natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33 In 2001 the Commission introduced 24 control standards complemented by a set of baseline requirements defining the specific practical actions which should underlie each department’s internal control system. 
33 2001. aastal kehtestas komisjon 24 kontrollistandardit, mida täiendas mitu põhinõuet; nendega määrati kindlaks konkreetne praktiline tegevus, mis peaks olema iga talituse sisekontrollisüsteemi aluseks.
It required DGs to assess and report on their level of compliance with the baseline requirements each year. These reports rely on internal reviews, management self-assessments and relevant audits performed by the IAS and the ECA. 
Selle kohaselt peavad peadirektoraadid hindama igal aastal, mil määral nad täidavad põhinõudeid, ja sellest aru andma. Need aruanded põhinevad vaid asutusesisesel kontrollimisel, juhtkonna enesehindamistel ning siseauditi talituse ja kontrollikoja asjaomastel audititel.
We reported on progress in implementing these standards in our annual reports from 2002 to 2008. 
Kontrollikoda andis nende standardite rakendamise edusammudest aru oma 2002.–2008. aasta aastaaruannetes.
50 Article 32.2 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. Box 9 
50 Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 32 lõige 2.
Observations 30 34 The Commission revised its internal control framework in 2007, reducing the number of standards to 16. 
9. selgitus Tähelepanekud 30 34 Komisjon uuendas oma sisekontrolliraamistikku 2007. aastal ja vähendas standardite arvu 16ni.
It asked DGs to report on an exception basis (only when they did not apply a standard). 
Peadirektoraatidelt nõuti aruandmist erandkorras (vaid juhul, kui nad standardit ei kohaldanud).
In 2014 it further reduced the number of requirements. 
Nõuete arvu vähendati 2014. aastal veelgi.
In 2014 DGs assessed their own progress and reported that, across the Commission, they had implemented 98 % of the internal control standards51. 
Peadirektoraadid hindasid 2014. aastal oma edusamme ja teatasid, et täitsid kogu komisjoni arvestuses 98% sisekontrollistandarditest51.
In 2016 the Commission intends to update its internal control framework to bring it in line with COSO 201352. 
2016. aastal kavatseb komisjon ajakohastada oma sisekontrolliraamistiku, nii et see vastaks COSO 2013 raamistikule52.
52 2015 Annual Management and Performance Report for the EU Budget. 
52 ELi eelarve 2015. aasta haldus-ja tulemusaruanne.
GOOD GOVERNANCE GUIDELINES COSO framework BEST PRACTICE ©2013, Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). Used by permission. Source: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). 
Hea juhtimise suunised COSO raamistik PARIM TAVA Kontrollikeskkond Riskihindamine Kontrollimeetmed Teavitamine ja kommunikatsioon Järelevalvetegevus Allikas: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework. © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO).
COSO is a framework released in 1992 in the United States, that was originally aimed at private companies. 
COSO raamistik avaldati 1992. aastal Ameerika Ühendriikides ja see oli alguses suunatud eraettevõtjatele.
It is now widely applied by both private and public sectors worldwide. 
Praegu kohaldatakse seda laialdaselt nii avalikus kui ka erasektoris kogu maailmas.
COSO issued an updated framework in May 2013. 
COSO avaldas ajakohastatud raamistiku 2013. aasta mais.
COSO considered the 1992 framework to be superseded by the 2013 revisions after a transition period that ended in December 2014. 
COSO seisukoha järgi asendab pärast üleminekuperioodi, mis lõppes 2014. aasta detsembris, 1992. aasta raamistikku 2013. aasta uuendatud raamistik.
The 2013 framework introduced 17 principles that are all necessary for effective internal control. 
2013. aasta raamistikuga kehtestati 17 põhimõtet, mis on kõik vajalikud tõhusa sisekontrolli jaoks.
If a principle is relevant, yet not present and functioning, a major deficiency exists in the system of internal control. 
