natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2003, there has been an agreement13 between EU Member States that asylum applications should be processed in the country where the applicant first declares his or her intention to seek asylum. 
ELi liikmesriigid leppisid 2003. aastal kokku13, et varjupaigataotluseid tuleks töödelda riigis, kus taotleja väljendab esimest korda kavatsust varjupaika taotleda.
Whenever a national administration compares a person’s fingerprints against those registered in Eurodac, a hit is returned if that person has previously applied for asylum in another EU country and should be returned there. 
27 kui kõnealune isik on varem taotlenud varjupaika teises ELi riigis ja tuleks sinna tagasi saata.
56 The number of applications for asylum made by individuals who had already lodged an application for asylum in another Member State grew significantly until 2016, which was the peak of the migration crisis. 
56 Nende isikute esitatud varjupaigataotluste arv, kes olid varjupaigataotluse juba teises liikmesriigis esitanud, suurenes märkimisväärselt kuni 2016. aastani, mis oli rändekriisi haripunkt.
Most applicants tried to seek asylum in France or Germany having initially arrived in another EU country, as shown in Figure 8. Figure 8 – Asylum seekers with a previous application in another Member State Source: ECA based on data from eu-LISA. 
Enamik taotlejaid püüdis saada varjupaika Prantsusmaal või Saksamaal, olles esmalt saabunud mõnda teise ELi riiki, nagu on näidatud joonisel 8. Joonis 8.
Passenger Name Record 57 PNR is a new system. 
Broneeringuinfo 2016 2017 57 Broneeringuinfo süsteem on uus.
While the Member States share a common legal basis for its implementation, their ability to use the system to exchange information remains limited, as explained in paragraph 28. 
Kuigi liikmesriikidel on ühine õiguslik alus selle süsteemi rakendamiseks, on nende suutlikkus süsteemi teabevahetuseks kasutada endiselt väike, nagu on selgitatud punktis 28.
Between 2013 and 2017, over 140 000 incidents were recorded in Eurosur. 
Aastatel 2013–2017 registreeriti EUROSURis üle 140 000 intsidendi.
However, numerous participating countries did not record a significant number of incidents14. 
Mitu osalevat riiki aga ei registreerinud 28 märkimisväärset arvu intsidente14.
Austria, Belgium, Cyprus, Czech Republic, Germany, Denmark, France, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Sweden and Slovenia recorded below 5 000 incidents each, while Hungary, the most active country, registered over 25 000. 
Austria, Belgia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Sloveenia, Taani ja Tšehhi Vabariik registreerisid igaüks alla 5000 intsidendi, samas kui kõige aktiivsem riik Ungari registreeris üle 25 000 intsidendi.
They can choose whether to enter only compulsory information (e.g. data relating to illegal migration and cross-border crime and information from the surveillance of land and sea borders) or extended additional information such as information on legal or administrative measures after interception and information on air borders and checks at border checkpoints. 
Nad võivad valida, kas sisestada ainult kohustuslikku teavet (nt ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevusega seotud andmed ning maismaa-ja merepiiride seire teave) või laiendatud lisateavet, näiteks teave kinnipidamise järel võetavate õigus-või haldusmeetmete kohta ning õhupiiride ja piiripunktis tehtava kontrolliga seotud teave.
For example Finland has chosen to share all the information from its national situational picture, both compulsory and optional, while Poland and France only enter compulsory information. 
Näiteks Soome on otsustanud jagada kogu oma riikliku olukorrapildi teavet, nii kohustuslikku kui ka valikulist, Poola ja Prantsusmaa aga sisestavad ainult kohustusliku teabe.
VIS 59 The Schengen States have a common visa policy. 
VIS 59 Schengeni riikidel on ühine viisapoliitika.
They can issue common short-stay visas that allow the holder to stay for up to 90 days in any of the 26 Schengen countries. 
