanek ELi liikmesriikide ja ELi biomassiga varustavate kolmandate riikide vabatahtlikele algatustele (nagu „Euroopa metsad“); ii) põllumajandustegevuse intensiivistumine (vt tabel A2, riskid 1(b), 2(b) ja 3(b)).
In the current Renewable Energy Directive, the sustainability criteria for biofuels explicitly impose standards for keeping land in good agricultural and environmental condition76. 
Praeguses taastuvenergia direktiivis on biokütuste säästlikkuse kriteeriumidega sõnaselgelt kehtestatud standardid maa hoidmise kohta heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes76.
This requirement has been deleted in the RED II proposal. 
See nõue on teise taastuvenergia direktiivi ettepanekust välja jäetud.
As a consequence, the relevant environmental standards are not mandatory for areas that are not checked under the Common Agricultural Policy. 
Sellest tulenevalt ei ole asjakohased keskkonnastandardid kohustuslikud valdkondades, mida ei kontrollita ühise põllumajanduspoliitika raames.
There are also no such standards for biomass sourced outside the EU. (iii) Cascading (see Table A3, risk 6(a)). 
Samuti puuduvad sellised standardid väljastpoolt ELi sisseostetud biomassi puhul; iii) astmelinekasutamine(vttabelA3,risk6a).Ringmajanduseloogikakohaselttulekspuitu hästi kasutada enne selle taaskasutamist, ringlussevõtmist ja viimaks põletamist energia Mõjuhinnang SWD(2016) 418 final.
‘Impact assessment’ SWD(2016) 418 final. Article 17(6) of the RED that cross-compliance requirements apply to agricultural land used for producing biofuels and bioliquids. 
Taastuvenergia direktiivi artikli 17 lõikes 6 on sätestatud, et vastavusnõudeid kohaldatakse biokütuste ja vedelate biokütuste tootmiseks kasutatava põllumajandusmaa suhtes.
Some of these requirements are related to soil protection, maintenance of soil organic matter and structure, avoiding the deterioration of habitats, and water management. 
Mõned neist nõuetest on seotud mullakaitse, mulla orgaanilise aine ja struktuuri säilitamise, elupaikade kahjustamise ärahoidmise ja veemajandusega.
6 75 76 
75 76
Settingrenewableenergytargetsincombinationwithpublicsupportschemesfor bioenergy stimulates the use of bioenergy. 
Taastuvenergiaeesmärkidekehtestaminekoosbioenergiaalasteriikliketoetuskavadega soodustab bioenergia kasutamist.
This has been the case, especially for transport and electricity production, since the early 2000s. 
See on olnud nii alates 2000. aastate algusest, eriti transpordisektoris ja elektri tootmise valdkonnas.
Part of this biomass is imported: in 2015, the EU imported 34 % of the pellets and 9.5 % of the liquid biofuels it consumed77. 
Osa sellest biomassist imporditakse: 2015. aastal importis EL tarbitavatest graanulitest 34 % ja vedelatest biokütustest 9,5 %77.
Therefore, the proposed framework does not provide an adequate basis for protecting rural areas sufficiently against identified environmental and socio-economic risks nor for maximising their potential for further sustainable development. 
Seepärast ei ole esitatud raamistik asjakohane alus maapiirkondade piisavaks kaitsmiseks tuvastatud sotsiaal-majanduslike ja keskkonnariskide eest ega maapiirkondade säästva arengu edendamise võimaluste suurendamiseks.
7 77 AEBIOM, “Statistical report 2016”, pp. 121, 147 (calculated). 
77 Euroopa biomassiühenduse 2016. aasta statistikaaruanne, lk 121, 147 (arvutatud).
Figure A1 – Illustration of GHG supply chain emissions compared to reference fossil fuel emissions for the most representative solid biomass pathways 8 Note: Values exclude combustion and all emissions and removals of biogenic carbon in the supply chain, except methane. 
Joonis A1. Diagramm kasvuhoonegaaside tarneahela heite ja fossiilkütuste heite võrdlemiseks peamiste tahke biomassi kasutusviiside puhul Metsandusjäägid Tüvepuit Lühikese ra i eringiga madalmets Metsandusjäägid Tüvepuit Puidutööstuse jäägid Lühikese ra i eringiga madalmets Tüvepuit (NG) c Hakkpuit Graanulid Märkus: näitajad ei hõlma tarneahela biogeense CO2 põletamist, muud heidet ega sidumist, välja arvatud metaan.
Values are based on the default GHG emission values. 
Näitajad põhinevad kasvuhoonegaaside heite standardväärtustel.
