natgillin/translations-raw huggingface dataset:
29 The results of the Court’s audits17 of legality and regularity over the past 4 years (see Table 1) and the statistics reported by Member State control authorities for farmers checked on‐the‐spot (see Table 2) showed high levels of infringement of cross‐compliance standards. 
29 Kontrollikoja tehtud viimase nelja aasta seaduslikkuse ja korrektsuse auditite17 tulemused (vt tabel 1) ning liikmesriikide kontrolliasutuste poolt põllumajandustootjate kohapealse kontrollimise kohta edastatud statistika (vt tabel 2) näitas nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise laia ulatust: Põllumajandustootjate nõuetele vastavuse testimine juhuvalimi alusel – kontrollikoja testimise tulemused Fond Andmed Eelarveaasta 2011 2012 2013 2014 EAGF Nõuetele vastavuse kohustustega seotud maksete arv 155 146 164 170 Nõuetele mittevastamise juhtumite arv 22 24 44 46 Rikkumiste osakaal (%) 14% 16% 25% 27% EAFRD Nõuetele vastavuse kohustustega seotud maksete arv 73 75 61 64 Nõuetele mittevastamise juhtumite arv 26 25 24 17 Rikkumiste osakaal (%) 36% 33% 39% 27% Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
2012 Financial Year 2011 2013 2014 2015 Frequency of infringements (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 % Table 2 Table 1 
2012 Eelarveaasta 2011 2013 2014 2015 Rikkumiste sagedus (%) 21% 20% 20% 25% 29% Tabel 2 Tabel 1
Observations 18 30 Farmers have become more aware over the past 5 years of their obligations to respect the cross‐compliance rules, as indicated by approximately 90 % of the Paying Agencies and Farm Advisory Bodies which we surveyed. 
Tähelepanekud 18 30 Ligikaudu 90% auditiküsimustikule vastanud makseasutustest ja põllumajandusettevõtteid nõustavast asutusest märkisid, et põllumajandustootjate teadlikkus nõuetele vastavuse eeskirjade järgimise kohta on viimase viie aastaga paranenud.
However, the non‐compliance rates remain high and, both the Member State checks and our own audits show a rising trend. 
Nii liikmesriikide kontrollid kui kontrollikoja auditid näitavad aga, et eeskirjade rikkumise määr on endiselt kõrge ja näitab suurenevat tendentsi.
31 From 2011 to 2013 the total number of infringements identified by the Member State control authorities remained relatively constant at almost 60 000 cases/year at EU level, while in 2014 the figure increased by almost 20 % to approximately 70 000 cases of non‐compliance (mainly due to an increase in infringements of the SMRs relating to the Nitrates Directive and to the identification and registration of pigs and bovines). 
31 Ajavahemikus 2011–2013 oli liikmesriikide kontrolliasutuste avastatud rikkumiste arv suhteliselt stabiilne (peaaegu 60 000 juhtumit aastas), 2014. aastal suurenes nende arv aga pea 20% võrra 70 000 rikkumiseni (peamiselt tulenes see nitraatide direktiivi ning sigade ja veiste identifitseerimise ja registreerimisega seotud kohustuslike majandamisnõuete rikkumisest).
As shown in Figure 2, five main areas accounted for almost 90 % of the total number of infringements and also showed the highest frequency of non‐compliance18. 
Jooniselt 2 nähtub, et viis peamist valdkonda moodustasid ligi 90% kõigist rikkumistest ja ka nendele mittevastamise sagedus oli kõige kõrgem18.
These five areas cover a total of 10 SMRs and four GAECs. 
Nimetatud viis valdkonda hõlmasid kokku 10 kohustuslikku majandamisnõuet ning nelja head põllumajandus-ja keskkonnatingimust.
Other; 14 % Avoiding the encroachment of unwanted vegetation; 5 % Protection against soil erosion; 8 % Food and feed safety; 8 % Use of fertilisers and plant protection products; 15 % Source: European Court of Auditors. 