Nad võivad välja anda ühiseid lühiajalisi viisasid, mis võimaldavad viisa omanikul viibida ühes 26-st Schengeni riigist kuni 90 päeva.
In 2018, the Schengen States issued over 14 million short-stay Schengen visas15. 
Schengeni riigid andsid 2018. aastal välja üle 14 miljoni lühiajalise Schengeni viisa15.
60 The system makes it possible to verify the identity of a Schengen visa holder anywhere within the Schengen area. 
60 Süsteem võimaldab teha kindlaks Schengeni viisa omaniku isikusamasuse Schengeni ala piires.
A Schengen visa holder may cross the area’s external borders multiple times and may do so in different Schengen States. 
Schengeni viisa omanik võib ületada ala välispiire mitu korda ja erinevates Schengeni riikides.
In the first nine months of 2017, 35 million visa checks were carried out at the borders, compared to 14 Evaluation of Regulation (EU) No 1052/2013 of the European Parliament and of the Council of 22 October 2013 establishing the European Border Surveillance System, SWD(2018) 410, 19.12.2018. 
62 Teoreetiliselt võib see tuleneda asjaolust, et märkimisväärne arv nende riikide väljastatud viisadega reisijaid sisenes Schengeni alale mõne teise riigi kaudu, lükkas 14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1052/2013 (millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem) hindamine, SWD(2018) 410, 19.12.2018.
15 https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/visa-policy#stats 28 
15 https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/visa-policy#stats 29
However, given that most travellers are likely to apply for a visa from the country they intend to enter, and that a Schengen visa costs money16, it could indicate that visas are not systematically checked at all border checkpoints. 
Ent arvestades, et enamik reisijaid taotlevad tõenäoliselt viisat riigist, kuhu nad kavatsevad siseneda, ja et Schengeni viisa on tasuline16, võib see viidata asjaolule, et viisasid ei kontrollita süstemaatiliselt kõigis piiripunktides.
Information was not complete in some of the systems 63 The quality of the data in the information systems is of the utmost importance. 
Mõnes süsteemis ei olnud teave täielik 63 Infosüsteemides esitatud andmete kvaliteet on ülitähtis.
Entering data in the system is the responsibility of judicial and law enforcement authorities, as well as Member States’ national border authorities. 
Andmete sisestamine süsteemi on kohtu-ja õiguskaitseasutuste ning liikmesriikide piirivalveasutuste kohustus.
The border guards use this data as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
Piirivalveametnikud lähtuvad nendest andmetest, et teha otsuseid, mis mõjutavad Euroopa kodanike ohutust.
64 In accordance with EU legislation, the responsibility for data quality lies with the Member States. 
64 ELi õiguse kohaselt vastutavad andmete kvaliteedi eest liikmesriigid.
Therefore we found little reference to data quality control procedures at EU level. 
Seetõttu leidsime me ELi tasandil vähe teavet andmekvaliteedi kontrollimenetluste kohta.
Only the Eurodac regulation laid the foundation for a fingerprint quality control framework by making eu-LISA responsible for setting quality standards. 
Ainult Eurodaci määruses pandi alus sõrmejälgede kvaliteedikontrolli raamistikule, kohustades eu-LISAt sätestama kvaliteedistandardid.
65 The SIS II regulation did not involve the Commission or eu-LISA in the data quality process. 
65 SIS II määruses ei kaasatud komisjoni ega eu-LISAt andmekvaliteedi protsessi.
Instead, it made Member States responsible for the accuracy, timeliness and relevance of the data in the system17. 
Selle asemel pandi liikmesriikidele kohustus tagada süsteemides sisalduvate andmete täpsus, õigeaegsus ja asjakohasus17.
The national offices coordinate the functioning 16 A Schengen visa costs €60. 
Sellise kontrolli 16 Schengeni viisa maksab 60 eurot.
17 Article 34 of Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006. 
17 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikkel 34.
However, in line with the legal requirements on data protection, eu-LISA itself cannot see these individual alerts – the agency can only see the aggregate numbers of quality issues for each type of alert and each country. 
