natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The very short time frame in which ISPA had to be implemented had implications for project maturity and the readiness of national authorities. 
Projektide küpsust ja riiklike ametiasutuste valmisolekut mõjutas väga lühike aeg, mille vältel tuli ISPAt rakendada.
AUDIT OBSERVATIONS 13. 
AUDITI TÄHELEPANEKUD 13.
The Commission secured the national strategies for the transport and environment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory requirement. 
Komisjon tagas, et kandidaatriikide riiklikud transpordi-ja keskkonnavaldkonna strateegiad põhinevad riiklikel investeerimiskava-del ja -programmidel, ehkki õigusaktid seda ei nõua.
The strategies were also presented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) before the presentation of individual projects. 
Komisjon esitas strateegiad enne üksikprojektide esitlemist ka ISPA korralduskomiteele (liikmesriikide esindajatele).
The Commission actively encouraged national authorities to build on existing national plans (for example, to implement the urban wastewater treatment directives) because of the limited time available. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Komisjon innustas aktiivselt riiklikke ametiasutusi lähtuma piiratud aja tõttu olemasolevatest riiklikest kavadest (näiteks linnade reovee puhastamise direktiivide rakendamiseks). Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
The ISPA regulations were adopted in 1999 and the first ISPA manual was provided in 2000. 
ISPA määrused võeti vastu 1999. aastal ja esimene ISPA käsiraamat ilmus 2000. aastal.
The advice given in the ISPA manual and through various other channels (see reply to 20) had to be developed together with the candidate countries concerned and to take account of their implementation realities which were evolving. 
ISPA käsiraamatu ja muude kanalite kaudu (vt vastus punktile 20) antavaid nõuandeid tuli arendada koos asjaomase kandidaatriigiga ja võtta arvesse muutuvaid rakendamistingimusi neis riikides.
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited time frame, for example through meetings held in all candidate countries from 1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines. 
Lisaks ametlikele suunistele tehti suuri jõupingutusi, et väga piiratud aja jooksul valmistada ette pind ISPA jaoks, näiteks alates 1998. aastast kandidaatriikides PHARE toetusel projektide kavandamise ettevalmistamiseks peetud kohtumiste kaudu.
The Commission attempted to ensure that beneficiaries justified their projects according to an economic and financial rationale, and by reference to considerations such as viability and affordability to the population served. 
Komisjon püüdis tagada, et abisaajad põhjendaksid oma projekte majanduslikult ja finantsiliselt ning lähtudes sellistest kaalutlustest nagu elujõulisus ja hinna vastuvõe-tavus teenindatavale elanikkonnale.
However, for environmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance where there were no alternatives and the projects had to be carried out anyway to implement the acquis. 
Samas juhul, kui alternatiivid puudusid ja projekte oli vaja õigustiku rakendamiseks asjaoludest sõltumata ellu viia, oli keskkonnaprojektide tasuvusanalüüsi asjakohasus piiratud.
In some cases a better cost–benefit analysis would have delayed the project without adding much value. 
Mõnedel juhtudel oleks parem tasuvusanalüüs projekti elluviimist edasi lükanud, andmata kuigi palju lisandväärtust.
The Commission made every effort to monitor the projects and help national authorities to mitigate the consequences of delays. 
Komisjon on teinud kõik projektide järelevalve jaoks ja selleks, et aidata riiklikel ametiasutustel leevendada viivituste tagajärgi.
Specific action plans were prepared in some countries for the most problematic projects. 
Mõnes riigis koostati kõige prob-leemsemate projektide jaoks konkreetsed tegevuskavad.
By the end of September 2008, a further three of the projects in the sample had been completed by the original date. 
2008. aasta septembri lõpuks lõpetati tähtaegselt veel kolm valimisse valitud projekti.
While delays are certainly not uncommon for large infrastructure projects, in the particular case of ISPA beneficiary countries the first ISPA projects were victims of the start-up phase of a new instrument in the candidate countries. 
Kuigi viivitused ei ole suurte infrastruktuuriprojektide puhul harvad, langesid ISPA kaudu rahastatavate riikide esimesed ISPA projektid uue kandidaatriikide rahastamisvahendi käivitusetapi ohvriks.
There was no experience with external investment assistance programmes on this scale prior to ISPA. 
Puudusid niivõrd suurte välisinvesteeringuabi programmide ISPA-eelsed kogemused.
However the learning curve (both in the accession countries and in the Commission) improved significantly from the middle of the programming period onwards. 