Valdkonnad, kus on kõige enam nõuete rikkumisi Muud; 14% Võsastumise vältimine; 5% Kaitse mullaerosiooni vastu; 8% Toidu-ja söödaohutus; 8% Väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine; 15% Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
32 For the two biggest areas, Figure 3 shows where the frequency of infringement at the level of individual standards / requirements exceeded 5 % in the financial year 2014: Keeping animals; 50 % Figure 2 
32 Kahes kõige rohkem rikkumisi sisaldavas valdkonnas oli konkreetsete standardi-te/nõuete rikkumise sagedus eelarveaastal 2014 kõrgem kui 5% (vt joonis 3).
Observations 19 Frequency of infringements for the two biggest areas of non‐compliances 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Source: European Court of Auditors. 
Joonis 2 Tähelepanekud 19 Rikkumiste sagedus kahes kõige rohkem nõuetele mittevastavust sisaldavas valdkonnas 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
33 Our analysis also shows that several standards presented infringement rates of less than 1 %, such as: the SMR on the conservation of wild birds and natural habitats, the GAEC standards on soil organic matter, the maintenance of soil structure and the retention of landscape features. 
33 Kontrollikoja analüüs näitab, et mitme standardi puhul on rikkumiste määr alla 1%, nagu metsikute linde ja looduslike kasvukohtade kaitset puudutav kohustuslik majandamisnõue ning mullakaitset, mulla orgaanilise aine sisalduse ja ülesehituse säilitamist ning maastikuelementide kaitset puudutavad head põllumajandus- ja keskkonnatingimused.
The Commission did not analyse the reasons for cross‐compliance infringements and the means of addressing them 34 DG AGRI analyses the information in the control statistics at the level of each reporting entity individually (province / region / central government) in order to ensure that they comply with EU requirements, such as, for example, meeting the minimum 1 % control rate set in the regulation. 
Komisjon ei analüüsinud ei nõuetele vastavuse rikkumiste põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi 34 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat analüüsib kontrollistatistikat iga aruandva üksuse kohta eraldi (provints, piirkond, keskvalitsus), et tagada nende vastamine ELi miinimumnõuetele (nt määruses sätestatud nõue kontrollida vähemalt 1% põllumajandustootjatest).
It also carries out conformity audits to ensure that the management and control systems put in place by Member States comply with the applicable EU rules. 
Peadirektoraat teeb ka vastavusauditeid, millega kontrollitakse liikmesriikide loodud juhtimis-ja kontrollisüsteemide vastavust kehtivatele ELi õigusnormidele.
The purpose of such audits is to protect the funds out of which CAP payments were made, by checking if Member States’ reductions of payments to farmers are properly applied. 
Selliste auditite eesmärk on kaitsta ÜPP maksete tegemiseks mõeldud fonde, kontrollides, kas liikmesriigid on põllumajandustootjatele tehtavaid makseid õigesti vähendanud.
The Commission applies net financial corrections to Member States with deficient systems. 
Komisjon kohaldab puudulike süsteemidega riikide puhul netofinantskorrektsioone.
Keeping animals Use of fertilizers and plant protection products SMR on the identification and registration of bovines SMR on the identification and registration of ovines and caprines GAEC standard related to stocking rates SMR on the SMR on the animal identification and welfare of pigs registration of pigs SMR stemming from the Nitrates Directive SMR on the use of plant protection products Figure 3 
Veiste Lammaste ja kitsede Loomkoormus identifitseerimise identifitseerimise ja alane maa heas ja registreerimise registreerimise alane põllumajandus-ja alane kohustuslik kohustuslik keskkonnaseisundis majandamisnõue majandamisnõue hoidmise tingimus Sigade identifitseerimise ja registreerimise alane kohustuslik majandamisnõue Sigade heaolu alane kohustuslik majandamisnõue Loomapidamine Väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine Nitraadidirektiivist tulenev kohustuslik majandamisnõue Taimekaitsevahendite alane kohustuslik majandamisnõue Joonis 3
Observations 20 35 DG AGRI does not analyse the figures on cross‐compliance breaches at EU level, nor does it perform audits in order to identify the standards which are most often breached, the potential causes for infringements and the possible solutions for remedying the situation. 
