natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. concerning visibility, the commission’s evaluation concluded that, whilst visibility was satisfactory at country level, EU taxpayers were generally not aware of the presence and role of the commission in this type of intervention. in the case of the interim disarmament, demobilisation and reintegration programme, for example, whilst the role of the Ec was clear at the level of the national administration in sudan, it was rarely mentioned in public and formal documents. the 2006 joint action plan on visibility recognises the risk of reduced visibility and emphasises the importance of addressing this issue. 
25. nähtavusega seoses järeldati komisjoni hinnangus, et kuigi riigi tasandil oli projekti nähtavus rahuldav, ei olnud eLi maksumaksjad üldiselt teadlikud komisjoni osalusest ja rollist kõnealust liiki sekkumise korral. näiteks kuigi desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajutise programmi puhul oli euroopa komisjoni roll sudaanis riiklikul haldustasandil selgelt esile toodud, mainiti seda üldsusele kättesaadavates ja ametlikes dokumentides vähe. nähtavust käsitlevas 2006. aasta ühises tegevuskavas tunnistatakse nähtavuse vähesusega seotud ohte ja rõhutatakse selle küsimuse käsitlemise olulisust. 17 1. SELGITUS NÄITED ABI AEGLASE RAKENDAMISE KOHTA 2006. aasta novembri ülevaates sudaani desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajutise programmi kohta väljendati suurt rahulolematust seoses viivituste ja puuduliku rakendamisega.
17 BOX 1 EXAMPLES OF SLOW IMPLEMENTATION OF AID a november 2006 review of the interim disarmament, demobilisation and reintegration programme in sudan reported on the high level of frustration with delays and lack of implementation. in december 2007 the sudanese government expressed disappointment at the slow implementation of the programme, which was confirmed by a subsequent commission mission to sudan. in south sudan, Europeaid selected a Un organisation as a partner to supervise the emergency construction of legal offices. 
2007. aasta detsembris väljendas sudaani valitsus oma pettumust programmi aeglase rakendamise pärast, mida kinnitas ka järgnenud komisjoni kontrollkäik sudaani. Lõuna-sudaanis valis europeaid partneriks ühe ÜRO organisatsiooni, kelle ülesanne oli jälgida õiguskeskuste kiirkorras ehitamist. abisaajad nõustusid valmiselementidest hoonetega, mida saaks kiiresti kohale toimetada ja kokku panna. kuid nad olid rahulolematud projekti rakendamisega viivitamise pärast, sest hoonete vundamendid rajati alguses valesse kohta, valmiselemendid toimetati kohale hilinemisega ja projektijuht lahkus.
Beneficiaries agreed to a prefabricated construction which could be quickly delivered and assembled. however, they were frustrated by delays in implementation as foundations were initially dug in the wrong location, prefabricated panels were delivered late and the project manager departed. the camp development project managed by a Un organisation in the occupied palestinian territory was initially planned for a period of 12 months ending in June 2007 but after two extensions was still continuing at the end of 2008. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
Ühe ÜRO organisatsiooni projekt laagrite rajamiseks Palestiina okupeeritud aladele kavandati esialgselt 12kuuliseks perioodiks, mis pidi lõppema 2007. aasta juunis, kuid pärast tähtaja pikendamist kahel korral kestis projekt ikka veel ka 2008. aasta lõpus. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve AMETLIK VÕRDLUS ALTERNATIIVSETE ABIANDMIS-MEHHANISMIDEGA PEAKS OLEMA SÜSTEEMNE 26. europeaid ja eCHO ei teosta süsteemselt alternatiivsete abiandmismehhanismide ametlikke hindamisi.
FORMAL COMPARISON WITH ALTERNATIVE AID DELIVERY MECHANISMS SHOULD BE SYSTEMATIC 26. neither Europeaid nor Echo systematically carries out formal appraisals of alternative aid delivery mechanisms. comparative or standard cost information is not used to analyse the cost-effectiveness of project proposals in order to compensate for the absence of competitive tendering. the choice of using a Un organisation to deliver aid, is not, therefore, supported by conclusive evidence that this approach is more efficient and effective than other ways of delivering aid. 