Siiski paranes programmiperioodi keskpaigaks nii läbirääkijariikide kui ka komisjoni võime õppida kogemustest.
In general, delayed tendering procedures were the main factor. 
Üldiselt olid peamiseks teguriks viivitused hankemenetlustes.
Once works started, most projects made good progress. 
Kui aga töö oli käivitunud, oli enamik projekte üsna edukad.
The ex ante control by the EC delegations of procurement was mandatory. 
Hangete eelkontroll Euroopa Komisjoni delegatsioonide poolt oli kohustuslik.
Delays were one of the costs of ensuring value for money through fair and transparent procurement procedures. 
Viivitused olid lihtsalt üks lisakulu, mis kaasnes hankemenetluste õigluse ja läbipaistvuse tagamisega, et saavutada parim hinna ja kvaliteedi suhe.
The shortcomings in CBAs and financial analyses were often due to lack of a consistent approach among the many international consultants that prepared the majority of projects, poor data, or a lack of expertise within the national administrations. 
Tasuvus-ja finantsanalüüsi puuduste põhjuseks olid sageli järjekindla lähenemisviisi puudumine paljudel rahvusvahelistel nõustajatel, kes valmistasid ette enamiku projektidest, ning puudulikud andmed või oskusteabe puudumine riiklikes ametiasutustes.
Nevertheless, the Commission ensured that revenue-generating projects all had at least a complete financial analysis. 
Sellegipoolest tagas komisjon, et kõigi tulusate projektide puhul oli vähemalt finantsanalüüs tehtud.
It accepted non-quantified socio-econmic analyses or statements in place of a complete CBA for environment projects, in view of the absence of a generally accepted methodology for quantifying environmental benefits and the fact that these projects were in the main implemented in order to comply with EU directives. 
Komisjon võttis keskkonnaprojektide puhul vastu arvnäitajateta sotsiaal-majanduslikke analüüse või aruandeid täielike tasuvusanalüüside asemel, arvestades, et puuduvad üldtunnustatud meetodid keskkonnaalase kasu arvuliseks väljendamiseks, ning pidades silmas asjaolu, et kõnealuseid projekte rakendati peamiselt ELi direktiivide täitmiseks.
23. (a) The 2000–01 ISPA projects were the first ones in which CBA was used. (b) Where there were inconsistencies, the Commission routinely asked for clarifications or corrections. 
23. a) Tasuvusanalüüsi kasutati esmakordselt 2000.–2001. aasta ISPA projektides. b) Vastuolude ilmnemisel nõudis komisjon alati selgitusi või parandusi.
These exchanges improved the reliability of the analyses. (c) The Commission refers to its reply at point 22. 
See teabevahetus parandas analüüside usaldusväärsust. c) Komisjon viitab oma vastusele punktis 22.
35 31. (a) ISPA was intended to provide candidate countries with experience in this area during the pre-accession period, so that they would have fewer problems with using the Structural and Cohesion Funds after accession. 
35 31. a) ISPA pidi pakkuma ühinemiseelsel perioodil kandidaatriikidele kogemusi selles valdkonnas, et neil oleks pärast ühinemist vähem probleeme struktuuri-ja ühtekuuluvusfondide kasutamisel.
Delays due to ex ante control procedures and retendering were one of the costs of ensuring fair and transparent procurement. 
Õiglase ja läbipaistva hankemenetluse tagamise hinnaks olid viivitused eelkontrollimenetluste ja uute hangete korraldamise tõttu.
Textbox 5 Procurement procedures in Latvia have much improved since the start of ISPA. 
5. selgitus Hankemenetlused Lätis on pärast ISPA käivitamist oluliselt paranenud.
For instance, tenders for Cohesion Fund projects approved in 2005 were launched promptly and implementation of most projects started in 2006. 
Näiteks 2005. aastal heaks kiidetud Ühtekuuluvusfondi projektide hankemenetlused käivitusid kiiresti ja enamiku projektide rakendamine algas 2006. aastal.
The importance of a fair and effective tendering procedure must take precedence over the risk of delays. 
Õiglane ja tulemuslik pakkumismenetlus peab viivitusteohu üles kaaluma.
Textbox 6 Retendering protected the Community interest in this case. 
6. selgitus Uue pakkumise väljakuulutamine kaitses kõnealusel juhul ühenduse huve.
Work has since resumed on this project. (c) The Commission refers to its reply at point 30. 
