natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46 Eurostat’s examination of statistical data includes verifications carried out either in‐house (data quality assessments) or on‐the‐spot (dialogue visits). 
46 Statistiliste andmete kontrollimine Eurostati poolt hõlmab kas majasiseseid (andmete kvaliteedi hindamine) või kohapealseid kontrolle (dialoogkülastused).
These are complemented by guidance provided either bilaterally (at the request of a Mem‐ ber State), or, as a Eurostat initiative, on particularly complex issues. 
Neid täiendavad juhised, mis on antud kahepoolselt (liikmesriigi taotlusel) või Eurostati algatusel (eriti keerulistes küsimustes).
Data quality assessment 47 Eurostat carries out an extensive analysis of the statistical data received from Member States and their answers to requests for clarification in the three weeks following each of the two annual EDP notifications (see paragraph 10). 
Andmete kvaliteedi hindamine 47 Eurostat analüüsib põhjalikult liikmesriikidelt saadud statistilisi andmeid ja nende vastuseid selgituste saamise taotlustele kolme nädala jooksul alates kummagi kord aastas esitatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate väljastamisest (vt punkt 10).
Outside this period, Eurostat also carries out in‐house verification of methodological and other data‐related issues, complemented by dialogue visits to Member States. 
Eurostat teeb ka väljaspool seda ajavahemikku majasisest kontrolli metoodika-ja muudes andmealastes küsimustes, mida täiendavad dialoogkülastused liikmesriikidesse.
At present it can be difficult to see how individual quality assessments were carried out and, therefore, to understand the reasons for the assessment. 
Praegu võib olla keeruline välja selgitada, kuidas kvaliteedihindamine läbi viidi, ja seega mõista ka hindamise põhjuseid.
It can also be more difficult to demonstrate that assessments are carried out in a consistent way. 
Samuti võib osutuda keerulisemaks selle tõesta-mine, et hindamised on toimunud ühetaoliselt.
Box 2 gives some examples of weak documentation. 
2. selgituses on toodud mõningad puuduliku dokumenteerimise näited.
Observations 35 Some examples of weak documentation by Eurostat In the six Member States visited, there were cases where the authorities were asked if they applied the neces‐ sary criteria but were not required to substantiate their replies. 
Tähelepanekud 35 Mõningad Eurostati-poolse puuduliku dokumenteerimise näited Kuues külastatud liikmesriigis esines juhtumeid, kus riigiasutustelt küsiti, kas nad kasutasid vajalikke kriteeriume, kuid ei nõutud oma vastuste põhjendamist.
One Member State sent data on interest and financial statements, but the assessment made by Eurostat was not well documented. 
Üks liikmesriik saatis andmed intresside ja finantsaruannete kohta, kuid Eurostati tehtud hindamine ei olnud korralikult dokumenteeritud.
Without further substantiation, one Member State simply confirmed as briefly as possible that interest was calculated on an accrual basis. 
Teine liikmesriik kinnitas vaid võimalikult lühidalt, ilma täiendavate selgitusteta, et intressisumma oli arvutatud tekkepõhiselt.
There is no evidence of any systematic or detailed Eurostat analysis of the information in bridge tables29. 
Puuduvad tõendid selle kohta, et Eurostat oleks koondtabelites olevat teavet süstemaatiliselt või üksikasjalikult analüüsinud29.
Euro‐ stat has never provided feedback to Member States on the quality of bridge tables. 
Eurostat ei ole andnud liikmesriikidele tagasisidet koondtabelite kvaliteedi kohta.
29 Bridge tables show the correspondence between the items in the public accounts and the ESA classifications. 
29 Koondtabelid näitavad avaliku sektori raamatupidamise ja ESA klassifikatsiooniüksuste vahelist kooskõla.
49 In addition, the data provided by the Member States are not always complete. 
49 Lisaks ei ole liikmesriikide esitatud andmed alati täielikud.
This applies to both mandatory and voluntary data, as the latter are also of‐ ten used in Eurostat assessments. 
See käib nii kohustuslike kui ka vabatahtlike andmete kohta, kuna ka viimaseid kasutatakse Eurostati hindamistes sageli.