Hankemenetluse mittekasutamise kompenseerimiseks ei kasutata projektiettepanekute kulutõhususe analüüsimiseks projektikulude võrdlevat või standardset teavet. valikut kasutada abi andmiseks ÜRO organisatsiooni ei toeta seega veenvad tõendid, et kõnealune lähenemisviis on tõhusam ja mõjusam kui muud abiandmisviisid.
27. the replies to the court’s questionnaires indicated that where comparisons with alternatives were carried out they were generally not documented. the commission’s evaluation similarly found that there was no formalised appraisal of alternative forms of aid and little information could be found on any analysis of possible alternatives prior to the decision. however, even where there was little record of the decision-making process that had taken place, the commission was satisfied with its choices to deliver aid through Un organisations. channelling aid through the Un was frequently considered to have been the only option, particularly in crisis situations. 
27. vastustest kontrollikoja küsimustikule ilmneb, et kui alternatiive ka võrreldi, siis seda üldiselt ei dokumenteeritud. ka komisjoni hinnangus leitakse, et puudub alternatiivsete abiandmisvormide ametlik hindamine ja et enne otsustamist oli võimalik saada vähe teavet võimalike alternatiivide analüüsi kohta. kuid hoolimata sellest, et toimunud otsustusprotsess oli vähe dokumenteeritud, oli komisjon rahul oma valikuga suunata abi ÜRO organisatsioonide kaudu. eriti kriisiolukordade puhul käsitleti abi suunamist ÜRO kaudu sageli ainukese võimalusena. kui oli ka teisi valikuvõimalu-si, leidis komisjon tavaliselt, et vaatamata süsteemselt dokumenteeritud selgituste puudumisele otsuste vastuvõtmise hetkel oli ÜRO parim valik.
28. implementation by the commission itself is one of the other options for delivering aid. the lead role of the commission in the implementation of the temporary international mechanism in the occupied palestinian territory, through which over 600 million euro were channelled in 2006 and 2007, demonstrates the capacity of the commission to implement and coordinate aid on a large scale in an unstable environment. article 18(1) of the revised financial regulation explicitly states that commission programmes can be financed by financial contributions from member states and other donors, which provides an opportunity to explore the possibility of multi-donor funds managed and coordinated by the commission. 
28. veel üks abiandmise võimalus on komisjonipoolne abi rakendamine. komisjoni juhtiv roll Palestiina okupeeritud aladel ajutise rahvusvahelise mehhanismi rakendamisel, mille kaudu osutati 2006. ja 2007. aastal abi enam kui 600 miljoni euro väärtuses, tõendab komisjoni suutlikkust rakendada ja koordineerida ulatusliku abi andmist ebastabiilses keskkonnas. muudetud finantsmääruse artikli 18 lõikega 1 sätestatakse, et komisjoni programme võidakse rahastada liikmesriikide rahalise toetuse ja teiste rahastajate abil, mis annab võimaluse kaaluda komisjoni hallatud ja koordineeritud mitut rahastajat hõlmavate fondide kasutamist.
18 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
18 eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
SECTION 3.2 SYSTEMS FOR MONITORING AND AUDITING AID DELIVERED THROUGH THE UN 29. robust financial management procedures are a legal and strategic requirement (see paragraphs 8 and 15). they are necessary in order to reduce the risk that commission funding is used uneconom-ically or inappropriately. reliable information on the efficiency of implementation and the achievement of results is necessary in order to ensure that the commission’s objectives have been met. the audit therefore examined whether monitoring and audit arrangements provide assurance on the robustness of financial procedures and on the achievement of results. 
