natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, this issue should be addressed within the scope of the revision of the framework applicable to executive agencies as the Commission considers that any such flexibility mechanism should be common to all executive agencies. (b) The Commission accepts this recommendation. 
Lisaks tuleks seda küsimust käsitleda rakendusametite suhtes kohaldatava raamistiku läbivaatamisel, kuna komisjoni meelest peaks selline paindlikkusmehhanism olema kõikide rakendusametite jaoks ühine. b) Komisjon on selle soovitusega nõus.
The Commission and the agency have different roles: INEA implements on behalf of the Commission, and its reporting feeds into the Commission’s reporting on the performance of the programme. 
Komisjonil ja rakendusametil on erinev roll: INEA tegutseb komisjoni nimel ja INEA aruandlust kasutatakse komisjoni aruandluses programmi tulemuslikkuse kohta.
As such, the performance of INEA as an Agency should be distinguished from the performance framework of the programmes themselves. 
Seega tuleks INEA kui rakendusameti tulemuslikkust eristada programmide endi tulemusraamistikust. 3. soovitus.
EN EN Recommendation 3 – Ensure greater harmonisation and transparency of project selection procedures (a) The Commission accepts the recommendation. (b) The Commission accepts the recommendation. (c) The Commission accepts the recommendation. 
Tagada projektide valimise menetluste suurem ühtlustamine ja läbipaistvus a) Komisjon on soovitusega nõus. b) Komisjon on soovitusega nõus. c) Komisjon on soovitusega nõus.
The risk related to the full implementation of a programme is inherent in all (EU) funding programmes, in particular when related to infrastructure. 
Programmi täieliku rakendamisega seotud risk on olemas kõikide (ELi) rahastamisprogrammide puhul, eriti kui need on seotud taristuga.
The risk has been identified and INEA will continue to work to mitigate and reduce it. 
Risk on kindlaks tehtud ning INEA jätkab tööd selle leevendamiseks ja vähendamiseks.
Furthermore, the commission believes that the knock-on effect of delays can be avoided if the transition between the two programming periods is well managed. 
Peale selle leiab komisjon, et viivituste edasilükkavat mõju saab vältida, kui üleminek ühest programmitöö perioodist teise on hästi korraldatud.
The Commission will work in view of ensuring a smooth transition. 
Komisjon teeb tööd sujuva ülemineku tagamise nimel.
Recommendation 4 – Set better conditions for timely implementation of the CEF (a) The Commission accepts the recommendation. (b) The Commission accepts the recommendation. (c) The Commission accepts the recommendation. 
Kehtestada paremad tingimused CEFi programmi õigeaegseks rakendamiseks 6 ET ET a) Komisjon on soovitusega nõus. b) Komisjon on soovitusega nõus. c) Komisjon on soovitusega nõus.
Works have already started to better monitor project results from a policy perspective. 
Töö on juba alanud, et paremini jälgida projektide tulemusi poliitika vaatenurgast.
Recommendation 5 – Redesign the performance framework to better monitor project results (a) The Commission accepts the recommendation. 
5. soovitus. Kujundada ümber tulemusraamistik, et paremini jälgida projektide tulemusi a) Komisjon on soovitusega nõus.
The Commission stresses that a working group for this purpose has been re-established in March 2019 which includes members from all parent DGs and INEA to cover all three CEF sectors. 
Komisjon rõhutab, et 2019. aasta märtsis taastati sel eesmärgil töörühm, kuhu kuuluvad liikmed kõikidest vastutavatest peadirektoraatidest ja INEAst, et hõlmata kõik kolm CEFi sektorit.
The Commission aims to conclude this process before the beginning of the next programming period (i.e. for CEF 2). (b) The Commission accepts the recommendation. 7 
Komisjoni eesmärk on viia see protsess lõpule enne järgmise programmitöö perioodi algust (st CEF 2 jaoks). b) Komisjon on soovitusega nõus. 7
This performance audit was carried out by Audit Chamber II Investment for cohesion, growth and inclusion spending areas, headed by ECA Member Iliana Ivanova. 