Annex II gives some examples of missing information. 
II lisas on toodud näiteid puuduvast teabest.
50 Most of the quality assessment process is governed by internal written proce‐ dures and guidance setting out how data should be analysed. 
50 Suurem osa kvaliteedihindamise protsessist toimub vastavalt kirjalikele sisemenetlustele ning andmete analüüsi juhistele.
However, it could be made more explicit how the existing rules and guidelines (ESA and MGDD) are to be applied in one key area: the classification (delimitation) of public institu‐ tional units within the general government sector (i.e. which entities/bodies are to be included in the calculation of government debt and deficit). 
Olemasolevate eeskirjade ja suuniste (ESA ja MGDD) rakendamist võiks aga selgemaks muuta ühes võtme-valdkonnas, milleks on avaliku sektori institutsiooniliste üksuste liigitamine (piiritlemine) üldise valitsemissektori siseselt (st millised üksuseid/asutusi tuleb valitsemissektori võla ja eelarvepuudujäägi arvutamisel arvestada).
This could improve the coverage and consistency of the assessment (see Annex III). 
See võiks hindamise katvust ja järjepidevust parandada (vt III lisa).
Box 2 Observations 36 51 We examined the classification of a number of public institutional units in the six Member States in the sample. 
2. selgitus Tähelepanekud 36 51 Kontrollikoda kontrollis avaliku sektori institutsiooniliste üksuste liigitamist valimisse kuulunud kuues liikmesriigis.
We found that in some cases the ESA 95 rules for the classification of units30 should have been analysed in greater depth. 
Leiti, et mõnel juhul oleks tulnud üksuste liigitamist puudutavaid ESA 95 eeskirju põhjalikumalt analüüsida30.
We also found that the six Member States applied different time spans for analysing and classifying public units (see Box 3 for some examples). 
Samuti leiti, et kuus liikmesriiki kasutasid avaliku sektori üksuste analüüsimisel ja liigitamisel erinevaid ajavahemikke (vt näiteid 3. selgituses).
30 According to the accounting rules, to establish the population of the general government sector each institutional unit must be analysed in terms of its main function, nature and control arrangements. 
30 Arvepidamiseeskirjade kohaselt tuleb valitsemissektori andmekogumi määratlemiseks analüüsida iga institutsionaalset üksust selle peamise funktsiooni, olemuse ja kontrollikorra seisukohast.
If the main function of a unit is to distribute wealth, it should be included in general government. 
Kui üksuse peamine ülesanne on hüvede jaotamine, siis tuleb see lugeda valitsemissektorisse kuuluvaks.
Units engaged in financial intermediation should be classified in the financial corporations sector. 
Finantsvahendusega tegelevad üksused tuleb liigitada rahandusettevõtete sektorisse.
In terms of their nature, units under general government control should be classified within the general government sector if they qualify as non‐market after the application of the 50 % criterion which states that a unit is ‘market’ if the ratio between sales and costs of production is above 50 % and ‘non‐market’ if it is below 50 %. 
Valitsemissektori kontrolli all olevad üksused tuleb nende olemusest tulenevalt liigitada valitsemissektorisse juhul, kui need liigituvad turuvälisteks pärast 50% kriteeriumi kohaldamist, mille kohaselt on üksus turul juhul, kui müügikäibe ja tootmiskulude suhe on suurem kui 50%, ning turuväline, kui see on väiksem.
Sales cover the sales of goods and services, excluding taxes on products but including all subsidies on products (all payments linked to the volume or value of output), but payments to cover an overall deficit are excluded. 
Müük tähendab kaupade ja teenuste müüki, välja arvatud toodetele kohaldatavad maksud, kuid kaasa arvatud tootesubsiidiumid (kõik tulemi mahu või väärtusega seonduvad maksed), mille hulgast on arvatud välja maksed, millega kaetakse üldist puudujääki.
Some examples of classification weaknesses in documents from the six Member States examined ο cases not fully compliant with ESA 95 but accepted by Eurostat, such as exhaustiveness, different ap‐ proaches ‐ in classifying units; ο the main weaknesses found in the classification of public institutional units; ο weaknesses in relation to the procedures and timing for analysing and (re)classifying units within/outside the general government sector. 
Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides esinenud liigitamisprobleemide kohta ο juhtumid, mis ei ole täielikult kooskõlas ESA 95 nõuetega, kuid mida Eurostat on aktsepteerinud, näiteks ammendavus ja erinevad lähenemisviisid üksuste liigitamisel; ο avaliku sektori institutsionaalsete üksuste liigitamisel avastatud peamised puudused; ο puudused, mis seonduvad valitsemissektorisiseste või sellest väljapoole jäävate üksuste analüüsimise ning (ümber)liigitamise menetluste ja ajastamisega.
For more details see Annex III. Box 3 
Üksikasju vt lII lisast. 3. selgitus
Observations 37 Dialogue visits 52 Eurostat has used two types of visits to Member States to verify the data used in the EDP process. 
Tähelepanekud 37 Dialoogkülastused 52 Eurostat on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsessis kasutatud andmete kontrollimiseks kasutanud liikmesriikidesse tehtavaid kaht liiki kontrollkäike.
The first type is the standard dialogue visit (SDV), which is used to review data, examine methodological issues and assess the NSI’s compliance with the accounting rules. 
Esimene on tavapärane dialoogkülastus (SDV), mida kasutatakse andmete läbivaatamiseks, metoodikaalaste probleemide kontrollimiseks ja riiklike statistikaametite poolse arvepidamiseeskirjade järgimise hindamiseks.
SDVs are made to each Member State at least once every two years. 
Tavapäraseid dialoogkülastusi tehakse igasse liikmesriiki vähemalt kord kahe aasta jooksul.
Secondly, from 2011 to 2013 Eurostat also undertook ‘upstream’ dialogue visits (UDVs) as a means of assessing the management and control of upstream public finance/systems data flows from the various providers of EDP statistical data to the NSI, which uses them to compile deficit and debt statistics. 
Teiseks tegi Eurostat ajavahemikus 2011–2013 ka lähteandmete hindamise dialoogkülastusi (UDV), et hinnata, kuidas juhiti ja kontrolliti riigi rahanduse/süsteemide lähteandmete voogusid, mis saadetakse erinevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistiliste andmete esitajate poolt riiklikele statistikaametitele, kes kasutavad neid eelarvepuudujäägi ja võlastatistika koostamiseks.
The objective of these visits was to identify, assess and monitor significant risks or problems with a view to taking corrective action. 
Selliste külastuste eesmärk on kindlaks teha, hinnata ja jälgida olulisi riske või probleeme, arvestades parandusmeetmete võtmist.
Table 3 shows the dates of dialogue visits during the audited period. 
Tabelis 3 on toodud auditeeritud ajavahemiku jooksul tehtud dialoogkülastuste tegemise aeg.
Dialogue visits carried out in the period 2008‐2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Czech Republic August (SDV) May (SDV) May (UDV) November (SDV) November (SDV) Germany May (SDV) May (SDV) June (UDV) October (UDV) February (SDV) France June (SDV) November (SDV) November (SDV) June (SDV) Italy March (SDV) June (SDV) November (UDV) February (SDV) Cyprus December (SDV) December (SDV) September (SDV) September (SDV) Malta January (SDV) July (SDV) May (SDV) May (SDV) Source: ECA, based on Eurostat information. 
Ajavahemikul 2008–2014 toimunud dialoogkülastused 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Tšehhi Vabariik August (SDV) Mai (SDV) Mai (UDV) November (SDV) November (SDV) Saksamaa Mai (SDV) Mai (SDV) Juuni (UDV) Oktoober (UDV) Veebruar (SDV) Prantsusmaa Juuni (SDV) November (SDV) November (SDV) Juuni (SDV) Itaalia Märts (SDV) Juuni (SDV) November (UDV) Veebruar (SDV) Küpros Detsember (SDV) Detsember (SDV) September (SDV) September (SDV) Malta Jaanuar (SDV) Juuli (SDV) Mai (SDV) Mai (SDV) Allikas: kontrollikoda Eurostati teabe alusel.
