natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission further refers to its guidance on how to assess management and control systems’ key requirements (KR), and in particular assessment criterion 7.3 in relation to KR7 on "proportionate and effective antifraud measures". 
Komisjon osutab ka oma suunistele selle kohta, kuidas hinnata juhtimis-ja kontrollisüsteemide põhinõudeid, ning eelkõige hindamiskriteeriumile 7.3, mis on seotud 7.põhinõudega „proportsionaalsed ja tõhusad pettusevastased meetmed“.
Even though this KR does not refer to an anti-fraud policy per se but to the need to conduct a self-assessment leading to targeted controls, it adds also other aspects than the assessment of fraud risks identified, and makes clear what the position of the programme authorities against fraud should be. 
Ehkki selles põhinõudes ei ole iseenesest nimetatud pettusevastast poliitikat, vaid on osutatud vajadusele korraldada enesehindamine, mis hõlmab sihipäraseid kontrolle, käsitletakse selle nõude kohaldamisel tuvastatud pettuseriskide hindamise kõrval ka muid aspekte ja tehakse selgeks, milline peaks olema rakenduskavade haldamisse kaasatud asutuste seisukoht pettuse suhtes.
Common Commission reply to paragraphs 20 and 21: First, the Commission considers that the Member States have taken a number of measures to implement the guidance and their obligations under the Regulation. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 20 ja 21 Esiteks leiab komisjon, et liikmesriigid on võtnud juhiste rakendamiseks ja oma määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks rea meetmeid.
One of the conclusions of the external study on anti-fraud measures in Member States commissioned by the Commission is that the Commission efforts to address fraud and corruption have catalysed a number of changes at Member State level and have resulted in a more structured and systematic approach. 
Üks järeldus, milleni jõuti liikmesriikides võetavaid pettusevastaseid meetmeid käsitlevas välisuuringus, mille komisjon tellis, on see, et komisjoni jõupingutused võidelda pettuse ja korruptsiooniga on toonud liikmesriikide tasandil kaasa hulga muutusi ning nende jõupingutuste tulemusel on hakatud rakendama paremini struktureeritud ja süstemaatilisemat lähenemisviisi.
In particular, conducting the fraud risk assessment in accordance with the criteria set out in the template helped to put more focus on fraud and corruption risks, and created clear links between identified risks and specific mitigating measures (Quoted external Study, p.49). 
Eelkõige pettuseriski hindamine kooskõlas näidisvormis sätestatud kriteeriumidega aitas keskenduda rohkem pettuse-ja korruptsiooniriskile ning selle raames loodi selged seosed tuvastatud riskide ja konkreetsete pettuseriski vähendamise meetmete vahel (eespool nimetatud välisuuringu lk 49).
Second, it is the combination of deficiencies in Key Requirement 7 with other non-essential key requirements which can be defined as “serious deficiencies at the level of the overall management and control system”, and therefore lead to interruptions in the payment deadline or financial correction. 
3 Teiseks – üldise juhtimis-ja kontrollisüsteemi tõsise puudusena, mis toob kaasa maksete peatamise või finantskorrektsiooni, võib määratleda vaid 7. põhinõudega seotud vajakajäämiste ja muude mitteoluliste põhinõuetega seotud vajakajäämiste kombinatsiooni.
In this context, Key Requirement 4 “Adequate management verifications” and 16 “Adequate audits of operations” act as mitigating controls, as they allow the detection of potential fraud. 
Sellega seoses toimivad 4. põhinõue „asjakohased juhtimiskontrollid“ ja 16. põhinõue „asjakohased tegevusauditid“ riske vähendavate kontrollidena, võimaldades avastada võimalikku pettust.
The non-compliance of one aspect of the management and control system associated with financial impact on the legality and regularity of the underlying transaction(s) leads to the interruption of payment or to financial corrections by the Commission. 
