natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main purpose of banking union is to make European banking more transparent, unified and safer within a stable and well-functioning financial system (see Table 1). 
Pangandusliidu peamine eesmärk on muuta Euroopa pangandus läbipaistvamaks, ühtlustatumaks ning turvalisemaks stabiilses ja hästitoimivas finantssüsteemis (vt tabel 1).
The purpose of banking union To make European banks: by treating national and cross-border banking activities equally and by ...unified removing the link between the financial health of banks and that of the countries in which they are located Source: ECA, based on information provided by the ECB (ECB’s website on banking supervision). 
Pangandusliidu eesmärk Muuta Euroopa pangad: koheldes riiklikke ja piiriüleseid pangandustegevusi võrdselt ning kõrvalda-... ühtsemaks, des seose pankade rahalise usaldusväärsuse ja nende asukohariigi rahalise usaldusväärsuse vahel; Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal (EKP pangandusjärelevalvealane veebisait).
07 Establishment of the banking union entailed the creation of: (a) a Single Supervisory Mechanism (SSM) to guarantee the consistent application of prudential rules4 across the euro-area countries; (b) a Single Resolution Mechanism (SRM) to ensure that failing banks are wound up efficiently and at a minimal cost to taxpayers and the real economy, via the participation of private creditors in bank restructuring and resolution; and (c) a partially harmonised system of deposit guarantee schemes. 
07 Pangandusliidu loomine hõlmas: a) ühtse järelevalvemehhanismi loomist, et tagada usaldusnõuete järjepidev kohaldamine4 kõigis euroala riikides; b) ühtse kriisilahendusmehhanismi loomist, tagamaks, et raskustes olevate pankade tõhus likvideerimine põhjustaks maksumaksjatele ja majandusele vaid minimaalseid kulusid. Selleks kaasatakse pankade ümberstruktureerimisse ja pangakriiside lahendamisse erainvestorid; c) osaliselt ühtlustatud hoiuste tagamise skeemi loomist.
3 The creation of the European banking union was announced at a special European summit on 29 June 2012. 
3 Euroopa pangandusliidu loomisest teatati Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel 29. juunil 2012.
Subsequently, on 5 December 2012, the President of the European Council, in close cooperation with the Presidents of the European Commission, the Eurogroup and the European Central Bank, published a report entitled ‘Towards a Genuine Economic and Monetary Union’. 
Seejärel avaldas Euroopa Ülemkogu president koostöös Euroopa Komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendiga 5. detsembril 2012 aruande pealkirjaga „Tõelise majandus-ja rahaliidu suunas”.
Three years later, on 22 June 2015, the five Presidents (now including the President of the European Parliament) presented a follow-up report ‘Completing Europe’s Economic and Monetary Union’. 
Kolm aastat hiljem, 22. juunil 2015 esitasid viis presidenti (nüüd oli nende seas ka Euroopa Parlamendi president) järelaruande „Euroopa majandus-ja rahaliidu loomise lõpuleviimine”.
4 Prudential rules refer to the legislation introduced to improve the financial soundness of credit institutions. ...more transparent by consistently applying common rules and administrative standards for supervision, recovery and resolution of banks ...safer by intervening early if banks face problems in order to help prevent them from failing, and – if necessary – to ensure the efficient resolution (winding-down) of failing banks. 
4 Usaldusnõuded viitavad õigusaktidele, mis võeti vastu krediidiasutuste rahandusliku usaldusväärsuse parandamiseks. ... läbipaistvamaks, kohaldades järjepidevalt ühiseid eeskirju ja haldusstandardeid pankade järelevalve, finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse alal; ... turvalisemaks, sekkudes pankade probleemide esinemisel varakult, et aidata ära hoida maksejõuetuks jäämist ning vajaduse korral tagada raskustes olevate pankade finantsseisundi tõhus taastamine.
Introduction 16 08 The setting-up of the SSM in November 2014 has been called the ‘greatest step towards deeper economic integration since the creation of Economic and Monetary Union’5. 
Sissejuhatus 16 08 Ühtse järelevalvemehhanismi loomist novembris 2014 on nimetatud „suurimaks sammuks tihedama majandusliku integratsiooni suunas pärast majandus-ja rahaliidu loomist”5.