JAOTIS 3.2 ÜRO KAUDU SUUNATUD ABI JÄRELEVALVE-JA AUDITISÜSTEEMID 29. Õiguslikuks ja strateegiliseks nõudeks on kindlalt töötavad fi-nantsjuhtimissüsteemid (vt punktid 8 ja 15). need on vajalikud, et vähendada komisjoni rahastamise ebaökonoomse või ebakohase kasutamise ohtu. selleks, et tagada komisjoni eesmärkide saavutamine, on vajalik usaldusväärne teave abi rakendamise tõhususe ja tulemuste saavutamise kohta. seetõttu uuriti auditi käigus, kas järelevalve-ja auditisüsteemid tagavad rahastamiskorra kindluse ja tulemuste saavutamise.
30. the commission has responded to the requirement to ensure robust financial management procedures by developing monitoring and control mechanisms which combine prior approval and ex post checks13 (see Figure 5). the commission first carries out an assessment of the financial control systems of its Un partners (the four pillar analysis) to ensure they meet international standards14. in order to ensure that these systems operate in practice, the commission is provided with information by its Un partners through reports. the commission also conducts field monitoring visits and carries out verification missions. although not part of the commission’s monitoring procedures, the court of auditors also checks the eligibility of a sample of expenditure implemented through Un organisations as part of its annual financial audit of the commission’s accounts. 
30. komisjon on kindlate finantsjuhtimismenetluste tagamise nõude täitmiseks välja töötanud järelevalve-ja kontrollimehhanismi, milles on ühendatud eelnev heakskiit ja järelkontrollid13 (vt joonis 5). komisjon teostab esmalt oma ÜRO partnerite finantskont-rollisüsteemide hindamise (nelja samba analüüs), veendumaks, et need vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele14. veenmaks komisjoni kõnealuste süsteemide toimimises praktikas, esitavad ÜRO partnerid komisjonile aruandeid. komisjon viib läbi ka kohapealseid järelevalve-ja kontrollkülastusi. kuigi see ei ole komisjoni järelevalvemenetluste osa, kontrollib ka kontrollikoda komisjoni raamatupidamise iga-aastase finantsauditi käigus ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatud abiga seotud kulude abikõlblikkust.
13 article 165 of the financial regulation states that the implementation of actions by international organisations is subject to scrutiny by the commission. such scrutiny shall be exercised either by prior approval, by ex post checks or by a combined procedure. 
13 Finantsmääruse artikliga 165 sätestatakse, et komisjon teostab järelevalvet selle üle, kuidas rahvusvahelised organisatsioonid meetmeid rakendavad. sellist järelevalvet teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrollide või liitmenetluse abil.
14 the commission defined benchmarks relative to each procedure as the basis for this assessment. 
14 komisjon on määratlenud iga menetlusega seoses võrdlusnäitajad, millel hindamine põhineb.
19 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
19 eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
THE FOUR PILLAR ANALYSIS DOES NOT COVER SYSTEMS RELATING TO SUBCONTRACTED ACTIVITIES 31. the four pillar analysis assesses the adequacy of the accounting, internal control, external audit and procurement procedures of Un partners. By 2008 it had been completed for nearly all commission funds managed through the Un. 
NELJA SAMBA ANALÜÜS EI HÕLMA ALLTÖÖVÕTJATE TEGEVUSEGA SEOTUD SÜSTEEME 31. nelja samba analüüsiga hinnatakse ÜRO partnerite raamatupidamise, sisekontrolli, välisauditi ja hankemenetluste asjakohasust.
Whilst it was being carried out the commission continued to work with Un organisations on the basis of a presumption of conformity. 
2008. aastaks oli analüüs teostatud peaaegu kõigi ÜRO poolt hallatavate komisjoni rahaliste vahendite puhul. analüüsi teostamise ajal jätkas komisjon koostööd ÜRO organisatsioonidega eeldatava vastavuse alusel.
Un organisations frequently subcontract the implementation of activities to other organisations whose financial control systems have not been reviewed by the commission. for example, in the context of the Echo-financed emergency health care project in sudan, the Un organisation subcontracted activities to ngos which had not entered into a partnership agreement with Echo. the commission relies on the Un organisation’s systems to control the activities of the subcontractors. 