Observations 38 53 Eurostat uses a risk analysis model to identify the risks associated with the col‐ lection and compilation of EDP statistics in a Member State. 
Tähelepanekud 38 53 Eurostat kasutab liikmesriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistika kogumise ja koostamisega seotud riskide kindlakstegemiseks riskianalüüsi mudelit.
The risk assessment is carried out once per year and per Member State. 
Riskihindamist tehakse igas liikmesriigis kord aastas.
It is a well‐structured and comprehensive model that covers all the aspects of the compilation process (see Figure 5). 
See on hea ülesehitusega ja põhjalik mudel, mis hõlmab kõiki andmekogumise aspekte (vt joonis 5).
The risk analysis was mainly used to rank the Member States to be vis‐ ited for a UDV. 
Riskianalüüsi kasutati peamiselt selleks, et järjestada lähteandmete hindamise dialoogkülastuse raames külastatavad liikmesriigid.
However, it could have been better documented. 
Seda oleks võinud aga paremini dokumenteerida.
For example, we did not always find written explanations for changes from one year to the next in the likelihood and/or the impact of the risks assessed. 
Näiteks ei leidnud kontrollikoda alati kirjalikke selgitusi selle kohta, miks mõne aasta hinnanguliste riskide tõenäosust ja/või mõju võrreldes eelneva aastaga muudeti.
There was also no evidence that high‐risk topics were selected for the visits. 
Samuti puudusid tõendid selle kohta, et külastuste jaoks oleks valitud suure riskiga valdkonnad.
Risk analysis model Risks related with the institutional environment Inherent risks EDP control environment Source: ECA, based on Eurostat information. legal and institutional environment of the NSI and other statistical authorities access to data resources professionalism independence and impartiality EDP inventory transparency and responsiveness methodological soundness ESA95/MGDD related issues revisions concerning NSI/other reporting authority concerning upstream entities supplying data for EDP Figure 5 
Riskianalüüsi mudel Institutsioonilise keskkonnaga seonduvad riskid Olemuslikud riskid Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontrollikeskkond Allikas: kontrollikoda Eurostati teabe alusel. riiklike statistikaametite ja muude statistikaasutuste õiguslik ja institutsiooniline keskkond juurdepääs andmetele ressursid asjatundlikkus sõltumatus ja erapooletus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loetelu läbipaistvus ja reageerimisvõime metoodika usaldusväärsus ESA 95/MGDD-ga seonduvad probleemid muudatused mis käsitleb riiklikke statistikaameteid/muid aruandvaid asutusi mis käsitleb ahelas eespool asetsevaid organisatsioone, kes esitavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks andmeid Joonis 5
Observations 39 54 From 2006 to 2014, the average duration of SDVs and UDVs in the six Member States selected was 1.7 and 3.5 days respectively. 
Tähelepanekud 39 54 Ajavahemikul 2006–2014 oli valitud kuues liikmesriigis toimunud tavapäraste ja ettevalmistavate dialoogkülastuste keskmine kestus vastavalt 1,7 ja 3,5 päeva.
The number of topics to be cov‐ ered varied from three to ten for SDVs and from four to seven for UDVs. 
Hõlmatud valdkondade arv võis ulatuda tavapärase dialoogkülastuse puhul kolmest kümneni ja ettevalmistava dialoogkülastuse puhul neljast seitsmeni.
As a rule, the agenda of a dialogue visit includes five standard points31 and a number of specially selected issues. 
Üldjuhul sisaldab dialoogkülastuse päevakava viit standardset punkti31 ja mõningaid spetsiaalselt valitud küsimusi.
In exceptional cases, where the country is visited more frequently or the purpose is to discuss a limited number of issues, the agenda might include fewer items. 
Erandlikel juhtudel võib päevakava hõlmata vähem teemasid, kui riiki külastatakse sagedamini või külastuse eesmärk on arutada piiratud arvu teemasid.
Given that the team consists of three to four staff, it is unlikely that the time on site is sufficient to cover all the ground in sufficient depth and so data quality issues may not be adequately examined. 