It is a necessary basis for the other pillars of banking union: the Single Resolution Mechanism and, possibly, an EU-wide deposit insurance scheme. 
Mehhanism on oluline alustala teistele pangandusliidu sammaste-le: ühtsele kriisilahendusmehhanismile ja ka kogu ELi hõlmavale hoiuste tagamise skeemile.
It was also seen by legislators as crucial for breaking the link between national governments and banks and reducing the risk of future systemic banking crises. 
Seadusandjad pidasid seda oluliseks ka riikide valitsuste ja pankade vahelise seose katkestamiseks ning seeläbi edasiste süsteemsete panganduskriiside riski vähendamiseks.
Furthermore, the SSM’s regulatory and supervisory framework aims at keeping pace with continuous developments in the global financial environment, which is marked by complex international agreements and commitments (e.g. the Basel Accords)6 and thus removing the option for banks of transferring riskier activities to jurisdictions where regulation is more lax. 
Lisaks püütakse hoida järelevalvemehhanismi regulatiivset ja järelevalveraamistikku vastavuses ülemaailmse finantskeskkonna pideva arenguga, mida iseloomustavad keerukad rahvusvahelised kokkulepped ja kohustused (nagu Baseli lepingud6). Seeläbi välistatakse võimalus, et pangad viivad riskantsemad tegevused läbi jurisdiktsioonides, kus seadusandlus ei ole nii range.
09 The SSM comprises the European Central Bank (ECB) and the national authorities with responsibility for banking supervision (‘national competent authorities’ or NCAs) in the participating Member States. 
09 Ühtne järelevalvemehhanism hõlmab Euroopa Keskpanka ja pangandusjärelevalve eest vastutavaid riigi ametiasutusi (riiklikud pädevad asutused) osalevates liikmesriikides.
The SSM Regulation7 makes these bodies responsible for the micro-prudential supervision of all credit institutions in the participating Member States8. 
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse7 kohaselt vastutavad need organid kõigi osalevate liikmesriikide8 krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemise eest.
Article 6(1) gives the ECB responsibility for the effective and consistent functioning of the SSM. 
Vastavalt artikli 6 lõikele 1 vastutab EKP ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest.
5 Foreword by Mario Draghi to the ECB’s 2014 annual report on supervisory activities. 
5 Mario Draghi eessõna EKP 2014. aasta järelevalvetegevuse aastaaruandele.
6 Herman Van Rompuy, President of the European Council, Jose Manuel Barroso, President of the European Commission, Jean-Claude Juncker, President of the Eurogroup, and Mario Draghi, President of the European Central Bank, ‘Towards a Genuine Economic and Monetary Union’, December 2012. 
6 Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy koostöös Euroopa Komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso, eurorühma esimehe Jean-Claude Junckeri ja Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghiga, „Tõelise majandus-ja rahaliidu suunas”, detsember 2012.
7 Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013 conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 63). 
7 Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).
8 All euro-area countries (Belgium, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia, Slovakia and Finland) automatically participate in the SSM. 
8 Kõik euroala riigid (Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Sloveenia, Slovakkia ja Soome) osalevad ühtses järelevalvemehhanismis automaatselt.
Non-euro Member States can choose to participate through a system of ‘close cooperation’ with the ECB. 
ELi mittekuuluvad riigid võivad soovi korral osaleda EKPga tehtava tiheda koostöö kaudu.
Micro and macro-prudential supervision Micro-prudential supervision is designed to ensure the financial health of individual banks. 
Mikro-ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve on kavandatud pankade rahalise usaldusväärsuse tagamiseks.
Macro-prudential supervision is designed to detect risks to the stability of the financial system as a whole stemming primarily from macroeconomic developments. 
Makro-tasandi usaldatavusjärelevalve on suunatud finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele peamiselt makromajandusliku arengu alusel.
While the goals of the two levels of supervision are distinct, the instruments used tend to coincide: a macro-prudential instrument may be used for micro-prudential supervisory evaluation and intervention and vice versa. 
Kahe järelevalvetasandi eesmärgid on küll erinevad, kuid kasutatavad instrumendid kattuvad: makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumenti saab kasutada ka mikromajandusli-ku usaldatavusjärelevalve hindamiseks ja sekkumiseks ning vastupidi.
What varies is the logic and scope of their use. 
Varieerub aga nende kasutusloogika ja ulatus.