Töö projekti kallal on taaskäivitunud. c) Komisjon viitab oma vastusele punktis 30.
Textbox 7 For large and complex infrastructure projects which are expected to be implemented over the period of several years it is not uncommon for certain adjustments to be required to initial plans. (d) The Commission provided guidance in January 2005 to avoid problems in the transition from ISPA to Cohesion Fund rules in the 10 new EU Member States after accession. 
7. selgitus Suurte ja keerukate infrastruktuuriprojektide puhul, mida viiakse eeldatavalt ellu mitme aasta jooksul, tuleb algseid plaane sageli teataval määral muuta. d) Komisjon esitas 2005. aasta jaanuaris suunised, kuidas vältida EU-10 riikides pärast ühinemist probleeme üleminekul ISPA-lt Ühtekuuluvusfondi eeskirjadele.
Delays have mainly been due to ensuring compliance with procurement rules in order to protect the Communities’ financial interest. 
Viivitusi põhjustas peamiselt hanke-eeskirjade täitmise tagamine, et kaitsta ühenduse finantshuve.
Such delays and the associated potential cost increases due to late tendering are the price to pay for financial soundness, a fact which the Court has recognised in its previous audits of ISPA, where it has acknowledged the beneficial effect of the ex ante control by EC delegations (e.g., point 8.42 of the Court’s 2003 annual report). 
Sellised viivitused ja nendega seotud võimalik kulude kasv pakkumiste esitamise hilinemise tõttu on hind, mida tuleb maksta rahandusliku usaldusväärsuse nimel. Seda on kontrollikoda tunnistanud juba oma varasemates ISPA auditites, kus ta tunnustas Euroopa Komisjoni delegatsioonide teostatava eelkontrolli kasulikku mõju (vt näiteks kontrollikoja 2003. aasta aruande punkt 8.42).
In any case, faster approval of flawed tender documents might well have resulted in higher bids or to disputes leading in the end to much higher costs. 
Igal juhul oleks vigaste pakku-misdokumentide kiirem kinnitamine võinud põhjustada kõrgemat hinda või lõpuks suuremat kulu tekitavaid vaidlusi.
Delays due to clarification of applications and cost–benefit analyses must also be accepted. 
Aktsepteerida tuleb ka taotluste läbivaatamisest ja tasuvusanalüüsist põhjustatud viivitusi.
The failure to keep to initial cost estimates was due to inadequate project preparation, despite the use of international consultants, and also to poor cost control during implementation. 
Põhjuseks, miks esialgsetest kuluprognoo-sidest ei õnnestunud kinni pidada, olid vaatamata rahvusvaheliste konsultantide kasutamisele projekti ebapiisav ettevalmistus ja puudulik kulude kontrollimine rakendamisel.
Some countries suffered high cost inflation in the construction sector due to fast economic growth. 
Mõnedes riikides oli ehitussektoris kiire majanduskasvu tõttu suur kulude inflatsioon.
As a general rule ISPA financing memoranda were not amended to allow for cost increases thus putting pressure on national authorites to take action to control these. 
Üldreeglina ei tehtud ISPA finantspro-tokollides muudatusi, mis võtaksid arvesse kulude suurenemisi, millega sunniti riiklikke ametiasutusi võtma meetmeid nende kontrollimiseks.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Eriaruanne nr 12/2008.
The sharp acceleration of inflation in some of the new Member States after accession was unexpected and not predicted by the financial institutions. 
Ootamatu oli inflatsiooni järsk kiirenemine mõnes uues liikmesriigis pärast ühinemist, mida finantsinstitutsioonid ei olnud ennus-tanud.
It was due to rapid price increases of specific raw materials on world markets and fast economic growth in the majority of the new Member States which led to a boom in the construction sector resulting in above-average price increases in the industry. 
Seda põhjustas konkreetsete toormaterjalide kiire hinnatõus maailmaturul ja kiire majanduskasv enamikus uutest liikmesriikidest, mis põhjustas buumi ehitussektoris ja seetõttu keskmisest suurema hinnatõusu selles majandusharus.
Other factors contributing to cost overruns included: • projects being submitted to the Commission at a very early stage where no detailed technical documentation for the best solution existed; • euro/national currency exchange rate fluctuations, especially in favour of the national currencies. (a) The underestimation of costs sometimes led to no bids being received at the planned prices. (b) Delays often occurred between the award of the grant and the start of the construction phase. 