Arvestades, et rühm koosneb kolmest kuni neljast töötajast, on ebatõenäoline, et kohapeal veedetud aeg on piisav kõigi põhjuste hõlmamiseks piisava põhjalikkusega ning seega võivad andmete kvaliteediga seonduvad probleemid jääda õigesti kontrollimata.
Consequently, it must have assurance, not only that EDP data are com‐ pliant with the ESA standards but also that, notwithstanding their different sta‐ tistical systems, Member States apply a consistent approach to data compilation. 
Seetõttu peab tal olema kindlus mitte üksnes selle kohta, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed on kooskõlas ESA standarditega, vaid ka selle kohta, et liikmesriigid koguvad andmed ühtlustatud lähenemisviisi alusel, kuigi nende statistikasüsteemid on erinevad.
During the period examined, Eurostat visits covered the institutional arrange‐ ments in place in Member States, namely the existence of formal agreements binding the national authorities under an EDP. 
Kontrollitud ajavahemiku jooksul hõlmasid Eurostati külastused liikmesriikide institutsioonilist korda, eelkõige ametlike lepingute olemasolu, mis seovad riikide valitsusi õiguslikult ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega.
Although recommended, this is not a legal obligation. 
See on küll soovituslik, kuid mitte õigusest tulenev kohustus.
Eurostat does not have formal written rules in this regard, and we did not find any evidence that desk of‐ ficers assess Member States’ own supervisory and control systems. 
Eurostatil ei ole selle kohta ametlikke kirjalikke eeskirju ning kontrollikoda ei leidnud mingeid tõendeid selle kohta, et ametnikud hindaksid liikmesriikide järelevalve-ja kontrollisüsteeme.
Without much documentation on the supervisory and control systems in place for data compila‐ tion, it is not possible to implement a systems‐based approach for examining the quality of the data received. 
Kui järelevalve-ja kontrollisüsteemide kohta ei ole andmete võrdlemiseks küllalt dokumente, ei saa saadud andmete kvaliteedi kontrollimiseks rakendada süsteemipõhist lähenemisviisi.
56 For the Member States examined, reports were published between nine and 52 weeks after the corresponding visits (see Figure 6). 
56 Kontrollitud liikmesriikide kohta avaldati aruanded 9-ja 52-nädalase ajavahemiku jooksul pärast asjaomaseid külastusi (vt joonis 6).
On‐the‐spot verifications may trigger ‘action points’ that the Member State should implement so as to address weaknesses found in the course of the verifications. 
Kohapealsed kontrollid võivad olla aluseks tegevuspunktidele, mis liikmesriik peab täitma selleks, et kõrvaldada kontrollimisel avastatud puudused.
Action points are non‐man‐ datory and often take a long time to resolve. 
Tegevuspunktid ei ole kohustuslikud ja nende täitmine võtab tihti kaua aega.
In the six Member States, approxi‐ mately one third of action points had not been resolved within the deadline set by Eurostat. 
Kuues liikmesriigis ei olnud Eurostati kehtestatud tähtajaks täidetud 179 tegevuspunkti 425-st.
However, we found no cases in the sample where failure to respond to the action points within the deadline was taken into account in the quality assessment of the data submitted, even though they sometimes cover important issues which could have an impact on the data. 
Samas ei leidnud kontrollikoda valimis ühtegi juhtu, kus tegevuspunktide tähtajaks mittetäitmist oleks esitatud andmete kvaliteedi hindamisel arvestatud, ehkki vahel hõlmavad need olulisi küsimusi, mis võivad andmeid mõjutada.
31 Statistical capacity issues (institutional arrangements and data sources, status of inventory); follow‐up of previous dialogue visits; follow‐up of the latest reporting – analysis of EDP tables and the related questionnaires; methodological issues and recording of specific government transactions (delimitation of general government, application of 50 % rule in national accounts, implementation of accrual principle, and recording of specific government transactions) other issues (planned future operations, transmission of GFS data, etc.). 