In particular, the same instrument will often be considered micro if applied selectively to individual institutions, and macro if applied to groups of banks or to all banks in a country. Box 1 
Eelkõige loetakse sama instrumenti mikromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse selektiivselt üksikutele institutsioonidele, ja makromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse pankade rühmadele või kogu riigi pankadele. 1. selgitus
Introduction 17 10 The SSM’s three main objectives9 are: (a) to ensure the safety and soundness of the European banking system; (b) to increase financial integration and stability; and (c) to ensure consistent supervision. 
Sissejuhatus 17 10 Ühtse järelevalvemehhanismi kolm põhieesmärki9 on järgmised: a) tagada Euroopa pangandussüsteemi turvalisus ja toimekindlus; b) suurendada finantsintegratsiooni ja -stabiilsust; c) tagada järjepidev järelevalve.
11 The respective supervisory roles and responsibilities of the ECB and the NCAs are allocated on the basis of the significance of the supervised entities. 
11 Järelevalve rollid ja kohustused on jaotatud EKP ja riiklike pädevate asutuste vahel, lähtudes järelevalve alla kuuluvate üksuste olulisusest.
Within the SSM, the ECB is responsible for the direct supervision of ‘significant’ institutions10. 
Ühtse järelevalvemehhanismi siseselt vastutab EKP oluliste asutuste10 otsese järelevalve eest.
For this purpose, the ECB forms joint supervisory teams (JSTs), which are composed of ECB and NCA staff. 
Sellel eesmärgil loob EKP ühised järelevalverühmad, mis koosnevad nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste liikmetest.
Each JST is in charge of micro-prudential supervision of a significant bank, but the relevant decisions are adopted by the ECB Governing Council on the proposal of the SSM Supervisory Board. 
Iga järelevalverühm vastutab ühe olulise panga mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest, kuid asjaomased otsused võtab vastu EKP nõukogu ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu ettepaneku alusel.
12 The ECB also oversees the prudential supervision of ‘less significant’ banks. 
12 EKP teeb usaldatavusjärelevalvet ka vähem oluliste pankade üle.
Here the direct supervisory authority is the corresponding NCA, which is empowered to take all necessary supervisory decisions. 
Sel juhul on otsene järelevalveasutus vastava liikmesriigi pädev asutus, millel on volitused teha kõik vajalikud järelevalveotsused.
However, the ECB can assume direct supervision of a less significant institution at any time it deems necessary. 
EKP võib aga võtta vähem oluliste pankade otsese järelevalve üle kohe, kui ta peab seda vajalikuks.
Figure 2 illustrates the division of tasks within the SSM. 
Joonisel 2 on esitatud ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis.
9 ECB’s Guide to Banking Supervision. 
9 EKP pangandusjärelevalve juhend.
10 Currently 129 banking groups (approximately 1 200 supervised entities) have over 21 trillion euro in assets and are directly supervised by the ECB, while approximately 3 200 banks are classified as less significant. 
10 Praeguse seisuga on EKP otsese järelevalve all 129 pangandusgruppi (ligi 1200 järelevalvealust asutust), mille varad on kokku 21 triljonit; 3200 panka on klassifitseeritud vähem olulisteks.
The criteria for determining whether banks are considered significant and thus come under direct ESB supervision are set out in Article 6(4) of the SSM Regulation. 
Kriteeriumid, mille alusel pangad loetakse olulisteks ja seega EKP otsese järelevalve alla kuuluvaks, on esitatud ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõikes 4.
They are: the total value of the bank’s assets, its economic importance for the Member State or the EU as a whole, the significance of its cross-border activities and, finally, whether it has requested or received funding from the European Stability Mechanism or the European Financial Stability Facility. 
Kriteeriumid on järgmised: panga varade koguväärtus, panga majanduslik tähtsus liikmesriigile või ELile tervikuna, panga piiriüleste tegevuste tähtsus ning see, kas pank on taotlenud või saanud rahastust Euroopa stabiilsusmehhanismist või Euroopa finantsstabiilsusvahendist.
Each and any one of these criteria may apply. 
Kohaldada võib kõiki kriteeriume.
A bank can also be considered significant if it is one of the three most significant banks established in a particular country. 
Panga võib lugeda oluliseks ka juhul, kui see on üks riigi kolmest kõige olulisemast pangast.