ÜRO organisatsioonid suunavad meetmete rakendamise sageli alltöövõtulepingute alusel muudele organisatsioonidele, kelle finantskontrollisüsteeme komisjon ei ole üle vaadanud. näiteks humanitaarabi peadirektoraadi rahastatud tervishoiualase esma-abiprojekti puhul sudaanis suunas ÜRO organisatsioon meetmete rakendamise alltöövõtulepingute alusel valitsusvälistele organisatsioonidele, kes ei olnud humanitaarabi peadirektoraadiga partnerluslepingut sõlminud. komisjon eeldab, et ÜRO organisatsioonide süsteemid kontrollivad alltöövõtjate tegevust.
20 FIGURE 5 1. 
20 JOONIS 5 1.
Four pillar analysis Commission examination of the four main types of financial control (accounting, internal control, external audit and procurement) of UN organisations to check they meet international standards. 
Nelja samba analüüs Komisjon uurib ÜRO organisatsioonide finantskontrolli nelja põhiliiki (raamatupidamine, sisekontroll, välisaudit ja hankemenetlused), et teha kindlaks, kas need vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.
UN reports UN organisations are required to provide annual progress reports plus a final report within six months of the end of implementation (three months for humanitarian assistance). The annual strategy is supported through programming dialogues. 
ÜRO aruanded ÜRO organisatsioonid peavad esitama iga-aastased eduaruanded ja lõpparuande 6 kuu jooksul (humanitaarabi puhul 3 kuu jooksul) pärast abi rakendamise lõppemist.
Field monitoring Commission visits to projects and meetings with partners to ensure the efficiency of implementation and achievement of objectives. 
Kohapealne järelevalve Komisjon külastab projektikohti ja kohtub partneritega, et tagada rakendamise tõhusus ja eesmärkide saavutamine.
Includes results-oriented monitoring (ROM). 
Hõlmab ka tulemustepõhist järelevalvet (ROM).
Verifications Commission checks, including on the spot, to confirm the adequacy of the procedures identified in the four pillar analysis and to examine whether value for money has been obtained. 
Kontrollimine Komisjon teostab kontrollimist, sealhulgas kohapeal, et veenduda nelja samba analüüsis kindlaks tehtud menetluste asjakohasuses ja et uurida, kas hinna-kvaliteedi suhe on paigas.
In addition, evaluations check the efficiency and effectiveness of aid. 
Lisaks kontrollitakse hindamise abil abi tõhusust ja mõjusust.
MONITORING AND CONTROL ARRANGEMENTS ■ Prior approval ■ Ex post checks special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
JÄRELEVALVE-JA KONTROLLIMENETLUSED ■ Eelnev heakskiit ■ Järelkontroll eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
UN REPORTS PROVIDE INSUFFICIENT INFORMATION ON RESULTS 33. the commission is critical of Un reports which are excessively general, do not communicate problems encountered and are frequently late15. the commission has not succeeded in obtaining adequate information on project achievements because clearly quantified output targets are not developed for all projects. 
ÜRO ARUANNETES TULEMUSTE KOHTA ESITATUD TEAVE ON PUUDULIK 33. komisjon on kriitiline ÜRO aruannete suhtes, mis on liiga üldised, ei käsitle esinenud probleeme ja mis esitatakse sageli hilinemi-sega15. komisjonil ei ole õnnestunud saada projektide tulemuste kohta asjakohast teavet, sest kõigi projektide jaoks ei ole välja töötatud selgeid kvantitatiivseid väljundi eesmärke. kvantifitseeritud tulemuslikkuse näitajad pööravad tähelepanu pigem projekti hõlpsamini mõõdetavatele väljunditele kui projekti mõjule. komisjoni projektitsükli juhtimise suunistes (märts 2004) eristatakse ühelt poolt väljundinäitajaid ja teiselt poolt tulemusnäitajaid ja mõjunäitajaid. väljundinäitajad mõõdavad võetud meetmete kohest ja konkreetset mõju, kuid tulemus-ja mõjunäitajate abil saab hinnata projekti mõju abisaajatele ning pikaajalisi tagajärgi. mõnel juhul olid lisatud ka mõjunäitajad, kuid need ei olnud mõõdetavad, eriti humanitaarabi peadirektoraadi lühema aruand-lustähtaja puhul16 (vt 2. selgitus).