Muude ülekulusid põhjustanud tegurite hulgas olid: • projektide esitamine komisjonile väga varases staadiumis, kus ei olnud veel parima lahenduse jaoks vajalikku üksikasjalikku tehnilist dokumentatsiooni; • euro ja riigi vääringu vahetuskursi kõiku-mised, eriti riigi vääringu kasuks. a) Kulude alahindamise tõttu ei laekunud mõnikord kavandatud hindadega pakkumisi. b) Viivitused juhtusid sageli toetuse andmise ja ehitusetapi alustamise vahel.
ISPA also had other objectives, of which the main one was to prepare for using the Structural and Cohesion Funds. 
ISPA-l oli ka muid eesmärke, millest peamine oli kandidaatriikide ettevalmistamine struktuuri-ja ühtekuuluvusfondide kasutamiseks.
The relatively low allocation of ISPA in relation to needs means that it could only begin to close the infrastructure gap. 
Vajadustega võrreldes suhteliselt väiksed ISPA eraldised viitavad sellele, et ISPA sai infrastruktuuri lõhe ületamist ainult alustada.
By the end of September 2008 a further three of the projects had been completed. 
2008. aasta septembri lõpuks viidi lõpule veel kolm projekti.
37 (c) By the end of September 2008 a further seven of the 32 projects audited had been completed. 
37 c) 2008. aasta septembri lõpuks oli lõpule viidud veel seitse 32 auditeeritud projektist.
The Commission agrees with the Court’s recommendation and will continue to monitor closely the implementation of ex-ISPA projects. 
Komisjon on nõus kontrollikoja soovitusega ning jätkab endiste ISPA projektide elluviimise pingsat jälgimist.
Some projects will be evaluated as part of the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays in implementation and including recommendations on how risk analysis (an important but often weak part of cost–benefit analysis) can be improved. 
Mõned projektid lähevad hindamisele 2000.–2006. aasta järelhindamise käigus, pöörates erilist tähelepanu ülekuludele ja rakendamisel esinevatele viivitustele ning soovitustele, kuidas saaks parandada riskianalüüsi (tasuvusana-lüüsi oluline, kuid sageli nõrk osa).
The new regulations for pre-accession assistance were adopted in 2006 and 2007. 
Ühinemiseelset abi käsitlevad uued määrused võeti vastu 2006. ja 2007. aastal.
The new approach is much wider than under ISPA with its narrow focus on infrastructure projects, and is in fact a mini-Structural Fund. 
Uus lähenemisviis on palju laiem ISPA omast, mis keskendus kitsalt infrastruktuuripro-jektidele, ja kujutab endast tegelikult omamoodi ministruktuurifondi.
The regional development component of IPA takes up earlier recommendations of the Court regarding the adequate preparation of candidate countries for the Structural Funds. 
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi regionaalarenguosas võetakse arvesse kontrollikoja varasemaid soovitusi kandidaatriikide piisava ettevalmistamise kohta struktuurifondide jaoks.
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States in the Funds Coordination Committee, proposing solutions. 
Komisjon on arutanud viivituste probleeme liikmesriikidega vahendite kooskõlastamise komitees ning pakkunud välja lahendusi.
Besides the technical assistance facility, Jaspers which is available in the new Member States, other means of improving project preparation and implementation that the Commission is encouraging include starting approval procedures early with pre-apprais-als and advancing tender preparation. 
Peale tehnilise abi vahendi Jaspers, mida uued liikmesriigid saavad kasutada, soovitab komisjon projektide ettevalmistamise ja rakendamise parandamiseks muu hulgas alustada heakskiitmismenetlusi varakult eelhindamistega ja parandada pakkumiste ettevalmistamist.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
European Court of Auditors Special Report No 12/2008 The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 2009 — 37 pp. — 21 x 29.7 cm ISBN 978-92-9207-161-5 doi: 10.2865/55186 
Euroopa Kontrollikoda Eriaruanne nr 12/2008 Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus 2009 – 37 lk – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9207-159-2 doi: 10.2865/5394
Free publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Commission’s representations or delegations. You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758. 
Tasuta väljaanded: • EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu); • Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides; • kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile +352 2929-42758.
ISPA WAS ONE OF THE INSTRUMENTS TO ASSIST THE CANDIDATE COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE IN THE PREPARATION FOR ACCESSION TO THE EUROPEAN UNION. 
ISPA OLI ÜKS INSTRUMENTIDEST KESK JA IDAEUROOPA KANDIDAATRIIKIDE ABISTAMISEL EUROOPA LIIDUGA ÜHINEMISEKS ETTEVALMISTAMISEL.