Introduction 18 The division of tasks within the SSM Direct supervision JST Significant institutions ECB oversees the system Indirect supervision NCAs Less significant institutions Horizontal divisions support Source: ECA, based on information provided by ECB. 
Sissejuhatus 18 Ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis Otsene järelevalve Ühine järelevalverühm Olulised krediidiasutused EKP Teeb süsteemi üle järelevalvet Horisontaased osakonnad toetavad Kaudne järelevalve Riiklikud pädevad asutused Vähem olulised krediidiasutused Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
Audit approach and 19 methodology 13 We examined whether the SSM joint supervisory teams and on-site inspection teams were set up to work efficiently within an appropriate governance, audit and accountability environment11. 
Auditi lähenemisviis 19 ja metoodika 13 Kontrollikoda uuris, kas ühtse järelevalvemehhanismi ühised järelevalverühmad ning kohapealse kontrolli rühmad loodi tõhusaks tööks asjakohases juhtimis-, auditi-ja aruandluskeskkonnas11.
In particular, we analysed: (a) the operating environment created by the governance structure for the work of JSTs and on-site inspection teams including the role of the ECB’s internal audit function and the planning of its work on the SSM; (b) the procedures and rules governing accountability, including external audit and their application in practice; (c) the planning and establishment of JSTs focusing on structure and resources; and (d) the establishment, planning, execution and reporting of on-site inspections. 
Täpsemalt analüüsiti järgmisi aspekte: a) juhtimisstruktuuri poolt ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade tööks loodud tegevuskeskkond, sh EKP siseauditi funktsiooni roll ning selle ühtse järelevalvemehhanismi alase töö kavandamine; b) aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavad menetlused ja eeskirjad ning nende praktiline kohaldamine; c) ühiste järelevalverühmade kavandamine ja loomine, keskendudes struktuurile ja ressurssidele; d) kohapealse kontrolli rühmade loomine, kontrollide kavandamine, läbiviimine ja aruandlus.
14 The audit criteria were derived from the following sources: (a) legal requirements and objectives in the SSM Regulation and SSM Framework Regulation12; (b) the 2012 revision of the Core Principles for Effective Banking Supervision issued by the Basel Committee for Banking Supervision (BCBS); (c) Institute of Internal Auditors (IIA) standards and the Minimum Requirements for Risk Management issued by the German Federal Financial Supervisory Authority (BaFin); and (d) the ECB’s internal rules and procedures. 
14 Auditikriteeriumid pärinesid järgmistest allikatest: a) ühtse järelevalvemehhanismi määruse ning ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse12 õiguslikud nõuded ja eesmärgid; b) Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012); c) Siseaudiitorite Instituudi (IIA) standardid ja Saksamaa Föderaalse Finantsjärelevalveameti (BaFin) välja antud riskijuhtimise miinimumnõuded; d) EKP sise-eeskirjad ja menetlused.
We used this evidence to examine the appropriateness of the ECB’s governance arrangements and organisational structure after its assumption of supervisory responsibilities, and to assess compliance with the legal framework and, in particular, the rules in regards to independence. 
Tõendusmaterjali kasutas kontrollikoda selleks, et hinnata EKP juhtimiskorra ja organisatsioonilise struktuuri asjakohasust pärast järelevalvekohustuste võtmist ning et hinnata vastavust õigusraamistikule ja eelkõige sõltumatust käsitlevatele eeskirjadele.
We looked at the efficiency of the decision-making process and assessed the ethics framework introduced for supervisory staff. 
Kontrollikoda uuris otsustusprotsessi tõhusust ning hindas järelevalvepersonalile kohaldatavat eetikaraamistikku.
We compared the structure and planning of the SSM internal audit function with accepted best practices. 
Ühtse järelevalvemehhanismi siseauditi funktsiooni struktuuri ja kavandamist võrreldi üldtunnustatud parimate tavadega.
11 Our mandate derives from Article 27.2 of the ESCB Statute and Article 20(7) of the SSM Regulation. 
11 Kontrollikoja volitused tulenevad EKPSi põhikirja artikli 27 lõikest 2 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikest 7.
12 Regulation (EU) No 468/2014 of the European Central Bank of 16 April 2014 establishing the framework for cooperation within the Single Supervisory Mechanism between the European Central Bank and national competent authorities and with national designated authorities (OJ L 141, 14.5.2014, p. 1). 