Juhtimis-ja kontrollisüsteemi ühe aspekti mittevastavus, millel on asjaomas(t)e tehingu(te) seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv finantsmõju, toob kaasa komisjonipoolse maksete peatamise või finantskorrektsiooni.
The Commission therefore considers that the 2014-2020 legal framework has been clearly reinforced by introduction of the obligation to put in place effective and proportionate anti-fraud measures, even though no legal requirement for formal anti-fraud policies is imposed. 
Seepärast leiab komisjon, et 2014.–2020. aasta õigusraamistikku on selgelt tugevdatud kohustusega kehtestada tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, ehkki ametliku pettusevastase poliitika nõuet ei ole õigusaktides kehtestatud.
Enabling conditions are fewer and more focused on the specific goals of the Fund concerned. 
Rakendamistingimusi on vähem ning neis keskendutakse rohkem asjaomase fondi konkreetsetele eesmärkidele.
Anti-fraud measures are aimed at minimizing risks and need to be periodically reviewed. 
Pettusevastaste meetme eesmärk on viia miinimumini riskid ja need meetmed tuleb korrapäraselt läbi vaadata.
Therefore, anti-fraud measures are not suitable for inclusion into the enabling conditions. 
Seepärast ei sobi lisada pettusevastaseid meetmeid rakendamistingimustesse.
Common Commission reply to paragraphs 22 to 23bis: The Commission’s practical ready-to-use fraud risk assessment tool mentioned by the ECA allows a consistent approach to risk assessments across Member States for all programmes. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 22–23bis Komisjoni praktiline ja kasutusvalmis pettuseriski hindamise vahend, millele kontrollikoda osutab, võimaldab järjekindlalt hinnata riske kõikides liikmesriikides kõikide rakenduskavade puhul.
The external study on anti-fraud measures mentioned by the ECA confirmed the fact that managing authorities now assess fraud risks in line with the requirements of the 2014-2020 control framework, determine the readiness of existing internal controls to address the risks associated with different fraud scenarios and identify areas where additional controls are necessary. 
Kontrollikoja nimetatud pettusevastaseid meetmeid käsitlevas välisuuringus kinnitatakse, et korraldusasutused hindavad nüüd pettuseriske kooskõlas 2014.–2020.aasta kontrolliraamistiku nõuetega, teevad kindlaks väljavaated kõrvaldada olemasolevate sisekontrollide abil erinevate pettusestsenaariumitega seonduvad riskid ning selgitavad välja valdkonnad, kus on vaja teha lisakontrolle.
New requirements have led to a more structured approach to fraud risk assessment. 
Uued nõuded on kaasa toonud struktuursema lähenemisviisi pettuseriski hindamisel.
In addition, in 2015, the tool was presented to all Member States as part of the Irregularity Management System (IMS) training. 
Lisaks tutvustati kõnealust vahendit 2015. aastal kõikidele liikmesriikidele eiramisjuhtumite haldamise süsteemi käsitleva koolituse raames.
The Commission shares the ECA's conclusion that Member States have used the model designed by the Commission. 
Komisjon on nõus kontrollikoja järeldusega, et liikmesriigid on kasutanud komisjoni kavandatud mudelit.
The Commission will continue to support the Member State authorities in improving their administrative capacity when fighting fraud. 
Komisjon toetab ka edaspidi liikmesriikide ametiasutusi pettusevastase võitluse alase haldussuutlikkuse suurendamisel.
For now, the new training module for experts (in cooperation with EIPA) on Identifying and preventing fraud and corruption in ESI funds 2014-2020, and a follow up study, which will build on the outputs from the stocktaking study, are planned. 
Praegu on kavandatud [koostöös Euroopa Avaliku Halduse Instituudiga (EIPA)] ekspertidele uus koolitusmoodul, milles keskendutakse pettuse ja korruptsiooni tuvastamisele ja ennetamisele Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondides ajavahemikus 2014–2020, ning järeluuring, milles tuginetakse ülevaateuuringu tulemustele.