Käesoleva tulemusauditi tegi ühtekuuluvusse, majanduskasvu ja kaasamisse tehtud investeeringute kuluvaldkondade eest vastutav II auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Iliana Ivanova.
The audit was led by ECA Member Oskar Herics, supported by Thomas Obermayr, Head of Private Office and Laura Gores, Private Office Attaché; Pietro Puricella, Principal Manager; Jolita Korzuniene, Head of Task; Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Thierry Lavigne, Nils Odins and Christian Verzé, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Oskar Herics, keda toetasid kabinetiülem Thomas Obermayr ja kabineti atašee Laura Gores, valdkonnajuht Pietro Puricella, auditijuht Jolita Korzuniene ning audiitorid Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Thierry Lavigne, Nils Odins ja Christian Verzé.
Thomas Everett and Cathryn Lindsay provided linguistic support. 
Keelealast abi osutasid Thomas Everett ja Cathryn Lindsay.
From left to right: Thomas Everett, Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Jolita Korzuniene, Oskar Herics, Cathryn Lindsay, Nils Odins, Laura Gores, Christian Verzé, Pietro Puricella. 
Vasakult paremale: Thomas Everett, Susanna Rafalzik, Dieter Böckem, Jolita Korzuniene, Oskar Herics, Cathryn Lindsay, Nils Odins, Laura Gores, Christian Verzé, Pietro Puricella.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 4.7.2018 / 3.9.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 28.6.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 25.9.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 31.10.2019 
Ajakava Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 4.7.2018 / 3.9.2018 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 28.6.2019 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 25.9.2019 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 31.10.2019
EN PDF ISBN 978-92-847-3640-9 doi:10.2865/0477 QJ-AB-19-014-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-3665-2 doi:10.2865/845238 QJ-AB-19-014-EN-Q 
ET PDF ISBN 978-92-847-3642-3 doi:10.2865/08085 QJ-AB-19-014-ET-N ET HTML ISBN 978-92-847-3672-0 doi:10.2865/417426 QJ-AB-19-014-ET-Q
INEA’s mission is to support the Commission, project promoters and stakeholders by providing expertise and programme management to infrastructure, research and innovation projects in the fields of transport, energy and telecommunications and to promote synergies between these activities. 
INEA ülesanne on toetada komisjoni, projektiarendajaid ja sidusrühmi, jagades transpordi-, energia-ja telekommunikatsioonisektori taristu-, teadus-ja innovatsiooniprojektidele oskusteavet ja juhtides programmide rakendamist, ning edendada nende tegevusvaldkondade koostoimet.
INEA has been entrusted with 93 % of the total CEF budget and 7 % of the H2020 budget. 
INEA haldab 93 % Euroopa ühendamise rahastu kogueelarvest ja 7 % programmi „Horisont 2020“ eelarvest.
We found that INEA has fulfilled the delegated tasks as defined in its mandate and delivered expected benefits, with some limitations, related to framework constraints. 
Leidsime, et INEA on täitnud oma volitustes määratletud delegeeritud ülesanded ja tema tegevus on toonud eeldatud kasu, ehkki teatud piirangutega, mis tulenevad INEA organisatsioonilisest raamistikust.
We found shortcomings in the otherwise well organised CEF selection procedures, risks in the implementation of the programme and weaknesses in performance reporting. 
Tuvastasime puudujääke üldiselt hästi korraldatud Euroopa ühendamise rahastu projektide valikumenetlustes, riske seoses programmi rakendamisega ja puudusi tulemusalases aruandluses.
We make recommendations to Commission and INEA aimed at improving the potential for synergies, strengthening the framework for INEA’s management of the delegated programmes, ensuring greater harmonisation and transparency of the CEF project selection procedures, setting better conditions for timely implementation of the CEF and redesigning the performance framework to better monitor CEF project results. 