SRC = Short Rotation Coppice. (a) The calculations are based on greenhouse gas data from eucalyptus cultivation in tropical areas. (b) Data are based on poplar cultivated in EU without any synthetic fertilization. (c) Stemwood (NG) = pellets produced using natural gas as process fuel, all the other pathways are based on wood as process fuel. 
SRC – lühikese raieringiga madalmets. (a) Arvutused põhinevad troopilistes piirkondades kasvatatava eukalüpti kasvuhoonegaaside andmetel. (b) Andmed põhinevad ELis ilma sünteetiliste väetisteta kasvatatava papli andmetel. (c) Stemwood (NG) – graanulid, mille tootmiseks kasutatakse keemiatööstuse protsessidest saadava kütusena maagaasi.
Source: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions. 
Allikas: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, „Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions.
Calculated according to the methodology set in COM(2016) 767, EUR 27215 EN, doi:10.2790/27486, p. 
Calculated according to the methodology set in COM(2016) 767“ (Tahke ja gaasilise bioenergia kasutusviisid.
131 (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf). 
Arvutatud dokumendis COM(2016) 767 sätestatud metoodika alusel), EUR 27 215 EN, doi:10.2790/27 486, lk 131 (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf).
Figure A2 – Illustration of GHG savings for the most representative biogas and biomethane pathways 9 Note: Values exclude combustion and all emissions and removals of biogenic carbon in the supply chain, except methane. Values are based on default GHG emission values. 
Diagramm kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta peamiste biogaasi ja biometaani kasutusviiside puhul Märkus: näitajad ei hõlma tarneahela biogeense CO2 põletamist, muud heidet ega sidumist, välja arvatud metaan. näitajad põhinevad kasvuhoonegaaside heite standardväärtustel.
Values higher than 100 % represent systems in which credits from improved agricultural management more than offset any supply chain emission. 
Üle 100 % näitajad pärinevad süsteemidest, kus põllumajanduse parema juhtimise arvestuspunktid on suuremad, kui on vajalik tarneahela heite korvamiseks.
For illustrative purposes, values obtained for the co-digestion of a mixture of 70 % (wet mass) manure and 30 % (wet mass) maize are also included. 
Näitlikustamise eesmärgil on kaasatud 70 % (märg mass) sõnnikut ja 30 % (märg mass) maisi sisaldava segu kääritamise näitajad.
141 (adapted) (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf). 
Arvutatud dokumendis COM(2016) 767 sätestatud metoodika alusel), EUR 27 215 EN, doi:10.2790/27 486, lk 141 (kohandatud) (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf).
Table A2 – Extent to which the risks associated to the production of biomass are addressed 1 Sustainability risks Risk addressed in the sustainability or GHG savings criteria of the RED II proposal? 
Tabel A2. Biomassi tootmisega seotud riskide käsitlemise ulatus Säästlikkusega seotud riskid Kas riski käsitletakse teise taastuvenergia direktiivi ettepaneku säästlikkuse kriteeriumides või kasvuhoonegaaside vähendamise kriteeriumides?
Related EU policy framework 1(a) due to direct land use change (e.g. deforestation, loss of protected areas) Yes: Article 26(2)(a), (b) and (c); Article 26(3)(b) and (c); Article 26(5)(a)(ii), (iii) and (iv); Article 26(5)(b)(ii), (iii) and (iv) EU Biodiversity Strategy: Birds Directive 2009/147/EC, Habitats Directive 92/43/EEC, Regulation on Invasive Alien Species No 1143/2014 1(b) due to intensification of agricultural practices (e.g. loss of crop diversity) Partly addressed by Article 7(1) that sets a limit on the use of food and feed crops for biofuels and bioliquids and biomass fuels for transport. 
Asjakohane ELi poliitikaraamistik 1(a) maakasutuse otsese muutuse tõttu (nt raadamine, kaitsealade kadu) Jah: artikli 26 lõike 2 punktid a, b ja c; artikli 26 lõike 3 punktid b ja c; artikli 26 lõike 5 punkti a alapunktid ii, iii ja iv; artikli 26 lõike 5 punkti b alapunktid ii, iii ja iv. ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia: linnudirektiiv 2009/147/EMÜ; elupaikade direktiiv 92/43/EMÜ; invasiivsete võõrliikide määrus (EL) nr 1143/201. 1(b) põllumajandustavade intensiivistumise tõttu (nt põllumajanduskultuuride mitmekesisuse vähenemine) Osaliselt käsitletakse artikli 7 lõikes 1, milles sätestatakse piirmäär toidu-ja söödakultuuride kasutamisele biokütuste, vedelate biokütuste ja transpordisektori biomasskütuste tootmiseks.