Common Commission reply to paragraphs 24 and 25: The Commission is of the view that managing authorities generally take a more proactive approach towards the assessment of fraud risks. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 24 ja 25 Komisjon on seisukohal, et korraldusasutused rakendavad pettuseriskide hindamisel üldjuhul ennetavamat lähenemisviisi.
The Commission’s view is confirmed by the external study, which found that “in most OPs (40) authorities took an active approach to developing their fraud risk assessments’, ‘a large majority of the fraud risk assessments based on the Commission’s template (76%) were filled in comprehensively, 14% only partially, and 8% contained only basic information. 
Komisjoni seisukohta kinnitab välisuuring, milles leitakse, et enamiku (40) rakenduskavade puhul arendasid asutused aktiivselt pettuseriski hindamist, lõviosa (76 %) pettuseriski hindamiste puhul järgiti komisjoni näidisvormi põhjalikult, 14 % puhul osaliselt ja 8 % puhul esitati vaid põhiteave.
The two fraud risk assessments (FRA) that had the least information were from those OPs where the passive approach was taken’. 
Kaks pettuseriski hindamist, mis sisaldasid kõige vähem teavet, olid seotud selliste rakenduskavadega, mille puhul rakendati passiivset lähenemisviisi.
The study also concludes that ‘...furthermore some authorities expanded the scope of FRAs self assessments to other forms of risks ... while other MAs provided more granularity to their assessment’. 
Samuti on jõutud uuringus järeldusele, et lisaks vaatles mõni asutus pettuseriski hindamiseks tehtava enesehindamise raames ka muud liiki riske, samal ajal kui teised korraldusasutused olid hindamisel üksikasjalikumad.
Additionally, managing authorities notice an increase in awareness of their staff with respect to the importance of anti-fraud risk assessment and improvement of IT systems used to prevent and detect fraud. 
Peale selle on korraldusasutused märganud, et nende töötajad on muutunud teadlikumaks pettusevastase 4 riskihindamise ning pettuse ennetamiseks ja avastamiseks kasutatavate IT-süsteemide täiustamise tähtsusest.
According to the Commission’s guidance, the anti-fraud process starts with a self-assessment based on the managing authorities’ knowledge of the environment and its specific fraud risks as well as on commonly recognised and recurring fraud schemes. 
Komisjoni juhiste kohaselt algab pettusevastase võitluse protsess enesehindamisega, mille tegemisel lähtutakse korraldusasutuste teadmistest keskkonna ja seal esinevate konkreetsete pettuseriskide ning üldiselt tunnustatud ja korduvate pettuseskeemide kohta.
The Commission recommends for the self-assessment team that the most relevant actors take part in the process, which could mean different departments of the managing authority (MA) as well as certifying authority (CA) and implementing bodies (IB). 
Komisjon soovitab enesehindamismeeskonnal kaasata sellesse protsessi kõige asjakohasemad osalejad, mis võib tähendada korraldusasutuse erinevaid osakondi, nagu ka sertifitseerimisasutust ja rakendusasutusi.
Involving AFCOS or other specialised bodies is left at the discretion of managing authorities (section 3.2). 
Pettustevastaste koordineerimistalituste või muude spetsialiseerunud asutuste kaasamine on jäetud korraldusasutuse otsustada (punkt 3.2).
The audit authority (AA) will audit the process without taking any direct role. 
Auditeerimisasutus auditeerib protsessi, võtmata endale otsest rolli.
As regards the fraud risk assessment, the external study also confirms that the ‘involvement of variety of authorities in the antifraud activities (MA, IBs, AA, CA, AFCOS and law enforcement authorities) leads to enhanced coordination of antifraud activities and reduces fraud risks’. 4 
Seoses pettuseriski hindamisega on välisuuringus kinnitatud ka seda, et eri asutuste (korraldusasutus, rakendusasutused, auditeerimisasutus, sertifitseerimisasutus, pettustevastased koordineerimistalitused ja õiguskaitseasutused) kaasamine pettusevastasesse tegevusse toob kaasa selle tegevuse tõhusama koordineerimise ja vähendab pettuseriske.