Kui põhimõte on asjakohane, kuid ei ole kasutusele võetud või ei toimi, on sisekontrollisüsteemis suuri puudusi.
The new COSO requirements have a greater focus on governance concepts, including the need to establish oversight responsibilities for the board and its committees for each component of internal control (we map the requirements of COSO 2013 against the requirements of GGPS in Annex I). Box 10 
Uued COSO nõuded keskenduvad suuremal määral juhtimispõhimõtetele, sealhulgas vajadusele kehtestada juhatusele ja tema komiteedele iga sisekontrolliteguri suhtes kontrollikohustused (kontrollikoda määras I lisas kindlaks COSO 2013. aasta nõuded võrreldes raamistikuga „Hea juhtimistava avalikus sektoris”).
Observations 31 ... but completing transition to the updated COSO framework is challenging 35 In Annex I we present the requirements of COSO 2013 and GGPS. 
Tähelepanekud 31 ... ajakohastatud COSO raamistikule ülemineku lõpuleviimine on aga keeruline 35 Kontrollikoda esitab I lisas COSO 2013. aasta ja raamistiku „Hea juhtimistava avalikus sektoris” nõuded.
The internal control standards of the Commission cover most of the principles of COSO 2013. 
Komisjoni sisekontrollistandardid hõlmavad enamikku COSO 2013. aasta põhimõtteid.
However, completing transition to the new COSO framework is challenging because it makes demands of organisations at the level of governance structures, highlighting the responsibility of governing bodies to oversee the performance of all components of the internal control system (see Box 11 COSO principle 2), and requires all elements of control to be in place and working before an organisation meets COSO standards (see Annex I). 
Uuele COSO raamistikule ülemineku lõpuleviimine on aga keeruline ülesanne, kuna selles esitatakse organisatsioonidele nõudeid juhtimisstruktuuri tasandil, rõhutades juhtorganite kohustust kontrollida sisekontrollisüsteemi kõigi tegurite täitmist (vt COSO 2. põhimõte 11. selgituses), ning nõutakse, et kõik kontrollielemendid peavad olema kehtestatud ja toimivad, enne kui organisatsioon vastab COSO standarditele (vt I lisa).
In paragraphs 36 to 39 we discuss three challenging elements of the COSO framework. 
Kontrollikoda käsitleb punktides 36–39 COSO raamistiku kolme keerulist elementi.
Challenging elements of the new COSO framework COSO Principle 2 ‘The board of directors demonstrates independence from management and exercises oversight of the development and performance of internal control’. 
Uue COSO raamistiku keerulised elemendid COSO 2. põhimõte „Juhatus näitab üles sõltumatust juhtimisest ning teeb järelevalvet sisekontrolli arengu ja tulemuste üle.”
COSO Principle 5 ‘The organisation holds individuals accountable for their internal control responsibilities in the pursuit of objectives’. 
COSO 5. põhimõte „Organisatsioon teeb üksikisikud vastutavaks nende sisekontrollikohustuste täitmise eest eesmärkide saavutamisel.”
COSO Principle 8 ‘The organisation considers the potential for fraud in assessing risks to the achievement of objectives’53. 53 Source: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). 
COSO 8. põhimõte „Organisatsioon võtab eesmärkide saavutamise riskide hindamisel arvesse pettuse võimalust.”53 53 Allikas: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework. © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO).
Box 11 Observations 32 36 Bringing the Commission’s control framework into line with COSO 2013 (COSO Principle 2) would require a central level function to provide oversight of the internal control system. 
Tähelepanekud 32 36 Komisjoni kontrolliraamistiku viimine kooskõlla COSO 2013. aasta raamistikuga (COSO 2. põhimõte) eeldaks kesktasandi funktsiooni, mis tagaks järelevalve sisekontrollisüsteemi üle.
The Commission told us that the reason for not having such a function is to maintain a clear definition of responsibilities and accountability at the level of DGs. 