Tähelepanekud 20 35 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ei analüüsi nõuetele vastavuse tingimuste rikkumisi ELi tasandil ega tee auditeid, mille abil selgitada välja kõige rohkem rikutavaid reegleid, rikkumiste potentsiaalseid põhjuseid ning olukorra parandamiseks vajalikke võimalikke parandusmeetmeid.
The other Commission Directorates General responsible for the policies underlying the SMRs do not perform such analyses either. 
Sellist analüüsi ei tee ka kohustuslike majandamisnõuete aluseks olevate poliitikasuundade eest vastutavad teised komisjoni peadirektoraadid.
For example, the Directorate‐General for Environment (DG ENV), which is responsible for policies such as that of the Nitrates Directive, stated that their departments did not receive the statistics on the checks carried out by Member States and, therefore, DG ENV could not, and did not, take any follow‐up measures in this regard. 
Näiteks nitraatide direktiivis käsitletavate poliitikasuundade eest vastutav keskkonna peadirektoraat märkis, et tema talitused ei saanud liikmesriikide tehtud kontrolle puudutavat statistikat ning seetõttu ei saanud peadirektoraat nimetatud küsimuses ka järelmeetmeid võtta.
Thus, the Commission only checks the financial aspects, without analysing the impact of cross‐compliance on the underlying policy goals for the environment, food safety and animal health and welfare. 
Seetõttu kontrollib komisjon üksnes finantsaspekte ega analüüsi nõuetele vastavuse mõju selle aluseks olevate poliitikavaldkondade (keskkond, toiduohutus ning looma-tervis ja loomade heaolu) poliitikaeesmärkidele.
36 Until July 2016, the Commission had not carried out evaluations with regard to the reasons why rules might have been breached or the means of preventing such situations in the future19. 
36 Kuni 2016. aasta juulini ei olnud komisjon hinnanud reeglite rikkumiste võimalikke põhjuseid ega kaalunud meetmeid selliste olukordade vältimiseks tulevikus19.
Such evaluations might also reveal useful information about the need to simplify the cross‐compliance system further. 
Taoliste hindamiste käigus võib välja tulla ka kasulikku teavet nõuetele vastavuse süsteemi edasise lihtsustamise vajalikkuse kohta.
Possible reasons for not complying with cross‐compliance requirements might be either due to a lack of understanding of the sometimes complex rules (see Annex III) or to a lack of incentive, as cost of compliance might be disproportionate in relation to the low minimum control rate of 1 % and the level of penalties applied20. 
Nõuetele vastavuse tingimuste potentsiaalsed põhjused võivad olla tingitud kohati keeruliste eeskirjade (III lisa) mittemõistmisest või motivatsiooni puudumisest, kuna reeglite täitmise hind võib olla madala minimaalse kontrollimäära (1%) ja väikeste karistustega võrreldes ebaproportsionaalselt kõrge20.
The cross‐compliance management and control system can be further simplified 37 In the second part of the report, we examine whether the rules and control procedures for cross‐compliance had been simplified, whether the small farmers scheme achieved a balanced reduction in the administrative burden, whether there were risks that greening and cross‐compliance might not be well coordinated, whether the costs of implementation were measured and whether penalties were being implemented in a consistent way across the EU. 
Kas nõuetele vastavuse juhtimis-ja kontrollisüsteemi saab veelgi lihtsustada? 37 Käesoleva aruande teises osas uuritakse, kas nõuetele vastavuse eeskirju ja kontrollimenetlusi oli lihtsustatud, kas väikepõllumajandustootjate kava oli tasakaalustatud moel vähendanud halduskoormust, kas on ohte, et keskkonnasäästlikumaks muutmine ja nõuetele vastavus ei pruugi olla omavahel hästi koordineeritud, kas rakendamise maksumust mõõdeti ning kas karistusi rakendati kogu ELi ulatuses järjepidevalt.
The standards for our examinations are set out in paragraphs 38 to 40. 
Kontrollikoja uurimisstandardid on esitatud punktides 38–40.
38 In special report No 8/2008 we concluded that the cross‐compliance framework posed considerable difficulties, notably because of its complexity. 
38 Kontrollikoja eriaruandes nr 8/2008 jõuti järeldusele, et probleeme tekitas nõuetele vastavuse raamistik (eelkõige selle keerukus).