However, this limit does not apply to the use of crops for biogas for electricity. 
Seda piirmäära aga ei kohaldata selliste põllumajanduskultuuride kasutamisele, millest toodetakse elektri tootmise eesmärgil biogaasi.
In addition, the reference to cross compliance requirements (RED Article 17(6) has been removed. 
Lisaks on viide vastavusnõuetele (taastuvenergia direktiivi artikli 17 lõige 6) välja jäetud.
Common Agricultural Policy: Council Regulation No 1306/2013, Commission Implementing Regulation No 809/2014, Commission Delegated Regulation No 640/2014 1(c) due to intensification of forest management Partly addressed by Article 26(5)(a)(iv) and Article 26(5)(b)(iv), but no additional sustainable forest management (SFM) measures are imposed. 
Ühine põllumajanduspoliitika: nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013; komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 809/2014; komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014. 1(c) metsamajandamise intensiivistumise tõttu Osaliselt käsitletakse artikli 26 lõike 5 punkti a alapunktis iv ja punkti b alapunktis iv, kuid ei kehtestata täiendavaid säästva metsamajandamise meetmeid.
Article 26(5) fully relies on existing legislation and management plans. 
Artikli 26 lõige 5 tugineb täielikult olemasolevatele õigusaktidele ja majandamiskavadele.
In the absence of binding standards ensuring an equal and high level of sustainable forest management practices, the proposal relies on voluntary initiatives. 
Et puuduvad siduvad standardid säästlike metsamajandamise tavade võrdse ja kõrge taseme tagamiseks, tugineb ettepanek vabatahtlikele algatustele.
EU Forest Strategy COM(2013) 659 final 2(a) due to direct land use change (leading to e.g. loss of carbon in the soil, erosion) Yes: Article 26(3)(a); Article 26(4); Article 26(5)(a)(ii) and Article 26(5)(b)(ii) Common Agricultural Policy: Council Regulation No 1306/2013, Commission Implementing Regulation No 809/2014, Commission Delegated Regulation No 640/2014 2(b) due to intensification of agricultural practices (leading to e.g. compaction, loss of soil fertility, erosion) Partly addressed. 
ELi metsastrateegia COM(2013) 659 final 2(a) maakasutuse otsese muutuse tõttu (mis põhjustab näiteks pinnase süsinikukadu, erosiooni) Jah: artikli 26 lõike 3 punkt a; artikli 26 lõige 4; artikli 26 lõike 5 punkti a alapunkt ii; artikli 26 lõike 5 punkti b alapunkt ii. Ühine põllumajanduspoliitika: nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013; komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 809/2014; komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014. 2(b) põllumajandustegevuse intensiivistumise tõttu (mis põhjustab näiteks tihenemist, mullaviljakuse vähenemist, erosiooni) Osaliselt käsitletud.
Indirectly and partially addressed through Annex VI, point 6: certain agricultural management practices can be taken into account for calculating GHG emission savings (e.g. reduced or zero tillage, improved crop rotation, use of cover crops), if there is solid and verifiable evidence of soil carbon increase. 
Kaudselt ja osaliselt käsitletakse VI lisa punktis 6: kasvuhoonegaaside heite vähenemise arvutamisel võib võtta arvesse teatavat põllumajandustegevust (nt vähendatud mullaharimine või selle puudumine, parem külvikord, haljasväetistaimede kasutamine), kui mulla CO2-sisalduse suurenemise kohta on usaldusväärseid ja kontrollitavaid tõendeid.
No safeguards with respect to increased agricultural residue extraction leading to soil degradation are defined. 
Mulla degradatsiooni põhjustava põllumajandusjääkide sageneva eemaldamise kohta ei ole määratletud kaitsemeetmeid.
2(c) due to intensification of forest management (leading e.g. to loss of soil fertility in forests because Partly addressed. 
Asjakohane ELi poliitikaraamistik 2(c) metsamajanduse intensiivistumise tõttu (mis põhjustab näiteks mullaviljakuse vähenemist metsades toitainete – metsajääkide – eemaldamise tõttu) Osaliselt käsitletud.
While Article 26(5) includes requirements related to the risk of using unsustainable forest biomass production, no safeguards with respect to increased forest residue extraction leading to soil degradation are defined. 
Artikli 26 lõige 5 sisaldab nõudeid, vähendamaks ohtu kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, kuid mulla degradatsiooni põhjustava metsajääkide sageneva eemaldamise kohta ei ole kaitsemeetmeid kindlaks määratud.
No additional sustainable forest management (SFM) measures are imposed. 
Ei ole kehtestatud täiendavaid säästva metsamajandamise meetmeid.