15 over 70 % of the replies to the court’s questionnaires from Echo indicated that Un reports were late. 
15 Rohkem kui 70 % kontrollikoja küsimustikele humanitaarabi peadirektoraadist saabunud vastustest osutasid, et ÜRO aruanded hilinesid.
16 article 2.6 of the fafa requires a final report within three months after the end of implementation for humanitarian aid and six months in other cases. 
16 Finants-ja haldusraamistiku lepingu artikli 2. lõike 6 kohaselt tuleb lõpparuanne esitada kolme kuu jooksul pärast humanitaarabi rakendamise lõppu ja kuue kuu jooksul muudel juhtudel.
21 BOX 2 DIFFICULTIES IN MEASURING PERFORMANCE Where projects included both output and outcome indicators, the Un organisation was not necessarily able to report on the outcome indicators within the reporting timescale. for example in the case of one Un project in darfur, sudan, an output target was for 25 000 households to receive seeds for crop production whilst the outcome target was for each beneficiary to cultivate an additional 1,2 hectares from the assistance provided. in the case of the Un health, nutrition and water project in Blue nile and khartoum states the output indicators related to the number of clinics supported whilst the outcome indicators concerned mortality and morbidity rates. although for both these Echo projects the Un organisations were able to report on the output indicators, they were unable, within the reporting timescale (three months after the end of the project), to report on the outcome indicators concerning the additional land cultivated or mortality and morbidity rates. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
SELGITUS PROBLEEMID TULEMUSLIKKUSE HINDAMISEL juhul kui projektid sisaldasid nii väljundi-kui ka tulemusnäitajaid, ei suutnud ÜRO organisatsioon alati tulemusnäitajatest aruandluse jaoks ettenähtud tähtajaks aru anda. näiteks ühe ÜRO projekti puhul darfuris (sudaan) oli väljundinäitajaks 25 000 leibkonda, kes pidid saama seemneid taimekasvatuseks, tulemusnäitajaks oli aga tingimus, et iga abisaaja harib abi alusel lisaks 1,2 hektarit maad.
34. the quality of reporting is important in the context of the aid effectiveness agenda and the aim of the commission and the Un to focus on results17. the 2005 paris declaration on aid Effectiveness commits donors to implementing common arrangements at country level for planning and funding activities. the 2005 European consensus on development similarly emphasises the EU’s commitment to working with partners in harmonising aid through more predictable aid mechanisms. the good humanitarian donorship principles agreed in stockholm in 2003 commit donors to strive to ensure predictability and flexibility in funding to Un organisations and to explore the possibility of reducing earmarking and introducing longer-term funding arrangements. 
34. aruandluse kvaliteet on oluline abi mõjususe eesmärgi ning komisjoni ja ÜRO tulemustele keskendumise eesmärgi jaoks17. abi mõjusust käsitlev 2005. aasta Pariisi deklaratsioon kohustab abiandjaid rakendama meetmete kavandamisel ja rahastamisel riigi tasandil ühist korda. 2005. aasta euroopa konsensus arengupoliitika küsimuses rõhutab samuti eLi võetud kohustust teha partneritega koostööd, et ühtlustada abiandmist paremini prognoositavate abimehhanismide abil. 2003. aastal stockholmis vastu võetud humanitaarabi osutamise hea tava kohustab abiandjaid püüdma tagada ÜRO organisatsioonide rahastamise prognoositavus ja paindlikkus ning uurima rahaliste vahendite sihtotstarbelise eraldamise vähendamise ja pikemaajalise rahastamiskorra kehtestamise valikuvõimalusi. abi sihtotstarbeline eraldamine arvukate konkreetsete meetmete võtmiseks võib olla vahend, mille abil suunata vahendeid konkreetsete tulemuste saavutamiseks, kuid see ei vasta abi mõjususe kavas ette nähtud ühisele lähenemisviisile. kuid osaliselt ka ÜRO puudulike aruannete tõttu on komisjon eelistanud rahaliste vahendite sihtotstarbelist eraldamist, mitte pikaajalise koostöö rahastamist18.