Komisjon ütles kontrollikojale, et sellise funktsiooni puudumise põhjuseks on soov säilitada „kohustuste ja aruandekohustuse selge kindlaksmääramine”.
The Commission considers that the current structure places responsibility for the operation of the internal control system exclusively on individual authorising officers by delegation and that a central oversight function may lead to a transfer of responsibility54. 
Komisjon on seisukohal, et kehtiva süsteemi järgi vastutavad sisekontrollisüsteemi toimimise eest üksnes konkreetsed volitatud eelarvevahendite käsutajad ja et keskse järelevalvefunktsiooni kehtestamise tõttu võib vastutus üle kanduda54.
While the CFS issued an annual document on the ‘Overview on the state of Internal Control in the Commission’ until 201455, this was not an independent source of assurance, but a descriptive summary. 
Ehkki keskne finantstalitus väljastas kuni 2014. aastani igal aastal dokumendi „Ülevaade komisjoni sisekontrolli olukorrast”55, ei olnud see sõltumatu kindluse allikas, vaid kirjeldav kokkuvõte.
37 The Commission abolished the financial controller function in order to make the directors-general responsible for the legality and regularity of spending by their DGs. 
37 Komisjon kaotas finantskontrolöri funktsiooni, et teha peadirektorid vastutavaks oma peadirektoraatide kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse eest.
DGs report annually on their management via the AAR (see paragraph 55). 
Peadirektoraadid annavad igal aastal aru oma tegevusest iga-aastases tegevusaruandes (vt punkt 55).
But mechanisms to hold individuals to account for their contribution to internal control (COSO Principle 5) are relatively undeveloped. 
Mehhanismid, mille alusel peaksid üksikisikud vastutama sisekontrol-lile kaasa aitamise eest (COSO 5. põhimõte), on aga suhteliselt vähe arenenud.
The Commission has not put in place staff evaluation criteria linked to this objective. 
Komisjon ei ole sellega seoses kehtestanud töötajate hindamise kriteeriumeid.
The AAR provides a potential mechanism to achieve such a linkage for directors-general. 
Iga-aastane tegevusaruanne on peadirektorite jaoks üks võimalik vahend sellise seose saavutamiseks.
However, in practice the Commission has not established a basis to determine whether the declarations made within AARs are well-founded56, or established a benchmark against which to hold DGs accountable. 
Tegelikkuses ei ole komisjon aga kehtestanud alust, et määrata kindlaks, kas iga-aastases tegevusaruandes esitatud avaldused on põhjenda-tud56, ega võrdlusalust, mille põhjal saaks peadirektoraate vastutavaks muuta.
38 In 2001, following the adoption of the first overall anti-fraud strategy57 (COSO Principle 8) and in the wake of the White Paper on administrative reform the Commission announced that a unit within OLAF would ‘develop an overall strategic approach to fraud prevention. 
38 2001. aastal, pärast esimese üldise pettusevastase võitluse strateegia vastuvõt-mist57 (COSO 8. põhimõte) ja arvestades haldusreformi käsitlevat valget raamatut, teatas komisjon, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) üks üksus „töötab välja üldise strateegilise lähenemisviisi pettuste ennetamiseks.
This should target new draft legislation with significant financial implications in areas at risk of fraud’. 
See peaks olema suunatud uuele õigusakti eelnõule, mis käsitleb pettuse ohtu sisaldavaid märkimisväärse rahalise mõjuga valdkondi”.
In 2011 the Commission developed a new anti-fraud strategy58 covering the whole ‘anti-fraud cycle’ from the prevention and detection of fraud to investigations, sanctioning and recovery of misused funds and also clarifying the responsibilities of the various parties involved. 