Kooskõlas andmekaitse õiguslike nõuetega ei saa eu-LISA nende hoiatusteadetega siiski ise tutvuda – amet näeb vaid kvaliteediprobleemide koondnäitajaid hoiatusteadetete liikide ja riikide kaupa.
68 The monthly reports show approximately 3 million warnings of potential data quality issues (out of an average total of 82 million records) meaning that the data might not meet the SIS II data quality requirements. 
68 Kuuaruannetes esitatakse võimalike andmekvaliteedi probleemide kohta ligikaudu 3 miljonit hoiatusteadet (kokku on kirjeid keskmiselt 82 miljonit), mis tähendab, et andmed ei pruugi vastata SIS II andmekvaliteedi nõuetele.
We found that neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Leidsime, et eu-LISA-l ega komisjonil ei ole jõustamisvolitusi, millega tagada, et liikmesriigid lahendaksid andmekvaliteediga seotud probleemid õigel ajal.
Furthermore, since eu-LISA cannot see the individual alerts, it has no way of knowing whether the alerts in a given month are new or remain unresolved from previous reports. 
Et eu-LISA ei näe üksikuid hoiatusteateid, ei saa ta ka teada, kas konkreetse kuu hoiatusteated on uued või eelmiste aruannete lahendamata probleemid.
69 According to the Commission’s evaluation of SIS II20, Schengen States have cited data quality problems as a frequent and recurring issue. 
69 Komisjoni läbi viidud SIS II hindamise20 põhjal on Schengeni riigid viidanud andmekvaliteediga seotud probleemidele kui sagedasele ja korduvale küsimusele.
issues emerge from the countries we visited: one concerns the completeness of the data, and the other concerns delays in entering data in the systems. 
Kokkuvõttes esineb meie külastatud riikides kaks peamist andmekvaliteediga seotud probleemi: üks puudutab andmeterviklust ja teine viivitusi andmete sisestamisel süsteemidesse.
70 The data in the system should allow border guards to uniquely identify the person being checked and determine whether to let him or her through. 
70 Süsteemiandmed peaksid võimaldama piirivalveametnikel teha kindlaks kontrollitava inimese isikusamasus ja otsustada, kas teda võib läbi lasta.
We found that, sometimes, border guards do not get adequate information from the system to make this decision. 
Leidsime, et vahel ei saa piirivalveametnikud selle otsuse tegemiseks süsteemist piisavat teavet.
71 For example, we found alerts where the first name of the person was inserted as a surname and missing or incomplete dates of birth making it difficult to identify the person21. 
71 Näiteks leidsime me hoiatusteateid, kus isiku eesnimi oli esitatud perekonnanimena, ning juhtumeid puuduvatest või ebatäielikest sünnikuupäevadest, mis raskendavad isiku tuvastamist21.
As a result of such issues, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they have to check manually. This not only makes border control less efficient, but also increases the risk of real hits being overlooked. 
(enamik valepositiivsed), mida ta peab ükshaaval kontrollima. Peale selle, et nii väheneb piirikontrolli tõhusus, suureneb oht, et õigeid kokkulangevusi ei märgata.
72 Incomplete records in SIS II also reduce the efficiency of other systems linked to it. 
72 SIS II puudulikud andmed vähendavad ka sellega seotud teiste süsteemide tõhusust.
For example, when Schengen States’ authorities are checking passenger information on the PNR list, they normally check it against alerts in SIS II. 
Näiteks kui Schengeni riikide asutused kontrollivad reisijainfot broneeringuinfo nimekirjast, võrdlevad nad neid tavaliselt SIS II hoiatusteadetega.
Incomplete alerts generate a large number of false positives wrongly indicating that a passenger is suspect. 
Ebatäielikud hoiatusteated tekitavad suure arvu valepositiivseid vasteid, mis osutavad ekslikult, et reisija on kahtlustatav isik.
Since every alert must be checked manually, this generates a significant workload for the Passenger Information Units processing the PNR lists. 
Et iga hoiatusteadet tuleb ükshaaval kontrollida, suureneb märgatavalt broneeringuinfo nimekirju töötlevate broneeringuinfo üksuste töökoormus.
The data provided from their reservation systems may contain as little as the passenger names and the flight number. 
Nende broneeringusüsteemidest saadud andmed võivad sisaldada kõigest reisija nime ja lennu numbrit.
73 VIS can only record short-term Schengen visas, even though Schengen States are still using over 200 different types of national visas and residence permits to allow third-country nationals to enter and travel around the Schengen area. 
73 VIS süsteemis saab registreerida ainult lühiajalisi Schengeni viisasid, olgugi et Schengeni riigid kasutavad jätkuvalt enam kui 200 eri liiki viisasid ja elamislube, et võimaldada kolmandate riikide kodanikel siseneda Schengeni alale ja seal reisida.
These permits are registered only in national databases, which are not shared with other countries. 
Need load registreeritakse ainult riiklikes andmebaasides, mida ei jagata teiste riikidega.
Almost 2.6 million such permits were issued in the Schengen area in 201722. 
Schengeni alal väljastati 2017. aastal selliseid lube peaaegu 2,6 miljonit22.
74 The Commission has identified this information gap and is currently working on a regulation to address the issue23. 
74 Komisjon on selle teabelünga kindlaks teinud ja koostab praegu määrust probleemi lahendamiseks23.
However, since these travel documents can be valid for up to 10 years, they will remain outside the system for years before the information gap is closed. 
Paraku jäävad need reisidokumendid süsteemist enne teabelünga sulgemist veel aastateks välja, sest nende kehtivusaeg on kuni kümme aastat.
75 In relation to Eurosur, one weakness is that Member States submit their reports in different formats. 
75 EUROSURi üks puudusi seisneb selles, et liikmesriigid esitavad oma aruandeid eri vormingus.
This means that the information cannot be easily aggregated and may not even be accessible to other Member States for technical reasons. 
See tähendab, et teavet ei ole võimalik hõlpsasti koondada ja tehnilistel põhjustel ei pruugi see olla teistele liikmesriikidele isegi mitte kättesaadav.
When there is an increase in events at the borders, it can be difficult for an operator to record these quickly in the system. 
Kui piiridel esineb rohkem intsidente, võib töötajal olla keeruline neid süsteemis kiiresti registreerida.
Data quality can suffer as a result24. Furthermore, some Member States report incidents on a case-by-case basis, while others provide only aggregated data. 
tulemusena võib kannatada andmekvaliteet24. Lisaks annavad mõned liikmesriigid intsidentidest aru ükshaaval, teised aga esitavad ainult koondandmed.
Some Member States create an incident report for each individual, while others create one incident report covering numerous people. 
Mõned liikmesriigid koostavad intsidendiaruande iga isiku kohta, teised aga koostavad mitut isikut hõlmava ühe intsidendiaruande.
This renders the statistics on the number of incidents reported by Member States irrelevant, because they do not show the true scale of the problem. 
Seetõttu on statistika liikmesriikide teatatud intsidentide arvu kohta mõttetu, sest see ei näita probleemi tegelikku ulatust.
It also makes it difficult for Frontex to monitor developments and prioritise the allocation of additional resources as needed. 
Samuti on seepärast Frontexil raske jälgida suundumusi ja järjestada vajaduspõhiselt lisavahendite eraldamist.
Sometimes, however, Member States do not enter information as soon as they become aware of it. 
Vahel aga ei sisesta liikmesriigid teavet kohe, kui nad selle saavad.
78 PNR data is generated during reservation, and airlines are subject to fines for late delivery of passenger lists. 
78 Broneeringuinfo tekib broneerimise ajal ja lennuettevõtjaid võidakse trahvida reisijate nimekirjade esitamisega viivitamise eest.