We recommended that the Commission simplify the framework, in particular by prioritising the requirements and standards, and organising them around the principal elements of farming activity. 
Audiitorid soovitasid komisjonil raamistikku lihtsustada, seada nõuded ja standardid tähtsuse järjekorda ning struktureerida need vastavalt põllumajandusliku tegevuse peamistele osadele.
19 Evaluations at the level of farmers have so far only provided information regarding elements of cost of cross‐compliance, as shown in paragraph 61. 
19 Põllumajandustootjate tasandil tehtud hindamised on seni andnud teavet vaid nõuetele vastavuse üksikute elementide kohta (vt punkt 61).
20 Penalties reached a total of 67.5 million euro in the 2014 claim year as indicated in DG AGRI’s annual activity report. 
20 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruande andmetel oli karistuste kogusumma 2014. taotlusaastal 67,5 miljonit eurot.
Observations 21 39 The costs of implementing cross‐compliance should be proportionate to the benefits expected from farmers’ compliance with the applicable rules21. 
Tähelepanekud 21 39 Nõuetele vastavuse rakendamise maksumus peaks olema proportsionaalne põllumajandustootjate nõuetele vastamisest oodatava kasuga21.
When presenting revised or new spending proposals, the Commission should estimate the costs and benefits of control systems22 in relation to the objectives to be achieved. 
Muudetud või uute kulusid käsitlevate ettepanekute esitamisel hindab komisjon kontrollisüsteemide maksumust ja neist saadavat kasu22, võrreldes neid saavutatavate eesmärkidega.
40 The Commission should also contribute to promoting a simple and harmonised system of penalties across the EU to ensure equal and proportionate treatment of farmers. 
40 Komisjon peaks ka panustama kogu ELi hõlmava lihtsa ja ühtlustatud karistuste süsteemi väljatöötamisse, et tagada põllumajandustootjate võrdne ja proportsionaalne kohtlemine.
The Commission is empowered23 to adopt delegated acts to establish a harmonised basis for calculating administrative penalties due to cross‐compliance breaches. 
Komisjoni pädevuses23 on delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, millega saab kehtestada ühtlustatud põhimõtted nõuetele vastavuse tingimuste rikkumisel makstavate halduskaristuste arvutamiseks.
It may also issue interpretative guidance to Member States. 
Komisjon võib liikmesriikide jaoks koostada ka tõlgendava iseloomuga suuniseid.
The control procedures remain complex 41 For the period 2014–2020, the list of standards was reduced from 15 to seven GAECs (by the removal of all seven previous voluntary standards and of one compulsory standard) and from 18 to 13 SMRs (see Annex II). 
Kontrolliprotseduurid on endiselt keerulised 41 Perioodiks 2014–2020 vähendati nõuete arvu heade põllumajandus-ja keskkonnatingimuste puhul 15-lt seitsmeni (eemaldades kõik seitse eelnevalt vabatahtlikku standardi ja ühe kohustusliku standardi) ning kohustuslike majandamisnõuete puhul 18-lt 13-ni (vt II lisa).
Four of the SMRs removed were those which were not considered by the Commission to be sufficiently relevant to farming activity. 
Neli tühistatud kohustuslikku majandamisnõuet olid need, mida komisjon ei pidanud põllumajandustegevuse seisukohast küllaldaselt asjakohaseks.
This is a good example of a simplification of the cross‐compliance framework. 
Tegu on hea näitega nõuetele vastavuse raamistiku lihtsustamisest.
However, the scope of cross‐compliance is now likely to be enlarged. 
Samas võib nõuetele vastavuse ulatus tulevikus tõenäoliselt suureneda.
The ‘joint statement by the European Parliament and the Council on cross‐compliance’24 requested that the Water Framework Directive and the Sustainable Use of Pesticides Directive become part of cross‐compliance once they have been implemented in all the Member States. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduses nõuetele vastavuse kohta24 tehti ettepanek veepoliitika raamdirektiivi ning pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi kaasamiseks nõuetele vastavusse peale seda, kui kõik liikmesriigid on need rakendanud.
42 In our opinion on the Commission’s proposal regarding the changes in the CAP for the period 2014–202025, we expressed the view that the ‘list of requirements is still too dispersed across too many legal texts, not focused enough on key requirements and the lower number of standards does not really correspond to a reduction in the level of complexity of this policy’. 
42 Kontrollikoda on seoses komisjoni ettepanekuga perioodi 2014–2020 ÜPP muutmiseks25 arvamusel, et „üldiselt hõlmab nõuete nimekiri ikka veel liiga palju õigusakte ega keskendu piisavalt põhinõuetele, ning et vähem standardeid ei tähenda tegelikkuses poliitika keerukusastme vähendamist“.
21 Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013. 
21 Määruse (EL) nr 1306/2013 põhjendus 57.
22 Article 33 of the Financial Regulation. 
22 Finantsmääruse artikkel 33.
23 According to Article 101 of Regulation No 1306/2013. 
23 Vastavalt määruse nr 1306/2013 artiklile 101.
24 Joint statement attached to Regulation (EU) No 1306/2013. 
24 Määrusele (EL) nr 1306/2013 lisatud ühisavaldus.
25 Opinion No 1/2012 on certain proposals for regulations relating to the common agricultural policy for the period 2014‐2020 (http://eca. europa.eu). 
25 Arvamus nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta (http:// eca.europa.eu).
Observations 22 43 53 % of the Farm Advisory Bodies which replied to our survey considered that the CAP for the period 2014–2020 has brought about no significant changes to the cross‐compliance system, while 28 % of them considered that the new system is even more complicated. 
Tähelepanekud 22 43 53% kontrollikoja auditiküsimustikule vastanud põllumajandusettevõtteid nõus-tavatest asutustest oli seisukohal, et perioodi 2014–2020 ÜPP ei toonud endaga nõuetele vastavuse süsteemis kaasa olulisi muudatusi, 28% vastanutest oli aga seisukohal, et uus süsteem on isegi keerulisem.
Also, less than 10 % of Paying Agencies considered that the changes in cross‐compliance had a moderate or very positive impact on the resources spent in areas such as: on‐the‐spot and administrative checks, sanctions system and providing information to farmers. 
Samuti arvas vähem kui 10% makseasutusest, et nõuetele vastavuse süsteemis tehtud muudatustel oli mõõdukalt positiivne või väga positiivne mõju kulutustele sellistes valdkondades, nagu kohapealsed ja halduskontrollid, karistuste süsteem ja põllumajandustootjatele info andmine.
44 The Paying Agencies and the Farm Advisory Bodies replied to our survey that the main reason why farmers do not comply with cross‐compliance obligations is that the requirements are too complicated. 
44 Kontrollikoja uuringus osalenud makseasutused ja põllumajandusettevõtteid nõustavad asutused vastasid, et nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise peamiseks põhjuseks oli nõuete liigne keerukus.
The farmers’ associations visited during the audit further confirmed this analysis. 
Seda analüüsi kinnitasid ka auditi ajal külastatud põllumajandustootjate liidud.
Simplification could be seen as a solution to ensure increased compliance by farmers with the most relevant rules, thus contributing to the effectiveness of the system. 
Lihtsustamine võib aidata põllumajandustootjatel kõige olulisemaid nõudeid täita ja seeläbi ka süsteemi mõjusust parandada.
In this context, a need for further simplification of the cross‐compliance system has been put forward during our audit by the Paying Agencies, Farm Advisory Bodies and farmers’ associations, together with convergent proposals (see Annex III for more details). 
Käesoleva auditi tegemise ajal väljendasid ka makseasutused, põllumajandusettevõtteid nõustavad asutused ja põllumajandustootjate liidud selles kontekstis vajadust nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustamise järele ja esitasid sellesisulisi ettepanekuid (üksikasjalikumad ettepanekud on toodud III lisas).
45 Complexity was also due to the level of detail of the applicable rules. 
45 Keerulisus tulenes ka täidetavate eeskirjade liigsest üksikasjalikkusest.
Box 2 gives an example of the detailed cross‐compliance requirements in Member States. While detailed rules may be justified to take into account various environmental situations, farmers risk finding difficulties in applying them correctly and paying agencies in checking them. 