2011. aastal töötas komisjon välja uue pettusevastase võitluse strateegia58, mis hõlmab kogu pettusevastase võitluse tsüklit – alustades pettuse ennetamisest ja tuvastamisest ning lõpetades juurd-luste, sanktsioonide ja mittesihipäraselt kasutatud rahaliste vahendite sissenõudmisega – ja milles täpsustatakse eri osalejate kohustusi.
39 The Commission’s risk management guidelines take the risk of fraud into account and DGs are required to report annually on fraud prevention and detection in a specific section of their AARs. 
39 Komisjoni riskijuhtimise suunistes võetakse arvesse pettuse ohtu ja peadirektoraadid peavad igal aastal andma oma iga-aastase tegevusaruande konkreetses osas aru pettuse ennetamise ja avastamise kohta.
The Commission’s current internal control standards do not, as required by COSO principle 8 (see Annex I), address fraud risk directly. 
Komisjoni kehtivate sisekontrollistandarditega ei käsitleta pettuse riski otseselt, nagu on nõutud COSO 8. põhimõttes (vt I lisa).
The Commission told us that they will cover this point in the next revision of the internal control standards. 
Komisjon ütles kontrollikojale, et ta käsitleb seda punkti sisekontrollistandardite järgmises läbivaatamises.
54 A similar issue was raised by the IAS in the Working paper supporting the 2015 Overall Opinion: ‘an overview at the level of the institution is necessary if common processes, such as fraud prevention and detection, are to be effective in protecting the institution as a whole. 
54 Sarnase teema tõstatas ka siseauditi talitus 2015. aasta üldisele arvamusele lisatud töödokumendis, sedastades, et „ülevaade institutsiooni tasandil on vajalik, et ühised protsessid, nagu pettuste ennetamine ja avastamine, oleksid edukad institutsiooni kui terviku kaitsmisel”.
The IAS recommends that at the corporate level central measures should be taken to ensure a consistent, reliable, complete and comprehensive approach at the operational level and an overall view on the Commission-wide issues and on the cost-effectiveness of the measures taken. 
Siseauditi talitus soovitab võtta kasutusele juhtkonna tasandi kesksed meetmed, et tagada järjepidev, usaldusväärne ja täielik lähenemisviis tegevustasandil ja terviklik ülevaade kogu komisjoni hõlmavatest teemadest ning võetud meetmete kulutõhususest.
The central services should strengthen their guidance to the DGs/Services to improve the effectiveness of controls at the operational, DG/Service level. 
Kesktalitused peaksid parandama suuniseid peadirektoraatidele/ talitustele, et parandada kontrollide mõjusust peadirektoraatide/talituste tegevustasandil.
55 The document was discontinued in 2015. 
55 Dokumendi koostamine lõpetati 2015. aastal.
56 The IAS issues a ‘limited conclusion on internal control’ in support of the AAR rather than an ‘annual opinion’. 
56 Siseauditi talitus esitab aasta tegevusaruande toetuseks „piiratud järelduse sisekontrolli kohta”, mitte „iga-aastase arvamuse”.
57 COM(2000)358 final of 28 June 2000 ‘Protection of the Communities’ financial interests. 
Üldise strateegilise lähenemise nimel, 28. juuni 2000, KOM(2000) 358 (lõplik).
58 COM(2011) 376 final of 24 June 2011 ‘Commission Anti-Fraud Strategy’. 
58 Komisjoni pettusevastase võitluse strateegia, 24. juuni 2011 (KOM(2011) 376 (lõplik)).
This built upon the Communication on fraud prevention (COM(2007) 806 final). 
See tugines teatisel pettuste vältimise kohta (KOM(2007) 806 (lõplik)).
Observations 33 Producing annual accounts in line with international standards improved financial reporting IPSAS The International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) issued by the International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB), ‘provide the most complete suite of accrual-based international financial reporting standards developed specifically for the public sector’59. 59 CIPFA/,IFAC, ‘International Framework: Good Governance in the Public Sector’, 2014, p. 31. 
Tähelepanekud 33 Rahvusvahelistele standarditele vastavate raamatupidamise aastaaruannete koostamine parandas finantsaruandlust Rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu väljastatud rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid on kõige põhjalikum kogum rahvusvahelisi tekkepõhise finantsaruandluse standardeid, mis on välja töötatud just avaliku sektori jaoks.59 59 CIPFA/IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 31.
40 As can be seen in Figure 5, accrual accounting was introduced in two stages. 
40 Nagu näidatud joonisel 5, kehtestati tekkepõhine raamatupidamisarvestus kahes etapis.
The Commission first moved towards accruals, with some changes to financial reporting in 2001. 
Komisjon tegi esimese sammuna tekkepõhisele arvestusele ülemineku suunas 2001. aastal mõningad muudatused finantsaruandluses.
A much bigger change took place in 2005 (see paragraph 8) when the Commission moved to base its financial reporting on international standards. 
Tunduvalt suurem muudatus leidis aset 2005. aastal (vt punkt 8), kui komisjon võttis oma finantsaruandluse aluseks rahvusvahelised standardid.
The impact of these changes was that the pre-2000 presentation of a partial balance sheet was replaced with a complete presentation of assets and liabilities. 
Tänu nendele muudatustele asendati enne 2000. aastat kehtinud osalise bilansi esitamine varade ja kohustuste täieliku esitamisega.
41 The Commission’s new accounting framework first applied in 2005, and we were able for the first time to issue an unqualified opinion on the reliability of the 2007 annual accounts. 
41 Komisjoni uut raamatupidamisraamistikku kohaldati esimest korda 2005. aastal ning kontrollikojal oli esimest korda võimalik esitada märkuseta arvamus 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta.
This marked the successful culmination of the Commission’s accounting modernisation project. 
See tähistas komisjoni raamatupidamisarvestuse ajakohastamise projekti edukuse haripunkti.
In producing financial statements on an accrual basis and in line with international standards (Box 12), the Commission has improved transparency and achieved a good standard of financial reporting. Box 12 
Tekkepõhiste, rahvusvahelistel standarditel põhinevate finantsaruannete koostamisega (12. selgitus) parandas komisjon läbipaistvust ja saavutas finantsaruandluse hea standardi. 12. selgitus
Observations 34 European Union — presentation of assets and liabilities 1997-2015 Billion euro 175 125 75 25 - 25 - 75 - 125 - 175 - 225 Source: ECA (based on a visual presentation from French Cour des comptes in ‘La comptabilité générale de l’État, dix ans après’, February 2016). 
Tähelepanekud 34 Andmete esitamine Euroopa Liidu varade ja kohustuste kohta aastatel 1997–2015 Miljardites eurodes 175 125 75 25 –25 –75 –125 –175 –225 Allikas: Euroopa Kontrollikoda (Prantsusmaa riigikontrolli 2016. aasta veebruari dokumendi „La comptabilité générale de l’État, dix ans après” alusel).
Providing non-financial information to internal and external stakeholders The Commission provides non-financial information alongside the accounts ... 
Mittefinantsteabe esitamine üksusesisestele ja -välistele sidusrühmadele Komisjon esitab koos raamatupidamisaruannetega mittefinantsteavet...
42 While the reform resulted in much better annual accounts, the EU provided no accompanying management analysis or narrative until 2014 when it voluntarily accompanied the consolidated annual accounts for 2014 with a Financial Statement Discussion and Analysis (FSD&A). 
42 Ehkki raamatupidamise aastaaruannete kvaliteet paranes tänu reformile märgatavalt, ei esitanud EL nendega koos ei juhtimisanalüüsi ega kirjeldust kuni 2014. aastani, mil ta vabatahtlikult lisas 2014. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele finantsaruannete arutelu-ja analüüsidokumendi.
This provided some background and analytical material for users60. 
Selles esitati kasutajatele mõningat taustateavet ja analüütilist materjali60.