Anname komisjonile ja INEA-le soovitusi, mille eesmärk on suurendada koostoime potentsiaali, tugevdada INEA raamistikku delegeeritud programmide juhtimisel, tagada Euroopa ühendamise rahastu projektide valikumenetluste suurem ühtlustatus ja läbipaistvus, luua paremad tingimused Euroopa ühendamise rahastu õigeaegseks rakendamiseks ja kujundada ümber tulemusraamistik, et paremini jälgida Euroopa ühendamise rahastu projektide tulemusi.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 50 
Kontrollikoja eriaruanne vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule. 50
EN 2019 Special Report NO EU information systems supporting border control - a strong tool, but more focus needed on timely and complete data 
ET 2019 Eriaruanne 20 Piirikontrolli toetavad ELi infosüsteemid: kasulikud töövahendid, kuid rohkem tuleb keskenduda andmete õigeaegsusele ja terviklusele nr
Executive summary I The creation of the Schengen area abolished border checks between participating countries comprising 22 EU Member States and four other European countries. 
Kokkuvõte I Schengeni ala loomisega loobuti piirikontrollist osalisriikide, s.o ELi 22 liikmesriigi ja nelja teise Euroopa riigi vahel.
However, abolishing internal borders reinforces the importance of effective control and surveillance of the Schengen area’s external borders. 
Sisepiiride kaotamisega aga muutub tähtsamaks tõhus kontroll ja järelevalve Schengeni ala välispiiridel.
Control of the external borders is of high interest to EU citizens and other stakeholders. 
Välispiiride kontroll on väga tähtis ELi kodanikele ja teistele sidusrühmadele.
II To help border guards control the Schengen area’s external borders, the EU has set up the following information systems or common frameworks for exchange of information: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system). 
II Et aidata piirivalveametnikel Schengeni ala välispiire kontrollida, on EL loonud järgmised infosüsteemid ja ühise teabevahetuse raamistikud: Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS) ja Eurodac (Euroopa varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem).
In addition, the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) provide further support to border authorities. 
Lisaks on piirivalveasutustele abiks Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) ja broneeringuinfo (PNR andmete) süsteemid.
III Setting-up and maintaining these systems required substantial investment from both the EU and the participating Schengen states. 
III Nende süsteemide loomine ja haldamine nõudis nii ELilt kui ka Schengeni lepingu osalisriikidelt suuri investeeringuid.
Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million to set up these systems. 
Olemasoleva teabe põhjal eraldati ELi eelarvest kõnealuste süsteemide loomiseks meie hinnangul üle 600 miljoni euro.
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently. 
Arvestades hiljutise julgeoleku-ja rändeolukorra üha suuremat survet ELi välispiiridele, püstitasime oma auditi eesmärgiks tuvastada nende süsteemide ülesehituses ja kasutamises aspektid, mis võivad aidata piirivalveametnikel oma tööd tõhustada.
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Lisaks võivad meie tähelepanekud ja soovitused aidata suunata ELi rahastamist, mis eraldatakse nende süsteemide toetamiseks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus.
IV Our main audit question was “Are the main EU information systems for internal security supporting border controls efficiently?” We conclude that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks. 
IV Meie peamine auditiküsimus oli: „Kas ELi peamised sisejulgeoleku infosüsteemid toetavad tõhusalt piirikontrolli?“ Jõudsime järeldusele, et piirikontrolli käigus kasutavad piirivalveametnikud neid süsteeme ja tuginevad neile aina rohkem.
However, some data is currently not included in the systems, while other data is either not complete or not entered in a timely manner. 
Siiski puuduvad süsteemidest teatavad andmed ja osa andmetest ei ole täielikud või õigeks ajaks sisestatud.
This reduces the efficiency of some border checks. 
See vähendab kohati piirikontrolli tõhusust.
V We found that the systems are generally well designed to facilitate border checks and that the Member States (Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland) we visited generally complied with the applicable legal framework. 
V Leidsime, et süsteemid on piirikontrolli hõlbustamiseks üldiselt hästi üles ehitatud ja et külastatud liikmesriigid (Itaalia, Luksemburg, Poola, Prantsusmaa ja Soome) järgisid üldiselt kohaldatavat õigusraamistikku.
Nevertheless, some countries’ national SIS II and VIS components facilitate more efficient border checks than others. 4 
Mõne riigi SIS II ja VIS süsteemide riigisisesed komponendid võimaldavad aga tõhusamat piirikontrolli kui teiste riikide omad.
VI There were long delays in the implementation of IT solutions for Eurosur and PNR, both at EU and national level. 
VI Nii ELi kui ka riikide tasandil esines pikki viivitusi EUROSURi ja broneeringuinfo süsteemide IT-lahenduste rakendamises.
This prevented border guards and other authorities of the intended benefits of these systems. 
Seetõttu ei saanud piirivalveametnikud ega teised organid süsteemidest eeldatud määral kasu.
VII The Schengen evaluation mechanism plays an important role in securing EU external borders. 
VII ELi välispiiride kaitsmisel on tähtis osa Schengeni hindamismehhanismil.
Evaluations are generally thorough and methodical, and address key aspects of the systems. 
Hindamised on üldiselt põhjalikud ja metoodilised ning neis käsitletakse süsteemide tähtsaimaid aspekte.
However, it takes a long time for the Member States to remedy weaknesses identified. This is due to a lack of binding deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective actions. 
Liikmesriikidel aga kulub kaua aega tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks, sest puuduvad siduvad tähtajad hindamisaruannete vastuvõtmiseks ja parandusmeetmete rakendamiseks.
VIII Although the Member States are making increasing use of the information systems, this use could be more systematic. 
VIII Kuigi liikmesriigid kasutavad infosüsteeme aina rohkem, võiks see olla süstemaatilisem.
We carried out a survey of border guards and found that more than half of them had at some point allowed people to cross borders without consulting the systems. 
Viisime piirivalveametnike seas läbi küsitluse ja leidsime, et üle poole neist on mingil ajal lubanud isikutel piire ületada, ilma et nad oleks andmeid süsteemidest kontrollinud.
Furthermore, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked. 
Märkasime ka, et väljastatud viisade arv ja kontrollitud viisade arv ei ole omavahel vastavuses.
IX Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
IX Piirivalveametnikud lähtuvad süsteemiandmetest, et teha otsuseid, mis mõjutavad Euroopa kodanike ohutust.
The quality of this data is therefore of the utmost importance. 
Seepärast on nende andmete kvaliteet ülitähtis.
In accordance with EU legislation, the responsibility for data quality is with the Member States. 
ELi õiguse kohaselt vastutavad andmete kvaliteedi eest liikmesriigid.
Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues. 
Kuigi eu-LISA kontrollib kord kuus automaatselt SIS II andmete kvaliteeti, on kontrolli tulemused kättesaadavad ainult asjaomastele liikmesriikidele, mistõttu ei saa ei amet ega komisjon jälgida riikide tehtud edusamme andmekvaliteediga seotud probleemide lahendamisel.
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Eu-LISA-l ja komisjonil puuduvad jõustamisvolitused, millega tagada, et liikmesriigid lahendaksid andmekvaliteediga seotud probleemid aegsasti.
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X Piirivalveametnikud ei saa infosüsteemidest alati õigel ajal täielikke andmeid.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Näiteks kui piirivalveametnik kontrollib süsteemis SIS II kellegi nime, võib ta saada sadu tulemusi (enamik valepositiivsed), mida ta peab õigusaktidest tulenevalt ükshaaval kontrollima.
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it. 
SIS II puudulikud andmed mõjutavad ka sellega seotud teisi süsteeme.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI Üldiselt ei ole kehtestatud andmete sisestamise kohustuslikke tähtaegu, välja arvatud Eurodaci puhul.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Näiteks peaks EUROSUR andma reaalajas teavet piiridel valitseva olukorra kohta.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Kuigi mõned meie auditis käsitletud riigid sisestavad EUROSURi teavet tõepoolest reaalajas, teevad teised seda vaid üks kord nädalas.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5 which all Member States have transmitted the required information on time. 
Alates Eurodaci käivitamisest 2003. aastal ei ole olnud ühtki aastat, kus kõik liikmesriigid oleksid nõutud teabe õigeks ajaks edastanud.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. 
Kui andmeedastus hilineb, võidakse määrata vale riik varjupaigataotluse töötlemise eest vastutavaks. 5
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII Esitame komisjonile järgmised soovitused: o edendada süsteemide SIS II ja VIS koolituskeskkondade kasutamist; o kõrvaldada kiiremini Schengeni hindamiste käigus tuvastatud puudused; o analüüsida väljastatud viisade ja viisakontrollide arvu erinevusi; o täiustada andmekvaliteedi kontrollimenetlusi; o vähendada viivitusi andmesisestuses. 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Sissejuhatus Schengeni ala 01 Schengeni ala, mis hõlmab praegu 26 Schengeni riiki, (vt joonis 1), võimaldas kõigil reisijatel ületada sisepiire piirikontrolli läbimata.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 Kaks kolmandikku ELi kodanikest peab Schengeni ala ELi üheks peamiseks saavutuseks.
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 
Peaaegu 70 % kodanikest aga ootavad, et EL teeks rohkem oma välispiiride kaitsmiseks1.
7 1 Eurobarometer 89.2, 2018. 
1 Eurobaromeeter 89.2, 2018.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
Schengeni ala välispiiride kontrollimiseks kasutatavad infosüsteemid 03 Sisepiiride kontrollist loobumine eeldab välispiiride tõhusat kontrolli ja järelevalvet, et ennetada kuritegevust ja terrorismi ning kontrollida rännet.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
EL lõi mitu infosüsteemi ja ühise teabevahetuse raamistikku, et aidata piirivalveametnikel kontrollida Schengeni ala välispiire.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
Enim kasutatavad süsteemid on Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS), Eurodac (Euroopa varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem), Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) ja broneeringuinfo (PNR andmete) süsteem (vt joonis 2).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. Figure 2 – Information systems before and at the external border Source: European Court of Auditors. 
Lisaks töötab EL välja kaht täiendavat piiride turvalisuse tagamise infosüsteemi: riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES) ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), mis peaks alustama tööd vastavalt 2020. ja 2021. aastal. Joonis 2.
04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 Schengeni riikide piirivalveametnikud kasutavad süsteeme SIS II, VIS ja Eurodac üksikisikute kontrollimiseks piiripunktides.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
EUROSURist ja broneeringuinfo süsteemist hangitakse teavet ELi välispiiridel ja kaugemal aset leidvate sündmuste ning piiril maanduvate lennukite reisijate kohta.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 
Need aitavad valmistuda piirijulgeolekuga seotud olukordadeks. Joonisel 3 näidatakse, kuidas piirivalveametnikud peaksid neid süsteeme piirikontrolli käigus kasutama. Üksikasjalikum kirjeldus, sealhulgas infosüsteemide kättesaadavus eri riikides, on esitatud lisas.
Figure 3 – Use of the selected information systems for border security 10 Source: European Court of Auditors. 
Reisija suunatakse teise astme kontrolli täiendavaks uurimiseks. Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. 
06 Liikmesriikides süsteeme kasutavatel piirivalveametnikel (ja teistel organitel) on juurdepääs ELi kesksüsteemidele oma riiklike süsteemide kaudu, mis on konkreetselt sellel eesmärgil välja töötatud.
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 
ELi seadusandjad on sätestanud ELi õiguses miinimumnõuded nende riiklike infosüsteemide rakendamise kohta2.