31 Statistikaalase suutlikkuse probleemid (institutsiooniline kord ja andmeallikad, loetelude hetkeseis); varasemate dialoogkülastuste järelkäsitlus; viimaste aruannete järelkäsitlus – ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite ja seonduvate küsimustike analüüs; kindlate valitsemissektori tehingute metoodikaalased probleemid ja dokumenteerimine (valitsemissektori piiritlemine, 50% reegli rakendamine rahvamajanduse arvepidamises, tekkepõhise arvestuse rakendamine ning kindlate valitsemissektori tehingute dokumenteerimine) ja muud küsimused (kavandatud futuurtehingud, valitsemissektori finantsstatistika andmete ülekandmine jne).
Observations 40 Time taken to publish visit reports (in weeks) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Source: ECA, based on Eurostat information. 
Tähelepanekud 40 Aruannete avaldamisele kulunud aeg (nädalates) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Allikas: kontrollikoda Eurostati teabe alusel.
Cyprus Czech Republic France Germany Italy Malta Figure 6 
Küpros Tšehhi Vabariik Prantsusmaa Saksamaa Itaalia Malta Joonis 6
Observations 41 Guidance 57 To ensure a harmonised approach, Eurostat provides methodological guidance to Member States on how specific issues of general government should be record‐ ed. 
Tähelepanekud 41 Juhised 57 Ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks annab Eurostat liikmesriikidele metoodikaalaseid juhiseid selle kohta, kuidas valitsemissektori spetsiifilisi valdkondi kajastada.
Guidance may be triggered in one of two ways: (a) Member States may ask Eurostat for advice on complex issues. (b) During its quality assessment work Eurostat may come across methodologi‐ cal issues requiring interpretation. 
Juhised võidakse anda kahel viisil: a) liikmesriigid võivad Eurostatilt keerulistes küsimustes nõu küsida; b) Eurostat võib kvaliteedihindamise käigus puutuda kokku tõlgendamist vajavate metoodikaalaste küsimustega.
If these issues concern multiple Member States it sets up a taskforce or organises expert consultation of the Commit‐ tee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics. 
Kui need küsimused puudutavad mitut liikmesriiki, moodustab Eurostat töörühma või korraldab monetaar-, finants-ja maksebilansistatistika komitee ekspertidega konsulteerimise.
58 Eurostat provides bilateral guidance at service level if so requested by a Member State. 
58 Eurostat annab kahepoolseid juhiseid teenistuse tasemel, kui liikmesriik seda taotleb.
Although binding, however, bilateral guidance is not always re‐ ported to the EFC and not always made public due to the Member States’ desire for confidentiality. 
Kahepoolsed juhised on küll siduvad, kuid neist ei teavitata alati majandus-ja rahandusasjade komiteed ja neid ei avalikustata alati, kuna liikmesriigid soovivad säilitada konfidentsiaalsust.
Guidance provided to three of the six Member States (in the form of ex‐ante/ex‐post advice) was neither reported to the EFC nor published on the Eurostat website. 
Kuuest liikmesriigist kolmele antud juhistest (eel-/ järelnõustamise vormis) majandus-ja rahandusasjade komiteed ei teavitatud ja neid ei avaldatud ka Eurostati veebisaidil.
In 2014 and 2015, Eurostat received 36 formal requests for ex‐ante/ex‐post advice, of which only 23 were made public. 
Eurostat sai 2014. ja 2015. aastal 36 ametlikku eel-/järelnõustamise taotlust, millest avalikustati ainult 23.
The publication of such guidance could help with the sharing of practices among Member States and improve comparability and transparency. ... and key aspects of the assessment process need further clarification. 
Selliste juhiste avaldamine võib aidata liikmesriikide vahel kogemusi jagada ning parandada võrreldavust ja läbipaistvust. ... ja hindamisprotsessi võtmeaspektid vajavad täiendavat selgitamist.
59 Some key aspects of the assessment process are unclear, for example the identifi‐ cation of one‐off and temporary measures and the quantification of their esti‐ mated impact. 
59 Mõned hindamisprotsessi võtmeaspektid ei ole piisavalt selged, näiteks ühekordsete ja ajutiste meetmete määratlemine ning nende hinnangulise mõju kvanti-fitseerimine.