However the discussion of EU objectives focused on those announced for the Commission by its President61, rather than agreed EU 2020 strategy62. 
Kuid ELi eesmärkide arutelus keskenduti nendele eesmärkidele, millest teavitas komisjoni tema president61, mitte nendele, mis oli lepitud kokku strateegias „Euroopa 2020”62.
The only discussion of governance issues in the FSD&A was a brief (and Commission-centred) listing of the roles of the key institutions63. full accrual accounting 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Total assets Total assets full accrual Total liabilities Total liabilities full accrual Net assets 60 Some of the information that similar organisations provide alongside the accounts in an annual report has been made available in the synthesis report (see paragraph 57 and Figure 8). 
Ainus juhtimisküsimuste arutelu finantsaruannete arutelu-ja analüüsidokumendis oli lühike (ja komisjonile keskendunud) peamiste institutsioonide rollide loetelu63. tekkepõhine raamatupidamisarvestus 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Varad kokku Varad kokku tekkepõhiselt Kohustused kokku Kohustused kokku tekkepõhiselt Netovarad 60 Osa teabest, mille sarnased organisatsioonid esitavad aastaaruandes koos raamatupidamisandmetega, on tehtud kättesaadavaks koondaruandes (vt punkt 57 ja joonis 8).
61 COM(2015) 377 final, p. 6. 
61 COM(2015) 377 final, lk 6.
62 COM(2010) 2020 final of 3 March 2010 ‘Europe 2020, a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’. 
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, 3. märts 2010, KOM(2010) 2020 (lõplik).
63 Council is described as the forum in which ‘Governments defend their country’s national interests’, while the ‘interests oftheEUasawholeare promoted by the European Commission’. 
63 Nõukogu kirjeldatakse kui foorumit, kus „liikmesriikide valitsused kaitsevad oma huve”, samas kui „Euroopa Liidu kui terviku huve esindab Euroopa Komisjon”.
COM (2015) 377 final p. 7. 
COM(2015) 377 final, lk 7.
Observations 35 43 A key statement of best practice is provided in Box 13. 
Tähelepanekud 35 43 Parima tava peamine iseloomustus on esitatud 13. selgituses.
We compared the contents of a number of frameworks64 and evaluation criteria and found that several elements of best practice were common to many frameworks (see Annex II). 
Kontrollikoda võrdles mitme raamistiku sisu64 ja hindamiskriteeriumeid ning leidis, et parima tava mitu tegurit on paljudel raamistikel ühised (vt II lisa).
All but one require a narrative report covering objectives and strategies as well as social and staff issues. 
Kõigis, välja arvatud ühes, nõutakse kirjeldavat aruannet, mis käsitleb eesmärke ja strateegiaid ning sotsiaal-ja personaliküsimusi.
Three require a description of business model. 
Kolmes neist nõutakse ärimudeli kirjeldust.
64 Directive 2014/95/EU of the European Parliament and of the Council of 22 October 2014 amending Directive 2013/34/ EU as regards disclosure of non-financial and diversity information by certain large undertakings and groups (OJ L 330, 15.11.2014, p. 
64 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1); integreeritud aruandluse nõukogu, „Building Public Trust Awards” auhindade andmise kriteeriumid; rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu soovituslikud tegevussuunised ja OECD juhised.
GOOD GOVERNANCE GUIDELINES Principles of annual reporting BEST PRACTICE GGPS: ‘Public sector entities should demonstrate that they have delivered their stated commitments, requirements, and priorities and have used public resources effectively in doing so. 
Hea juhtimise suunised Iga-aastase aruandluse põhimõtted PARIM TAVA Hea juhtimistava avalikus sektoris: „Avaliku sektori üksused peaksid näitama, et nad on täitnud oma väljaöeldud lubadused, nõuded ja eesmärgid ning on kasutanud avaliku sektori vahendeid seda tehes tõhusalt.