Reeglite üksikasjalikkus võib küll olla erinevate keskkonnaseisun-dite kirjeldamise seisukohast õigustatud, kuid samas valitseb oht, et põlluma-jandustootjail on keeruline neid õigesti rakendada ning makseasutustel neid kontrollida.
46 In United Kingdom‐Northern Ireland, we compared the number of control points included in the on‐the‐spot checklists for cross‐compliance used by control authorities for the CAP until 2013 and after, and we found that the changes in the CAP for the period 2014‐2020 had a limited impact on the number of control points (see Box 3). 
46 Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaal võrdles kontrollikoda mitmeid kontrollipunkte, mis sisaldusid kohapealsete nõuetele vastavuse kohapealsete kontrollide kont-rollnimekirjades, mida kontrolliasutused kasutasid ÜPP jaoks kuni aastani 2013 ja pärast seda, ning kontrollikoda leidis, et perioodi 2014–2020 ÜPPs tehtud muudatustel oli kontrollipunktide arvule vähene mõju (vt 3. selgitus).
The authorities in the other two Member States visited confirmed during the interviews that the changes in cross‐compliance for the period 2014‐2020 did not trigger a significant reduction in the number of control points. 
Ülejäänud kahes külastatud liikmesriigis kinnitasid ametiasutused intervjuude ajal, et perioodil 2014–2020 tehtud nõuetele vastavuse muudatused ei käivitanud kontrollipunktide arvu olulist vähendamist.
Observations 23 Examples of requirements included in the cross‐compliance control manual in the United Kingdom – Northern Ireland Three of the 40 cross‐compliance control points resulting from the SMR on the Nitrates Directive are captured in the inspectors’ checklist by question 3.1.12, split into three sub‐questions, which read: ‘3.1.12. 
Tähelepanekud 23 Näited nõuetele vastavuse kontrollimise juhendi nõuetest Ühendkuningriigis – Põhja-Iirimaa Nitraatide direktiivist tulenevate kohustuslike majandamisnõuete 40 nõuetele vastavuse kontrollipunktidest kolm on fikseeritud inspektorite kontrollnimekirja küsimuses 3.1.12, mis on omakorda jagatud kolmeks järgnevaks alaküsimuseks: „3.1.12.
Has organic manure (including dirty water) been applied within: 10 m of any waterway other than lakes*; 20 m of lakes; 50 m of a borehole, spring or well; 250 m of a borehole used for a public water supply; 15 m of exposed cavernous or karstified limestone features? (*See Inspectors’ Guidance) 3.1.12a. 
Kas orgaanilist sõnnikut (k.a. musta vett) on kasutatud järgnevalt: vähemalt 10 m kaugusel veeteest (v.a järvest)*; 20 m kaugusel järvest; 50 m kaugusel puuraugust, allikast või kaevust; 250 m kaugusel ühiskondliku veevärgi puuraugust; 15 m kaugusel nähtavast õõnsusest või karstilisest lubjakivimoodustisest? (*Vt inspektori käsiraamat) 3.1.12a.
On grassland with an average incline of greater than 15 % and on any other land with an average incline of greater than 12 % has organic manure (including dirty water) been applied within 30 m of a lake or 15 m of any waterway other than lakes (*See Inspectors’ Guidance) 3.1.12b. 
Kas rohumaal, mille keskmine kalle on suurem kui 15%, või mõnel muul maa liigil, mille kalle on suurem kui 12%, on kasutatud orgaanilist sõnnikut (k.a. musta vett) järgnevalt: vähemalt 30 m kaugusel veeteest (v.a järvest) (*vt inspektori käsiraamat)? 3.1.12b.
On grassland with an average incline of greater than 15 % and on any other land with an average incline of greater than 12 % has chemical fertiliser been applied within 10 m of a lake or 5 m of any waterway (*See Inspectors’ Guidance)’. 
Kas rohumaal, mille keskmine kalle on suurem kui 15%, või mõnel muul maa liigil, mille kalle on suurem kui 12%, on kasutatud keemilisi väetisi järgnevalt: vähemalt 10 m kaugusel järvest või 5 m kaugusel mistahes veeteest (*vt inspektori käsiraamat)?