12 Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ELT L 141, 14.5.2014, lk1).
Audit approach and methodology 20 16 With regard to the procedures and rules governing accountability, including external audit, we examined the processes of selecting data and information for key stakeholders and checked compliance with the applicable rules. 
Auditi lähenemisviis ja metoodika 20 16 Aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavate menetluste ja eeskirjade puhul hindas kontrollikoda peamiste sidusrühmade jaoks andmete ja teabe valimise protsesse ning kontrollis vastavust kohaldatavate eeskirjadega.
We also assessed and compared the accountability and external audit arrangements for the SSM with those applied in certain other jurisdictions. 
Lisaks hindas kontrollikoda ühtse järelevalvemehhanismi aruandlus-ja välisauditite korda teatud muudes jurisdiktsioonides kohaldatava korraga.
To this end, we used information obtained from the SAIs of Australia, Canada and the USA. 
Selleks kasutas kontrollikoda Austraalia, Kanada ja USA kõrgeimatelt kontrolliasutustelt saadud teavet.
17 With regard to the work of JSTs, we examined the ECB’s preliminary planning and allocation of supervisory resources during the start-up phase and its cooperation with and reliance on NCAs when resourcing and conducting off-site supervision. 
17 Ühiste järelevalverühmade puhul kontrollis kontrollikoda EKP esialgset kavandamist ja järelevalveressursside eraldamist käivitamisetapis ning EKP koostööd riiklike pädevate asutustega ja neile toetumist pankadevälise järelevalve tegemisel ja rahastamisel.
We also assessed the structure of JSTs, their reporting lines and the arrangements made to provide suitable training. 
Kontrollikoda hindas ka ühiste järelevalverühmade struktuuri, aruandlusahelat ning meetmeid asjakohase koolituse võimaldamiseks.
18 In addition to our audit work at the ECB, we sent a questionnaire to all relevant NCAs and significant banks with the aim of obtaining feedback on the efficiency of the new supervisory regime. 
18 Lisaks audititööle EKPs saatis kontrollikoda kõigile asjaomastele riiklikele pädevatele asutustele ja olulistele pankadele küsimustiku, et saada tagasisidet uue järelevalvekorra tõhususe kohta.
Annex I details the work actually done on each audit subject. 
I lisas on esitatud seoses iga auditeeritavaga tegelikult tehtud töö üksikasjalik ülevaade.
Difficulty in obtaining audit evidence 19 The ECB provided us with very little of the information we required to assess the operational efficiency of the management of the ECB’s comprehensive assessments, the operational efficiency of JSTs, the operational efficiency of the planning and implementation of supervisory activities, the decision-making process and the actual work done in the context of on-site inspections. 
Raskused auditi tõendusmaterjali kogumisel 19 EKP andis kontrollikojale väga vähe vajalikku teavet, et hinnata EKP tervikhinda-miste haldamise, ühiste järelevalverühmade ning järelevalvetegevuste kavandamise ja läbiviimise tegevustõhusust, otsustusprotsessi ja kohapealsete kontrollide käigus tegelikult tehtud tööd.
Full details are provided in Annex II. 
Täpsemad üksikasjad on toodud II lisas.
Briefly, however, the audit evidence we were not able to examine included: (i) Governance: ο Supervisory Board decisions and minutes (see paragraphs 36 to 39). (ii) Accountability: ο Documentation on the ad-hoc exchange of views between the European Parliament and the Chair of the Supervisory Board, and the documentation requested by the Commission in connection with its statutory requirement to report on the SSM (see paragraph 92 and paragraphs 98 to 99). 
Lühidalt kokku võttes hõlmas auditi tõendusmaterjal, mida kontrollikojal ei olnud võimalik kontrollida, järgmisi dokumente: i) Juhtimine: ο järelevalvenõukogu otsused ja protokollid (vt punktid 36–39). ii) Aruandlus: ο dokumendid ad hoc arvamuste vahetuste kohta Euroopa Parlamendi ja järelevalvenõukogu esimehe vahel ning komisjoni soovitud dokumendid, mis olid seotud komisjoni õigusliku nõudega ühtse järelevalvemehhanismi kohta aru anda (vt punkt 92 ning punktid 98 ja 99).