Fraud risk assessment is an ongoing exercise, which must be fine-tuned and revised during implementation of the programme. 
Pettuseriski hindamine on pidev töö, mis vajab rakenduskava elluviimise ajal peenhäälestamist ja läbivaatamist.
First bullet: The 2014-2020 assurance model is based on supervision of the managing authority by the audit authority through system audits and audits on operations, resulting in an assessment of each key requirement of management and control systems, including key requirement (KR7) specifically referring to anti-fraud measures. 
Perioodi 2014–2020 kindluse tagamise mudel põhineb järelevalvel, mida teostab korraldusasutuse üle auditeerimisasutus, tehes süsteemi-ja tegevusauditeid, mille raames hinnatakse kõiki juhtimis-ja kontrollisüsteemide põhinõudeid, sealhulgas 7. põhinõuet, milles on osutatud eraldi pettusevastastele meetmetele.
In the Bulgarian case, the audit authority has detected some fraud risks and the responsible managing authority took adequate action to correct the situation. 
Bulgaaria puhul avastas auditeerimisasutus teatavad pettuseriskid ning vastutav korraldusasutus võttis olukorra parandamiseks asjakohased meetmed.
The overall system therefore functioned to ensure more robust anti-fraud measures. 
Seega üldine süsteem toimis, et tagada usaldusväärsemad pettusevastased meetmed.
Second bullet: The Commission will explore any possible action to raise awareness with the French authorities and improve the assessment with the concerned managing authorities and audit authorities in the context of respective annual meetings. 
Komisjon uurib võimalikke meetmeid, et suurendada Prantsusmaa asutuste teadlikkust ning tõhustada asjaomaste korraldusasutuste ja auditeerimisasutuste tehtavaid hindamisi vastavate iga-aastaste kohtumiste raames.
Third bullet: The Spanish example shows that the managing authority takes its responsibilities in relation to antifraud measures and the supervision of intermediate bodies seriously. 
Hispaania näitest on näha, et korraldusasutus suhtub oma ülesannetesse, mis on seotud pettusevastaste meetmetega ja vahendusasutuste üle teostava järelevalvega, tõsiselt.
Through the mandated evaluation, the managing authority could recommend actions to adjust the identified weaknesses, followed up by the internal audit section of the managing authority. 
Tänu korraldusasutuse ülesandel tehtud hindamisele sai korraldusasutus soovitada tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks meetmeid, mille võtmist jälgis korraldusasutuse siseauditi osakond.
Fifth bullet: The Commission services have made audit recommendations to Hungary to improve further their anti-fraud measures. 
Komisjoni talitused on esitanud Ungarile auditite raames soovitused täiustada veelgi oma pettusevastaseid meetmeid.
For example, the Hungarian managing authorities should ensure that the verification procedures at the selection and management verification stages include proportionate anti-fraud measures including the tailoring of the IT subsystem. 
Näiteks peaksid Ungari korraldusasutused tagama, et valiku-ja juhtimiskontrolli etapis rakendatavad menetlused hõlmaksid proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid, sealhulgas IT-allsüsteemi kohandamist.
Hence, the Commission expects the fraud risk assessment in Hungary to improve. 
Seega loodab komisjon, et pettuseriski hindamine Ungaris paraneb.
It should be noted that Member States are expected to put in place anti-fraud measures taking account of the principle of proportionality. 
Tuleks märkida, et liikmesriikidelt oodatakse pettusevastaste meetmete kehtestamisel proportsionaalsuse põhimõtte arvessevõtmist.
These measures can always be improved based on fraud detection cases and newly identified risks, however they should remain proportionate to the risk identified. 
Neid meetmeid on alati võimalik täiustada, võttes aluseks avastatud pettusejuhtumid ja äsja tuvastatud riskid, samas peaksid meetmed jääma proportsionaalseks juba tuvastatud riskidega.
The external stocktaking study concluded that anti-fraud measures put in place are generally proportionate to the risks identified, even when taking into account that some authorities may underestimate the risks during their self-assessment. 
Välises ülevaateuuringus on jõutud järeldusele, et kehtestatud pettusevastased meetmed on üldiselt proportsionaalsed tuvastatud riskidega, isegi kui võtta arvesse seda, et mõni asutus võib riske enesehindamise käigus alahinnata.
In addition, managing authorities proposed self-created mitigating measures in response to identified risks beyond what was proposed by the Commission, suggesting that some reflection was conducted on the best way to tackle the risks. 
Peale selle olid korraldusasutused lisaks komisjoni ette nähtud meetmetele kavandanud tuvastatud riskidele reageerimiseks riskide vähendamise meetmed, mis osutab sellele, et korraldusasutused olid kaalunud, milline on parim viis riskide kõrvaldamiseks.
The Commission recommends managing authorities to adopt a proactive, structured and targeted approach for managing the risk of fraud. 
Komisjon soovitab korraldusasutustel rakendada pettuseriski juhtimisel ennetavat, struktureeritud ja sihipärast lähenemisviisi.
In line with the principle of proportionality embedded in the regulatory provisions, the risk-based measures must also be cost-effective. 
Kooskõlas õigusnormides sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega peavad riskipõhised meetmed olema ka kulutõhusad.
Common Commission reply to paragraphs 30 to 32: According to the Commission Guidance on fraud risk assessment and effective and proportionate anti-fraud measures, prevention techniques most often revolve around implementing a robust system of internal controls, combined with a proactive, structured and targeted fraud risk assessment. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 30–32 5 Kooskõlas komisjoni juhistega pettuseriski hindamise ning tõhusate ja proportsionaalsete pettusevastaste meetmete kohta on ennetamismeetodite keskmes kõige sagedamini usaldusväärne sisekontrollisüsteem koos ennetava, struktureeritud ja sihipärase pettuseriski hindamisega.
Additionally, comprehensive training and awareness raising activities and the development of an ‘ethical’ culture (code of conduct, mission statements) and clear allocation of responsibilities (to set up a management and control system that effectively fights fraud) can also be very useful in fighting fraud and recusing the opportunities to commit fraud. 
Peale selle võib pettuse vastu võitlemisel ja pettuse toimepaneku võimaluste vähendamisel olla väga kasulik põhjalik koolitamine ja teadlikkuse suurendamine, eetiliste hoiakute väljaarendamine (käitumisjuhendid, eesmärgi püstitused) ning ülesannete selge jaotus (juhtimis-ja kontrollisüsteem, mis võimaldab tulemuslikult võidelda pettusega).
Besides the above mentioned the Commission also proposes other mitigating measures, for specific areas (conflict of interest, public procurement, double funding), which according to the external study, almost all Member States authorities in the sample use in their fraud prevention mechanisms. 
Lisaks eespool nimetatutele on komisjon kavandanud konkreetseteks juhtudeks (huvide konflikt, riigihanked, topeltrahastamine) ka muid riskide vähendamise meetmeid, mida välisuuringu andmetel kasutavad oma pettuse ennetamise mehhanismides peaaegu kõik valimisse kuulunud liikmesriikide asutused.
Furthermore, the study concluded that some Member States, besides using what the Commission has proposed, also developed their own measures to prevent fraud. 5 
Peale selle on uuringus jõutud järeldusele, et mõni liikmesriik on komisjoni kavandatud meetmete kasutamise kõrval välja töötanud ka enda meetmed, et ennetada pettust.
Additionally, the Commission is exploring new innovative ways of preventing corrupt practices in projects funded by EU funds and ensuring tax payers’ money is spent efficiently and transparently, such as Pilot Integrity Pacts as referred to by the Court in Box 1. 
Lisaks uurib komisjon uusi uuenduslikke viise, kuidas ennetada korruptiivseid tavasid ELi vahenditest rahastatavate projektide puhul ning tagada maksumaksjate raha kasutamine tõhusalt ja läbipaistvalt, näiteks rakendades katseliselt ausameelsuse kokkuleppeid, millele kontrollikoda on osutanud 1. selgituses.
Over the past years, the Commission has also issued specific documents to reinforce fraud prevention, most of them under the auspices of the Advisory Committee for Coordination of Fraud Prevention (COCOLAF). 
Viimastel aastatel on komisjon avaldanud– peamiselt pettuse ennetamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) egiidi all– ka konkreetsed dokumendid, et tõhustada pettuse ennetamist.
For example: o Fraud in Public Procurement, A collection of Red Flags and Best Practices (2017); o Guidelines on National Anti-Fraud Strategies (2014 and 2016); o Identifying conflicts of interests in public procurement procedures for structural actions, A practical guide for managers (2013); o Compendium of anonymised cases – Structural Actions (2012). 
Sellised dokumendid on näiteks o „Fraud in Public Procurement, A collection of Red Flags and Best Practices“ (riigihangetega seotud pettused – ohumärgid ja parimad tavad) (2017); o 2014. ja 2016. aasta suunised riiklike pettusevastaste strateegiate kohta; o „Identifying conflicts of interests in public procurement procedures for structural actions, A practical guide for managers“ (struktuurimeetmetega seotud riigihankemenetlustes huvide konflikti kindlakstegemine – praktiline juhend juhtidele) (2013); o „Compendium of anonymised cases – Structural Actions“ (struktuurimeetmetega seotud anonüümitud juhtumite ülevaade) (2012).
Prevention and detection of fraud are interlinked. 
Pettuse ennetamine ja avastamine on omavahel seotud.
Detection is indeed part of the normal controls in place for all programmes, both at the level of the managing authority (management verifications), and of the audit authority (audits and controls). 
Avastamine on kahtlemata osa tavapärastest kontrollidest, mis on sisse seatud kõikide rakenduskavade puhul nii korraldusasutuse tasandil (juhtimiskontroll) kui ka auditeerimisasutuse tasandil (auditid ja kontrollid).
The external study confirmed that additional controls have been developed by managing authorities to complement those recommended by the Commission for 2014-2020. 
Välisuuringus kinnitatakse, et korraldusasutused on välja töötanud lisakontrollid, täiendamaks kontrolle, mida soovitas komisjon aastateks 2014–2020.
These also include measures contributing to fraud detection, such as: - Existence of a “Commission of Tender Experts” giving the possibility to tenderers to revert to this Commission in case the procedure is perceived as flawed; - Pre-defined budgets via market research, which are not disclosed (manipulation of public procurement); - Use of IT tools for identification of double claims (manipulation of costs and quality); - Collaboration with public procurement or competition authorities (collusive bidding); - Complaint mechanism for beneficiaries. The opportunities of existing and available datamining tools such as Arachne are already used by some programme authorities in a more comprehensive way. 
Need hõlmavad ka meetmeid, mis aitavad avastada pettust, nagu – hankeekspertide komisjon, kelle poole pakkujad saavad pöörduda, kui neile tundub, et menetlus on vigane; – turu-uuringute toel eelnevalt kindlaks määratud eelarved, mida ei avalikustata (et ära hoida manipuleerimist riigihangetega); – IT-vahendite kasutamine topeltnõuete kindlakstegemiseks (et ära hoida manipuleerimist kulude ja kvaliteediga); – koostöö riigihangete eest vastutavate asutuste või konkurentsiasutustega (et ära hoida pakkumismahhinatsioone); – kaebuste esitamise mehhanism toetusesaajatele.