However, SIS II and Eurosur do not have such specific time limits for entering information25. 
SIS II ja EUROSURi puhul aga selliseid kindlaid teabe sisestamise ajapiiranguid ei ole25.
79 Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders, but the timeliness of the information depends on how promptly the Member States enter it. 
79 EUROSUR peaks esitama reaalajas teavet piiridel valitseva olukorra kohta, kuid teabe õigeaegsus sõltub sellest, kui kiiresti liikmesriigid selle sisestavad.
Some of the countries covered by our audit do indeed enter information into Eurosur on a real-time basis, while others do so only once a week. 
Mõned meie auditisse kuuluvad riigid sisestavad EUROSURi teavet tõepoolest reaalajas, samas kui teised teevad seda vaid üks kord nädalas.
This means that an incident at the border (i.e. a large group of migrants arriving) might not appear in the European system until up to one week later. 
See tähendab, et piiril aset leidnud intsident (nt saabub suur arv rändajaid) võib Euroopa süsteemis nähtavaks saada alles kuni üks nädal hiljem.
80 The Dublin regulation26 states that the country through which the asylum seeker first entered the European Union is responsible for examining an application for asylum. 
80 Dublini määruses26 sedastatakse, et varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutab riik, mille kaudu varjupaigataotleja esmalt Euroopa Liitu sisenes.
Member States have a maximum time limit of 72 hours27 to take fingerprints and transmit them to Eurodac, starting from the moment a person seeks asylum or is apprehended during an irregular border crossing. If the person seeking asylum moves to another Member State, the delayed transmission can lead to the wrong Member State being designated responsible for processing the asylum application (see paragraphs 55-56). 
Liikmesriikidel on aega kuni 72 tundi27, et võtta sõrmejäljed ja edastada need Eurodac-24 Allikas: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1052/2013 (millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR)) hindamine, 12.9.2018, lk 44.
25 PNR data is generated during reservation, and airlines are subject to fines for late delivery of passenger lists. 
25 Broneeringuinfo tekib broneerimise ajal ja lennuettevõtjaid võidakse trahvida reisijate nimekirjade esitamisega viivitamise eest.
26 Regulation (EU) No 604/2013. 
26 Määrus (EL) nr 604/2013.
27 Article 9(1) and Article 14(2) of the Eurodac Regulation. 
27 Eurodaci määruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 14 lõige 2.
Picture 1 – Collecting fingerprints for registration in Eurodac 34 © EU, 2015/Source: EC - Audiovisual Service/Photographer: Angelos Tzortzinis 81 Since Eurodac started operating, there has not been a single year in which all Member States have transmitted the required information on time. 
Foto 1. Sõrmejälgede võtmine registreerimiseks Eurodacis 34 © EL, 2015 / allikas: Euroopa Komisjoni audiovisuaaltalitus / fotograaf: Angelos Tzortzinis 81 Alates Eurodaci käivitamisest ei ole olnud ühtki aastat, kus kõik liikmesriigid oleks nõutud teabe õigeks ajaks edastanud.
Fifteen countries’ average transmission times exceeded the time limit for entering the fingerprints in 2017 – see Figure 9. 
Viieteistkümne riigi keskmine edastusaeg ületas 2017. aastal sõrmejälgede süsteemi sisestamise tähtaja – vt joonis 9.
While the regulation foresees derogations to the data entry deadlines, there is no mechanism in place to distinguish these from irregular delays. 
Kuigi määruses kehtestatakse erandid, mis võimaldavad andmete sisestamise tähtaegadest kõrvale kalduda, puudub mehhanism, mis eristaks neid ebaseaduslikest viivitustest.
82 As Figure 9 shows, it took Spain, for example, 30 days on average to transmit fingerprints in Eurodac in 2017. 
82 Joonisel 9 näidatakse, et näiteks Hispaanial kulus 2017. aastal sõrmejälgede Eurodaci edastamiseks keskmiselt 30 päeva.