IT SUPPORTED PROJECTS IN THE ENVIRONMENT AND TRANSPORT SECTORS. 
ISPA TOETAS KESKKONNA JA TRANSPORDISEKTORITE PROJEKTE.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS ISBN 978-92-9207-161-5 QJ-AB-08-012-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA ISBN 978-92-9207-159-2 QJ-AB-08-012-ET-C
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN EUROPEAN UNION FOOD AID FOR DEPRIVED PERSONS: AN ASSESSMENT OF THE OBJECTIVES, THE MEANS AND THE METHODS EMPLOYED Special Report No 6 2009 ISSN 1831-0834 
EUROOPA KONTROLLIKODA ET EUROOPA LIIDU TOIDUABI PUUDUSTKANNATAVATELE ISIKUTELE: EESMÄRKIDE, VAHENDITE JA MEETODITE HINDAMINE Eriaruanne nr 6 2009 ISSN 1831-0818
Special Report No 6 2009 EUROPEAN UNION FOOD AID FOR DEPRIVED PERSONS: AN ASSESSMENT OF THE OBJECTIVES, THE MEANS AND THE METHODS EMPLOYED (pursuant to Article 248(4), second subparagraph, EC) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Eriaruanne nr 6 2009 EUROOPA LIIDU TOIDUABI PUUDUSTKANNATAVATELE ISIKUTELE: EESMÄRKIDE, VAHENDITE JA MEETODITE HINDAMINE (vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule) EUROOPA KONTROLLIKODA
2 EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-45410 Fax +352 4398-46410 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 6 2009 More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu). 
2 EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-45410 Faks +352 4398-46410 E-post: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Eriaruanne nr 6 2009 Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2009 ISBN 978-92-9207-340-4 doi: 10.2865/2420 © European Communities, 2009 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009 ISBN 978-92-9207-338-1 doi: 10.2865/24081 © Euroopa ühendused, 2009 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Printed in Belgium Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
3 Paragraph I–IX 1–17 1–7 8–13 14–17 18–22 23–75 23–33 23–24 25–27 28–31 32–33 34–47 34–41 42–47 48–70 48–59 60–70 71–75 76–85 EXECUTIVE SUMMARY INTRODUCTION MAIN CHARACTERISTICS OF THE PROGRAMME OVERVIEW OF MANAGEMENT AND CONTROL ARRANGEMENTS DISTRIBUTION CHAIN: THE CHARITABLE ORGANISATIONS AUDIT SCOPE AND APPROACH OBSERVATIONS THE PROGRAMME’S OBJECTIVES AND APPROACH: DO THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME REMAIN VALID AND IS THE APPROACH APPROPRIATE? 
3 Punktid I–IX 1–17 1–7 8–13 14–17 18–22 23–75 23–33 23–24 25–27 28–31 32–33 34–47 34–41 42–47 48–70 48–59 60–70 71–75 76–85 KOKKUVÕTE SISSEJUHATUS PROGRAMMI PÕHIJOONED JUHTIMIS-JA KONTROLLIKORRA ÜLEVAADE JAOTUSAHEL: HEATEGEVUSORGANISATSIOONID AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS TÄHELEPANEKUD PROGRAMMI EESMÄRGID JA LÄHENEMISVIIS: KAS PROGRAMMI EESMÄRGID ON ENDISELT KEHTIVAD JA LÄHENEMISVIIS ASJAKOHANE?
THE DICHOTOMY OF THE PROGRAMME’S OBJECTIVES WHEN INTERVENTION STOCKS ARE LOW THE LINK WITH AGRICULTURAL EXPENDITURE IS TENUOUS THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASURE IS PREDOMINANT COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELY IMPLEMENTED? 
PROGRAMMI EESMÄRKIDE VASTURÄÄKIVUS SEKKUMISVARUDE VÄHESUSE KORRAL ON SEOS PÕLLUMAJANDUSKULUTUSTEGA NÕRK MEETME SOTSIAALNE EESMÄRK ON TÄHTSAM TULEKS PARANDADA KOOSKÕLASTAMIST SOTSIAALPOLIITIKA MEETMETEGA KASUTATUD VAHENDID JA MEETODID: KAS VAHENDID ON VASTAVUSES VALITUD EESMÄRKIDEGA JA ASJAKOHASELT RAKENDATUD?