Related EU policy framework of nutrient extraction – forest residues) management plans, if they meet the requirements set out in the same article. 
Artikli 26 lõige 5 tugineb täielikult olemasolevatele õigusaktidele ja majandamiskavadele, tingimusel, et need vastavad samas artiklis sätestatud nõuetele.
3(a) due to land use change (e.g. changes in water balance) Yes: Article 26(3)(a); Article 26(4); Article 26(5)(a)(ii) and Article 26(5)(b)(ii) Water Framework Directive 2000/60/EC 3(b) due to intensification of agricultural practices (e.g. irrigation, fertilisation) Partly addressed. 
ELi metsastrateegia COM(2013) 659 final 3(a) maakasutuse muutuse tõttu (nt muutused veetasakaalus) Jah: artikli 26 lõike 3 punkt a; artikli 26 lõige 4; artikli 26 lõike 5 punkti a alapunkt ii; artikli 26 lõike 5 punkti b alapunkt ii. Veepoliitika raamdirektiiv 2000/60/EÜ 3(b) põllumajandustegevuse intensiivistumise tõttu (nt niisutamine, väetamine) Osaliselt käsitletud.
Indirectly and partially addressed through Annex VI: SRC poplar without fertilisation results in slightly higher values for greenhouse gas emissions savings than fertilised SRC poplar. 
Kaudselt ja osaliselt käsitletakse VI lisas: lühikese raieringiga väetamata paplid vähendavad veidi rohkem kasvuhoonegaaside heidet kui lühikese raieringiga väetatud paplid.
Common Agricultural Policy: Council Regulation No 1306/2013, Commission Implementing Regulation No 809/2014, Commisson Delegated Regulation No 640/2014 3(c) due to intensification of forest management (e.g. changes in water balance) Partly addressed. 
Ühine põllumajanduspoliitika: nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013; komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 809/2014; komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014. 3(c) metsamajandamise intensiivistumise tõttu (nt muutused veetasakaalus) Osaliselt käsitletud.
While Article 26(5) includes requirements related to the risk of using unsustainable forest biomass production, no additional sustainable forest management (SFM) measures are imposed. 
Artikli 26 lõige 5 sisaldab nõudeid, vähendamaks ohtu kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, kuid mulla degradatsiooni põhjustava metsajääkide sageneva eemaldamise kohta ei ole kaitsemeetmeid kindlaks määratud.
EU Forest Strategy COM(2013) 659 final 4(a) due to lifecycle greenhouse gas emissions excluding biogenic carbon (e.g. fertiliser use, transport of the biomass, methane leakage from biogas plants) Partly: Article 26(7)(a), (b), (c); Article 26(7)(d) However, biogas for transport is not covered by the above greenhouse gas savings requirements. 
Asjakohane ELi poliitikaraamistik 4(a) olelusringis tekkiva kasvuhoonegaaside heite tõttu, välja arvatud biogeenne CO2 (nt väetiste kasutamine, biomassi vedu, metaani leke biogaasijaamadest) Osaliselt: artikli 26 lõike 7 punktid a, b ja c; artikli 26 lõike 7 punkt d. Eespool nimetatud kasvuhoonegaaside vähendamise nõuded ei hõlma aga transpordisektori jaoks toodetavat biogaasi.
Climate Policy: Proposal for a LULUCF Regulation Emission Trading System (ETS) Directives 2003/87/EC and 2009/29/EC, Effort Sharing Decision No 406/2009/EC, Fuel Quality Directive 2009/30/EC, Energy Efficiency Directive 2012/27/EU 4(b) due to indirect effects (e.g. indirect land use change (ILUC) due to displacement of food crop cultivation, younger forests) Partly addressed by Article 7(1) that sets a limit on the use of food and feed crops for biofuels and bioliquids and biomass fuels for transport. 
Kliimapoliitika: ettepanek LULUCFi määruse kohta heitkogustega kauplemise süsteemi direktiiv 2003/87/EÜ ja direktiiv 2009/29/EÜ; jõupingutuste jagamise otsus nr 406/2009/EÜ; kütusekvaliteedi direktiiv 2009/30/EÜ; energiatõhususe direktiiv 2012/27/EL. 4(b) kaudse mõju tõttu (nt toidukultuuride kasvatamise kõrvaletõrjumisest tingitud maakasutuse kaudne muutus, nooremad metsad) Osaliselt käsitletakse artikli 7 lõikes 1, milles sätestatakse piirmäär toidu-ja söödakultuuride kasutamisele biokütuste, vedelate biokütuste ja transpordisektori biomasskütuste tootmiseks.