35. Even where the commission contributes to a multi-donor fund, instead of pooling its funding with the other donors it sometimes earmarks its funding for specific activities within that fund (see Box 3). 
35. isegi kui komisjon rahastab mitme rahastajaga fondi, siis selle asemel, et oma rahalised vahendid teiste rahastajate omadega kokku panna, kasutab komisjon mõnikord kõnealuse fondi raames rahaliste vahendite sihtotstarbelist eraldamist konkreetsete meetmete jaoks (vt 3. selgitus).
Earmarking brings with it additional reporting requirements and associated costs. the court’s 1999 annual report criticised the devotion of scarce Un and commission resources to the largely unproductive administrative task of reporting on earmarked expenditure19. the commission replied that it was looking at new approaches which would take account of the court’s suggestion to reduce earmarking. the results of the court’s questionnaires showed that for 10 out of 29 multi-donor funds (34 %) the commission had earmarked its funds for specific activities. 
Rahaliste vahendite sihtotstarbelise eraldamisega kaasnevad täiendavad aruandlusnõuded ja sellega seotud kulud. kontrollikoja 1999. aasta aastaaruandes kritiseeriti ÜRO ja komisjoni nappide ressursside kulutamist sihtotstarbelistest kuludest aru andmise suuresti ebaproduktiivsele olemusele19. komisjon vastas, et otsib uusi lähenemisviise, mis võtaksid arvesse kontrollikoja soovitust vähendada vahendite sihtotstarbelist eraldamist. kontrollikoja küsimustikele antud vastustest ilmnes, et 29 mitme rahastajaga fondi seas oli komisjon 10 fondi puhul (34 %) eraldanud oma rahalised vahendid sihtotstarbeliselt konkreetsete meetmete võtmiseks.
17 the preamble to the fafa states ‘all activities undertaken hereunder are directed towards the attainment of results: humanitarian, developmental or otherwise. the shift to a results orientation should be accompanied by a corresponding shift away from the exclusive examination of inputs and activities.’ the april 2007 Joint guidelines on reporting under the fafa similarly emphasise the importance of focusing on results, in accordance with the Un’s results-based management principles, to allow the commission to assess whether the objectives of the action have been met. 
17 Finants-ja haldusraamistiku lepingu preambulis sätestatakse: „kõik võetud meetmed on suunatud humanitaarsete, arengualaste või muude tulemuste saavutamisele. tulemustele orienteerituse suundumusega peab kaasnema eemaldumine ainult sisendite ja meetmete uurimisest.” 2007. aasta aprillis vastu võetud ühistes suunistes finants-ja haldusraamistiku lepingu aruandluse kohta rõhutatakse samuti tulemustele keskendumise olulisust, kooskõlas ÜRO tulemuspõhiste juhtimispõhimõtetega, et võimaldada komisjonil hinnata, kas meetmete eesmärgid on saavutatud.
18 com(2001) 231 of 2.5.2001 ‘Building an effective partnership with the United nations in the fields of development and humanitarian affairs’ states that several obstacles, including inadequate reporting, have hindered the development of programmatic, longer-term cooperation. 
18 komisjoni 2. mai 2001. aasta teatises kOm(2001) 231„tõhusa partnerluse loomine ÜROga arengu-ja humanitaarküsimustes” märgitakse, et mitmesugused takistused, sealhulgas puudulik aruandlus, on seganud programmipõhise pikaajalise koostöö väljaarendamist.
19 court of auditors’ annual report concerning the financial year 1999. 
19 kontrollikoja aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta.