natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The national ‘direct sales’ reference quantity allocated to Poland of 464 017 tonnes, proved much lower than producer demand (715 921 tonnes). 
Poolale määratud riiklik otseturustuse baaskogus (464 017 tonni) osutus tootjate taotlusest (715 921 tonni) palju väiksemaks.
The Polish authorities consequently imposed a ceiling on the quantities allocated of 64 % of the quantities requested by producers. 
Poola ametiasutused kehtestasid seejärel määratud kogustele ülemmäära, mis moodustas tootjate taotletud kogustest 64 %.
Allocation of individual direct sales quotas (2004-2005 milk year) (tonnes) CZ EE LV LT HU PL SI SK 68904 87365 226452 390499 164630 464017 93361 22506 Table 6 Quantities Ceiling for direct sales (1) Total quantities initially allocated (2) (2)/(1) Sources: 4 360 6 % 11 585 13 % 96 580 43 % 115 698 30 % 20 018 12 % 458 190 99 % 69 446 74 % 11 250 50 % (1) Regulation (EC) No 1788/2003. 
Kogused Otseturustuse ülemmäär (1) Esialgselt määratud kogused kokku (2) (2)/(1) Allikad: (tonnides) CZ EE LV LT HU PL SI SK 68904 87365 226452 390499 164630 464017 93361 22506 4 360 6 % 11 585 13 % 96 580 43 % 115 698 30 % 20 018 12 % 458 190 99 % 69 446 74 % 11 250 50 % (1): Määrus (EÜ) nr 1788/2003.
(2) Individual reference quantities allocated to producers at the beginning of the 2004-2005 milk year (data supplied by the paying agencies). 
(2): Tootjatele määratud individuaalsed baaskogused kvoodiaasta 2004–2005 alguses (makseasutuste esitatud andmed).
Commercial producers with a quota account for half of all milk producers 32. 
Kvooti omavad tööstuslikud tootjad moodustavad poole kõigist piimatootjatest 32.
Milk producers join the quota scheme on their own initiative. 
Piimatootjad ühinevad piimakvootide korraga omal algatusel.
Reference quantities are allocated to them on application in accordance with the arrangements adopted by the national (15) In Hungary a surplus of 23 201,4 tonnes, or 1,3 % of the national reference quantity for deliveries, was allocated to producers at the beginning of the 2004-2005 quota year. 
Baaskogused jaotatakse neile vastavalt nende taotlusele kooskõlas riiklike ametisutuste heakskiidetud korraga. Enamikus (15) Ungaris määrati tootjatele 23 201,4 tonnine ülejääk ehk 1,3 % riiklikest tarnete baaskogustest kvoodiaasta 2004–2005 alguses.
In Slovakia, total quotas for deliveries allocated for the 2004-2005 quota year exceeded the national reference quantity by 10 348,4 tonnes (1 %). 
Slovakkias ületasid kvoodiaastaks 2004–2005 määratud tarnekvoodid riikliku baaskoguse 10 348,4 tonni ehk 1 % võrra.
(16) Commission Regulation (EC) No 1611/2006 of 27 October 2006 amending Regulation (EC) No 832/2006 on the division between deliveries and direct sales of national reference quantities fixed for 2005/2006 in Annex I to Council Regulation (EC) No 1788/2003 (OJ L 299, 28.10.2006, p. 13). authorities. 
(16) Komisjoni 27. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1611/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 832/2006, millega kehtestatakse 2005/2006. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel (ELT L 299, 28.10.2006, lk 13). uutes Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriikides jääb ligikaudu pool tootjatest kvoodisüsteemist välja (tabel 7 ja 3. selgitus).
The estimated participation rates for the scheme are particularly low in Slovakia (6 %), Estonia (less than 20 %) and Hungary (30-40 %). 
Hinnanguliselt on kvootide korrast osalemise määr eriti madal Slovakkias (6 %), Eestis (vähem kui 20 %) ja Ungaris (30 ja 40 % vahel).
The Court’s assessment is that milk production of approximately 3,6 million tonnes (18) is not covered by the quota scheme for the eight new Member States of central and eastern Europe, i.e. 17 % of their total production. 
Kontrollikoja hinnangul ei ole kvootide korraga hõlmatud ligikaudu 3,6 miljonit tonni piimatoodangut (18) kaheksas uues Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriigis, s.o 17 % nende kogutoodangust.
(17) In accordance with Articles(6)2 and 8 of Regulation (EC) No 1788/2003, Slovakia should have notified the Commission of the quantities finally converted at the request of producers. 
(17) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 6 lõikega 2 ja 8 peaks Slovakkia teavitama komisjoni tootjate taotlusel lõplikult ümberarvestatud kogused.
(18) This estimate is based on the number of producers without a quota (2004-2005) and on the average productivity of dairy cows (2005), the assumption being that producers without a quota own 1,5 cows on average. 
(18) Nimetatud hinnang põhineb kvoodita tootjate arvul (2004–2005) ja piimalehmade keskmisel toodangul (2005), eeldades, et kvoodita tootjatel on keskmiselt 1,5 lehma.
(2), (3) and (4) Replies to the questionnaire required by Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004 and information from paying agencies (PL and SI for 2004-2005). 
(2), (3) ja (4) Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule ja makseasutuste esitatud teave (PL ja SI kvoodiaasta 2004–2005 kohta).
However, the low rate of producer participation does not suffice as an indicator to cast doubt on the new Member States’ administrative capacity to operate the milk quota system. 
Tootjate madal osalemise määr ei ole siiski piisav näitaja, et kahelda uute liikmesriikide haldussuutlikkuses rakendada piimakvootide süsteemi.
It is worth noting that, overall, 70 % of dairy holdings in the new central and eastern European Member States consist of no more than two cows and may therefore be part of the subsistence or semi-subsistence sector. 
On märkimisväärne, et üldiselt 70 % pii-matootmisettevõtetel uutes Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriikides ei ole üle kahe lehma ja seetõttu võivad need kuuluda osalise või täieliku elatustalupidamise sektorisse.
Since the total number of such micro-holdings (680 000) is more than 25 % of the total number of holdings without a quota, it may be concluded that most of the holdings without a quota are indeed non-commercial or semi-commercial holdings. 
Selliste mikroettevõtete arv kokku (680 000) moodustab üle 25 % kvoodita ettevõtete üldarvust ja sellest võib järeldada, et enamik kvoodita ettevõtteid ei tegele üldse turustusega või tegelevad sellega osaliselt.
The level of producer participation varies considerably from one Member State to the next. 
Tootjate osaluse tase on erinevates liikmesriikides märkimisväärselt erinev.
Some Member States permitted and encouraged the distribution of small and very small quotas. 
Mõni liikmesriik lubas ja innustas kvootide jaotust väikesteks ja väga väikesteks.
Producers allocated reference quantities under 1 000 kg (deliveries and/or direct sales) for the first year thus accounted for 12 % of quota-holders in Latvia and 6 % in Lithuania. 
Seega tootjad, kes said kvoodid esimeseks kvoodiaastaks alla 1 000 kg (tarne-või otseturus-tuskvoodid), moodustavad kvoodiomanikest 12 % Lätis ja 6 % Leedus.
By contrast, producers with quotas under 1 000 kg accounted for under 2 % of quota-holders in Poland, Estonia, Hungary, Slovenia and the Czech Republic. 
Seevastu alla 1 000 kg suuruseid kvoote omavad tootjad moodustasid kvoodiomanikest vähem kui 2 % Poolas, Eestis, Ungaris, Sloveenias ja Tšehhi Vabariigis.
In Slovakia, no producer had been allocated a reference quantity under 1 000 kg. 
Slovakkias ei saanud mitte ükski tootja kvooti alla 1 000 kg.
In the Czech Republic and Slovakia, the quota allocation policy was clearly orientated towards large commercial producers. 
Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias oli kvootide jaotamise poliitika suunatud selgelt suurtele professionaalsetele tootjatele.
In these Member States, approximately 75 % of delivery quota holders have a herd of more than 50 cows. 
Nimetatud liikmesriikides on ligikaudu 75 % tarnekvoodi omanikel karja suuruseks rohkem kui 50 lehma.
Box 3 — Producers without milk quotas — The cases of Lithuania and Slovakia In Lithuania, 43 % of milk producers did not receive a quota. 
3. selgitus – Piimakvoote mitteomavad tootjad – Leedu ja Slovakkia juhtumid 43 % piimatootjaid Leedus ei saanud kvoote.
At the time of accession, milk was still produced by a large number of producers (195 231), almost all of which (95 %) had no more than five cows. 
Ühinemise ajal jagunes jätkuvalt piimatoodang suure arvu tootjate vahel (195 231), kellel peaaegu kõigil (95 %) oli kas viis lehma või vähem.
The process of structural concentration is slow but perceptible, as evidenced, for example, by the increase between 2001 and 2005 in the number of holdings with six or more cows (from 4 501 holdings in 2001, or 2 % of holdings to 11 242 holdings in 2005, or 6,2 % of holdings). 
Struktuuride kontsentratsiooniprotsess on aeglane, kuid tajutav, kui näiteks võtta arvesse ajavahemikul 2001–2005 nende ettevõtete arvu kasvu, kus oli kuus või rohkem lehma (4 501 ettevõttest 2001. aastal, s.o 2 % ettevõtetest kuni 11 242 ettevõtteni 2005. aastal, s.o 6,2 % ettevõtetest.
There was a parallel decline in the number of very small structures resulting from land privatisation, but these are still very significant in numerical terms. 
Maa erastamise tõttu langes paralleelselt väga väikeste struktuuride arv, kuid need on ikka veel olulised arvulises tähenduses.
The audit showed that milk quotas had been the subject of a well-organised publicity campaign aimed at all producers. 
Audit näitas, et kõigile tootjatele suunatud olulise teabekam-paania teemaks olid piimakvoodid.
Given the nature of the dairy sector in Lithuania, the 57 % rate of coverage achieved by the Lithuanian authorities for the first quota year seems reasonable. 
Piimasektori olemus Leedus annab alust järeldada, et Leedu ametiasutuste saavutatud 57 % osaluse tase esimesel kvoodiaastal on piisav.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/15 For the 2004-2005 marketing year, 77 484 producers with only one or two cows received a quota, although their total number was 138 591 (19). 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/15 Kvoodiaastal 2004–2005 said ainult ühte või kahte lehma omavad 77 484 tootjat kvoodi, kuigi nende üldarv oli 138 591 (19).
The difference (61 107 producers) constitutes the majority of the population of producers without a quota (63 723). 
Erinevuse (s.o 61 107) moodustab suurem osa kvoodita tootjate populatsioonist (63 723).
It is likely that producers that have no quota and only one or two cows, practise subsistence or semi-subsistence farming. 
On tõenäoline, et kvoote mitteomavad ja ühe või kahe lehma omanikud tegelevad täieliku või osalise elatustalupidamisega.
It is also the managing agencies’ responsibility to check that these producers make no undeclared direct sales. 
Haldusasutus-te ülesanne on kontrollida, et nimetatud tootjad ei teosta deklareerimata turustust.
In Slovakia, 94 % of milk producers received no quota. 
94 % piimatootjatest Slovakkias ei saanud ühtegi kvooti.
Slovakia’s agricultural economy divides into two clear parts. 
Slovakkia põllumajanduse saab selgelt jagada kahte ossa.
A large number of family farms (15 586 in 2001, 9 853 in 2005) co-exist with a limited number of farms set up as commercial entities (2 087 in 2001, 1 696 in 2005). 
Suur hulk perefarmidest (2001. aastal 15 586, 2005. aastal 9 853) tegutseb koos piiratud arvul turustusüksustena loodud farmi-dega (2001. aastal 2 087, 2005. aastal 1 696).
In 2005, 89 % of family holdings had only one cow; 10 % had two or three. 
2005. aastal oli 89 protsendil pereettevõtetest ainult üks lehm; 10 protsendil oli kaks või kolm lehma.
In the case of commercial holdings, 38 % had more than 50 cows. 
Turustusettevõtete puhul oli 38 protsendil neist rohkem kui 50 lehma.
Only 6 % of the national dairy stock belonged to family farms and 94 % to commercial holdings. 
Pereettevõtetele kuulus ainult 6 % piimakarjast ja turustusettevõtetele 94 %.
A system of milk quotas was applied in Slovakia prior to accession. However, there were no ‘direct sales’ quotas and ‘deliveries’ quotas were granted only to producers delivering over 20 000 litres per year. 
Slovakkias kohaldati piimakvootide süsteemi enne ühinemist; otseturustuskvoote siiski ei olnud ja tarnekvoote määrati ainult tootjatele, kes tarnisid üle 20 000 liitri piima aastas.
In 2002, 950 producers held a quota and around 1 000 small producers (20) made direct sales or deliveries below 20 000 litres per year. 
2002. aastal oli 950 ettevõtjal kvoodid ja ligikaudu 1 000 väi-ketootjat (20) tegelesid otseturustuse või tarnetega alla 20 000 liitri aastas.
For the first quota year (2004-2005), by allocating only 814 quotas for deliveries or direct sales, the Slovakian authorities gave priority to bringing commercial entities under the system. 
Slovakkia ametiasutused, kes määrasid esimeseks kvoodiaastaks (2004–2005) ainult 814 tarne-ja otseturustuskvooti, kaasasid kvootide süsteemi eelistatult turustusüksused.
According to the auditors’ estimate, 78 % of delivery quota holders had at least 50 cows, while 21 % had between two and 49 cows. 
Vastavalt audiitorite hinnangule oli 78 % tarnekvootide omanikel vähemalt 50 lehma, kuna samas 21 protsendil neist oli kaks kuni 49 lehma.
The very small quotas, corresponding to fewer than two cows accounted for 1 % of the total. 
Väga väikeste kvootide omanikud, kellel oli vähem kui kaks lehma, moodustasid üldarvust 1 %.
INTRODUCTION AND MANAGEMENT OF THE SCHEME Adoption of the ‘acquis communautaire’ 35. 
KORRA KEHTESTAMINE JA HALDAMINE Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine 35.
As part of the shared management that is characteristic of the Common Agricultural Policy, the Member States take appropriate action to implement the regulations on the establishment of a levy in the milk and milk products sector (Box 1). 
Ühisele põllumajanduspoliitikale omase ühise haldamise raames võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed, et rakendada määrused, millega kehtestatakse tasu piima-ja piimatootesektoris (1. selgitus).
The Member States are required to provide the Commission with a limited amount of information. 
Liikmesriigid on kohustatud esitama komisjonile piiratud hulgal teavet.
Before 1 September each year, they complete and return to the Commission a questionnaire which is then used to calculate the levy (21). 
Igal aastal enne 1. septembrit esitavad liikmesriigid komisjonile täidetud küsimustiku, mis võimaldab arvutada maksu(21).
Furthermore the (19) Data at 1 January 2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre). 
Lisaks on liikmesriigid kohustatud esitama (19) 1. jaanuari 2005. aasta andmed (Põllumajandusteabe ja maaettevõtluse keskus).
(20) Source: Peer Review — Evaluation Mission on Milk in the SlovakRe-public, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003. 
(20) Allikas: Vastastikune eksperthinnang – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, lõpparuanne, põllumajanduse peadirektoraat ja laienemise peadirektoraat, 2003.
(21) Article 26(1) of Commission Regulation (EC) No 595/2004 of 30 March 2004 laying down detailed rules for applying Council Regulation (EC) No 1788/2003 establishing a levy in the milk and milk products sector (OJ L 94, 31.3.2004, p. 22). 
(21) Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 595/2004, milles sätestatakse piima-ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad (ELT L 94, 31.3.2004, lk 22). komisjonile 1. septembriks 2004 (22) kokkuvõtliku aruande riiklike baaskoguste haldussüsteemi kohta (23).
After a reminder from the Commission, the Maltese and Slovene authorities submitted this short report in February 2007, followed by the Polish authorities in March 2007. 
Pärast komisjoni meeldetuletuskirja esitasid Malta ja Sloveenia ametiasutused nimetatud aruande veebruaris 2007 ja seejärel Poola ametiasutused märtsis 2007.
Although EU legislation applies directly, all the new Member States have included the EU’s milk-quota acquis as part of national legislation or administrative provisions. 
Kuigi ühenduse õigusakte tuleb kohaldada otse, võtsid kõik uued liikmesriigid ühenduse õigusaktides käsitletud piimakvoodid üle oma riiklikesse õigusaktidesse või haldussätetesse.
In Hungary, Lithuania and Slovakia the regulatory framework adopted by the national authorities gave rise to the comments below. 
Allpool esitatud märkuste põhjuseks oli Ungari, Leedu ja Slovakkia riiklike ametiasutuste vastuvõetud reguleeriv raamistik.
Since Regulation (EC) No 1788/2003 gives no working definition of deliveries, the Lithuanian authorities decided that deliveries concern milk ‘that can be sold to a purchaser’. 
Kuna määruses (EÜ) nr 1788/2003 ei ole sätestatud tarnete määratlust, otsustasid Leedu ametiasutused, et tarne tähendab piima, „mida saab müüa ostjale”.
Thus, any occasional transfer free of charge by a producer should not be counted as a delivery. 
Nimetatud tingimustel ei tuleks lugeda tarneks mistahes tootja poolt tasuta juhuslikku loo-vutust.
There is risk that a producer that has exceeded its quota may transfer its milk free of charge so as to avoid paying the levy. 
On oht, et tootja, kes on ületanud oma kvoodi, võib loovutada oma piima tasuta, et vältida maksu tasumist.
Under EU legislation, the Member States must ensure that all milk delivered, even free of charge, is declared. 
Ühenduse õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kogu tarnitud piim, isegi kui seda on tehtud tasuta, deklareeritakse.
In Hungary, the sum of individual reference quantities for producers in a dairy cooperative may be treated as if it were a single overall quota. 
Ungaris võib piimakooperatiivi moodustavate tootjate individuaalsete baaskoguste summat käsitleda, nagu see oleks üks kogukvoot.
If some producers in the cooperative exceed their individual quotas, the cooperative receives compensation. 
Kui mõni kooperatiivi tootja ületab oma individuaalse kvoodi, saab kooperatiiv kompensatsiooni.
If a levy is payable at national level, the cooperative is not held liable as long as the total for affiliated producers’ quotas is not exceeded. 
Kui maksu tuleb tasuda riiklikul tasandil, siis ei ole kooperatiiv kohustatud seda maksma, kuna ei ole ületatud kooperatiivi kuuluvate tootjate ko-gukvooti.
Under EU legislation, individual reference quantities may be merged only if the cooperative is an approved purchaser. 
Ühenduse õigusaktide kohaselt on individuaalsete baaskoguste ühendamise tingimus, et kooperatiiv on heakskiidetud kokkuostja.
During the audit, the Hungarian authorities acknowledged the need to amend national legislation on dairy cooperatives that are not approved purchasers. 
Auditi käigus kinnitasid Ungari ametiasutused vajadust muuta riiklikke õigusakte seoses piimakooperatiividega, mis ei ole heakskiidetud kokkuostjad.
Hungary and Slovakia allowed for the possibility of being an approved purchaser and a producer at the same time. 
Ungari ja Slovakkia võimaldasid olla heakskiidetud kokkuostja ja tootja samal ajal.
Combining the roles of purchaser and producer entails specific risks that should be taken into consideration in risk analysis and on-the-spot checks. 
Kokkuostja ja tootja rollide ühendamine toob kaasa erilised riskid, mida tuleks arvesse võtta riskianalüüsis ja kohapealsetes kontrollides.
The fact that the entire document chain (reg-isters, declarations, supporting documents and analysis findings) is managed by a single party increases the risk of data being manipulated in the event that the national reference quantity is exceeded and a levy is established. 
Asjaolu, et kogu dokumentide ahelat (registrid, deklaratsioonid, tõendavad dokumendid, analüüside tulemused) haldab üks osapool, võib tekitada andmetega manipuleerimise ohu riikliku baaskoguse ületamise ja maksu kehtestamise puhul.
In such an eventuality, producers/purchasers would then have to provide data for calculating a levy for which they themselves were liable. 
Sellise võimaliku oletuse puhul peaksid tootjad/kokkuostjad esitama andmed selle maksu arvutamiseks, mida need ise peaksid tasuma.
(22) Before 1 September 2005 for Poland and Slovenia. 
(22) Poola ja Sloveenia puhul enne 1. septembrit 2005.
(23) Article 27(3) of Regulation (EC) No 595/2004. 
(23) Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 27 lõige 3.
C 185/16 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Systems introduced by the Member States within the allotted time, but of varying quality and with room for improvement 40. 
C 185/16 ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 Liikmesriigid võtsid kasutusele süsteemid ettenähtud ajal, kuid need on erineva kvaliteediga ja vajavad täiustamist 40.
The new Member States visited by the Court (including Poland and Slovenia) had put in place the structures essential for getting the system off the ground and for the everyday management of milk quotas as early as 1 May 2004. 
Kontrollikoja külastatud uued liikmesriigid (kaasa arvatud Poola ja Sloveenia) olid loonud olulised struktuurid, mis võimaldasid süsteemi käivitamist ja piimakvootide süsteemi jooksvat haldamist alates 1. maist 2004.
In due course, managers had the operational facility to manage the file on holders of reference quantities and the file on purchasers, to charge declared quantities against reference quantities, to use the national reserve, to manage quota transactions (purchase, leasing, transfer, inheritance and cessation of production) and to adjust delivered quantities on the basis of fat content. 
Haldajatel olid tegevusfunktsioo-nid ettenähtud ajal, et tagada kvoodiomanike ja kokkuostjate toimikute haldamine, deklareeritud koguste maksustamine vastavalt baaskogustele, riigireservi kasutamine, kvooditehingute haldamine (ost, liisimine/rentimine, üleandmine, pärimine, toodangu loo-vutamine) ja tarnitud koguste kohandamine rasvasisalduse põhjal.
It is worth underlining this overall result, insofar as it contrasts with the long period of uncertainty which followed the introduction of milk quotas in some old Member States after 1984 due to negligence in the administration of the scheme and a large number of protracted legal cases (24). 
Selline üldtulemus väärib märkimist, niivõrd kui see vastandub pikale ebakindluse perioodile, mis järgnes piimakvootide kasutuselevõtmisele mõnes vanas liikmesriigis pärast 1984. aastat, seoses halduskorra eiramise ning pikaleveninud arvukate ja keeruliste kohtumenetlustega (24).
The systems encountered in the new Member States nevertheless appeared to vary in quality as regards internal control. 
Uute liikmesriikide süsteemid näisid siiski sisekontrolli puhul olevat kvaliteedi poolest erinevad.
The audit highlighted transactions that were inadequately traced and delays in updating the quota database in the Czech Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland and Slovenia. 
Audit tõi esile ebapiisavalt jälgitavad tehingud, nagu viivitused kvootide andmebaaside ajakohastamises Tšehhi Vabariigis, Eestis, Leedus, Ungaris, Poolas ja Sloveenias.
In Slovakia, the computer system initially in place was rudimentary; in the absence of an integrated database, APA managers created a spreadsheet at the beginning of the year containing the individual quota allocations and another file at the end of the year listing deliveries and individual direct sales. 
Esialgselt loodud elektrooniline süsteem Slovakkias oli lünklik; integreeritud andmebaasi puudumisel koostasid makseasutuse APA juhid kvoodiaasta alguses arvutustabeli, mis sisaldas individuaalseid määratud kvoote ja kvoodiaasta lõpus veel ühe faili, milles loetleti teostatud tarned ja individuaalne otsetu-rustus.
In the meantime, the APA had no information about changes in the situation of producers. 
Vahepeal ei olnud APA-l teavet tootjate olukorra muutuste kohta.
At the time of the Court’s audit, the Commission had not yet carried out any detailed on-the-spot checks in the new Member States to ensure that the scheme was running smoothly, the checks provided for in the legislation had been implemented and the weaknesses identified in the peer review exercises had been rectified. 
Kontrollikoja auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli uutes liikmesriikides, et kontrollida korra tõrgeteta toimimist ja õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimist tagamaks, et tuvastatud vead oleksid parandatud vastastikuse eksperthinnangu menetlustes.