This means that a person apprehended during an irregular border crossing into Spain had on average 30 days to reach another Member State and apply for asylum there. 
See tähendab, et Hispaania piiri ebaseadusliku ületamise käigus kinnipeetud isikul oli keskmiselt 30 päeva aega, et jõuda teise liikmesriiki ja taotleda seal varjupaika.
Authorities in that other country checking the fingerprints against the data in Eurodac would not have found any matches. 
Eurodaci andmete põhjal sõrmejälgi kontrollides ei oleks selle teise riigi ametiasutused leidnud ühtki kokkulangevust.
Consequently, the other country would have been obliged to process the person’s asylum application. 
Järelikult oleks see teine riik olnud kohustatud töötlema isiku varjupaigataotlust.
Conclusions and recommendations 83 We examined whether the EU information systems for internal security support border control efficiently. 
Järeldused ja soovitused 83 Uurisime, kas ELi sisejulgeoleku infosüsteemid toetavad tõhusalt piirikontrolli.
We concluded that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks. 
Jõudsime järeldusele, et piirikontrolli käigus kasutavad piirivalveametnikud neid süsteeme ja tuginevad neile aina rohkem.
However, some data is currently not included in the systems, while other data is not complete or not entered in a timely manner. 
Siiski puuduvad süsteemidest teatavad andmed ja osa andmetest ei ole täielikud või õigeks ajaks sisestatud.
This reduces the efficiency of some border checks. 
See vähendab mõneti piirikontrolli tõhusust.
84 We found that the EU information systems were generally well designed to facilitate border checks. 
84 Leidsime, et ELi infosüsteemid on piirikontrolli hõlbustamiseks üldiselt hästi üles ehitatud.
The countries we visited have set up their systems in line with the applicable legal framework. 
Meie külastatud riigid on rajanud oma süsteemid kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga.
Nevertheless, some national SIS II and VIS components facilitated more efficient border checks than others (see paragraphs 17-21). 
Samas võimaldasid SIS II ja VIS süsteemide mõned riiklikud komponendid tõhusamat piirikontrolli kui teised (vt punktid 17–21).
85 While Member States are sharing more and more information via the systems, legal constraints (data protection and national security rules) prevent sharing of human resources. 
85 Kuigi liikmesriigid jagavad süsteemide kaudu aina rohkem teavet, takistavad õiguslikud piirangud (andmekaitse-ja riiklikud julgeolekueeskirjad) töötajate jagamist.
We also noted that the systems were set up without a training environment in which border guards could practise scenarios that they do not encounter frequently on the job (see paragraphs 22-23). 
Lisaks märkasime, et süsteemides puudub koolituskeskkond, kus piirivalveametnikud saaksid läbi mängida stsenaariumeid, mida neil ametipostil sageli ei teki (vt punktid 22–23).
Recommendation 1 – Promote the use of SIS II and VIS training environments The Commission should promote the use by the Member States of the central SIS II and VIS training environments, which would allow border guards to experience real life situations during their training. Timeframe: end of 2020. 
1. soovitus: edendada süsteemide SIS II ja VIS koolituskeskkondade kasutamist Komisjon peaks edendama süsteemide SIS II ja VIS koolituskeskkondade kasutamist, mis võimaldaks piirivalveametnikel matkida tegelikke olukordi. Tähtaeg: 2020. aasta lõpp.
86 The implementation of IT solutions was sometimes delayed, both at EU and national level. 
86 Nii ELi kui ka riikide tasandil esines mõnikord viivitusi IT-lahenduste rakendamises.
Four years after the Eurosur regulation entered into force, only half of the Member States were sharing all obligatory and voluntary information on the Eurosur platform. 
Neli aastat pärast EUROSURi määruse jõustumist jagasid ainult pooled liikmesriikidest EUROSURi platvormil kogu kohustuslikku ja vabatahtlikku teavet.