natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the commissioner ap‐ pointed in October 2013 resigned in October 2014 (two years before the end of his mandate) after putting forward a spending review plan. 
2013. aasta oktoobris ametisse määratud volinik astus aga 2014. aasta oktoobris (kaks aastat enne ametiaja lõppu) ametist tagasi, kui oli esitanud kulude läbivaatamise kava.
The Commission in its assessment (COM (2015)113 final) only noted that ‘in the context of the spending review a choice for more political ownership has been made but only some instruments are fully operational’. 
Komisjon märkis oma hinnangus (COM(2015) 113 final) üksnes, et „kulude läbivaatamise raames on tehtud valik suurema poliitilise vastutuse kasuks, kuid ainult osa vahendeist toimib täiel määral”.
It did not assess Italy’s progress (or lack of it) in implementing the com‐ missioner’s proposals. 
Komisjon ei hinnanud Itaalia edusamme (või nende puudumist) voliniku ettepanekute elluviimisel.
A new spending review commissioner was appointed only five months later. ο Tackling corruption: DG Economic and Financial Affairs’s assessment of the anti‐corruption authority failed to detect any weaknesses undermining its effectiveness. 
Uus kulude läbivaatamise volinik nimetati ametisse alles viis kuud hiljem; ο korruptsiooni ohjamine: majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat ei avastanud korruptsioonivastase võitluse eest vastutava asutuse hindamisel mingeid puudusi, mis kahjustaksid selle mõjusust.
These weaknesses only came to light in June 2014 after a report by DG Migration and Home Affairs had identified several issues (February 2014) and a major corruption scandal broke in Italy (EXPO 2015 in Milan in April 2014). 
Puudused tulid ilmsiks alles 2014. aasta juunis pärast seda, kui rände ja siseasjade peadirektoraadi aruandes tehti kindlaks mitu probleemi (2014. aasta veebruaris) ja Itaalias puhkes hiiglaslik korruptsiooniskandaal (EXPO 2015 Milanos 2014. aasta aprillis).
Two other major corrup‐ tion cases emerged later the same year (the Mose project in Venice in June, Mafia Capitale in Rome in December). ο Tackling tax evasion: in its assessment the Commission did not examine the figures disclosed by Italy as the outcome of measures implemented under this heading in the stability and national reform programmes. Box 11 
Kaks suurt korruptsioonijuhtu ilmnesid hiljem samal aastal (Mose projekt Veneetsias juunis ja Mafia Capitale Roomas detsembris); ο maksudest kõrvalehoidumise ohjamine: komisjon ei käsitlenud oma hinnangus näitajaid, mille Itaalia esitas stabiilsusprogrammi ja riikliku reformiprogrammi selles rubriigis võetud meetmete tulemina. 11. selgitus
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism. 
Tähelepanekud 67 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemus Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega on võetud kasutusele vahendid eelarvedistsipliini suurendamiseks, kuid menetlus ei ole osutunud täiesti mõjusaks parandusmehhanismiks 113 Järgnevas osas võetakse kokku meetmed, mida on võetud eelarvedistsipliini edasiseks parandamiseks, ja vaadeldakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kui parandava ja struktuurireformi mehhanismi mõjusust.
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States... 
Järjestikuste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega on võetud kasutusele vahendid, millega liikmesriikide eelarvedistsipliini parandada ...
114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances. 
114 ELi eelarveraamistiku hiljutised reformid (esimene majanduse juhtimise pakett 2011. aastal ning teine majanduse juhtimise pakett 2013. aastal – vt joonis 1) toimusid eesmärgiga saavutada ja säilitada riikide rahanduse usaldusväärsus.
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis võeti reformidega kasutusele täiendavad eeskirjad, varajase hoiatamise mehhanism ning hulk uusi seire-ja järelevalvevahendeid; nendega tõhustati ka sanktsioone ja lihtsustati nende rakendamise tingimusi. ... kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ei ole osutunud täiesti tõhusaks parandusmehhanismiks.
115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
115 Eelarvetasakaal ja võla suhe SKPsse on kaks Maastrichti lepingust tulenevat näitajat, mida kasutatakse liikmesriigi eelarvepositsiooni hindamiseks (vt punkt 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Neid täiendati 2005. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformiga, millega kehtestati struktuurne eelarvepositsioon52 kui üks eesmärkidest, mida liikmesriigid peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames saavutama, et ülemäärast eelarvepuudujääki korrigeerida.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 23 liikmesriigist, kellele kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust novembris 2011, olid 2015. aasta lõpuks menetlusest väljunud 15 (vt tabel 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Kõik kontrollitud liikmesriigid parandasid auditeeritud ajavahemiku jooksul oma eelarvepositsiooni ja struktuurset eelarvepositsiooni (vt joonis 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Itaalia ja Malta suutsid menetlusest väljuda.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Küpros nõustus finantsabiprogrammiga ja Prantsusmaa suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ka pärast kolmekordset tähtaja pikendamist.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Prantsusmaa on ainuke valimisse kuuluv liikmesriik, mille eelarvepuudujääk oli 2015. aastal endiselt üle 3%.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Eelarvepositsioon, milles ei arvestata tsüklilist komponenti ega ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 Andmed on toodud vaatlusaluse ajavahemiku kohta (2008–2015).
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
Struktuurse eelarvepositsiooni andmed on AMECOs kättesaadavad aga alles alates 2010. aastast.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Tähelepanekud 68 Valitsemissektori eelarvepositsioon (2008–2015) ja struktuurne eelarvepositsioon (2010–2015) Valitsemissektori netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) protsendina SKPst 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Saksamaa 2010 Prantsusmaa Malta Tšehhi Vabariik 2015 Itaalia Küpros Valitsemissektori struktuurne eelarvepositsioon protsendina potentsiaalsest SKPst 2011 2012 2013 2014 Prantsusmaa Itaalia Küpros Malta Allikas: Kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015).
Figure 10 
Saksamaa Tšehhi Vabariik Joonis 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Tähelepanekud 69 117 Kõigi valimisse kuulunud liikmesriikide võla suhe SKPsse oli 2015. aastal kõrgem kui 2008. aastal (vt joonis 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Tuleb aga öelda, et läbivaadatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused käivitati raske finantskriisi ajal, mis aitas erinevatel põhjustel (nagu kapitalisüstid pankadele ja madal või negatiivne nominaalne kasv) kaasa võlataseme kiirele kasvamisele.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
Võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2012 ELis keskmiselt rohkem kui 24% SKPst ning see mõjutas kõiki riike.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). Figure 11 
Võla suhe SKPsse (%) 2008–2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Saksamaa Prantsusmaa Allikas: Kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015). Itaalia Küpros 2015 Malta Tšehhi Vabariik Joonis 11
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Tähelepanekud 70 118 SaksamaaI, Maltal ja Tšehhi Vabariigis (kus see on allpool künnise) oli kasv aastatel 2008–2015 mõõdukas (4,4 protsendipunkti Maltal, 6,4 protsendipunkti Saksamaal ja 12,8 protsendipunkti Tšehhi Vabariigis), ning praegu on suhe vähenemas.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Küpros on silmitsi seisnud enneolematu panganduskriisiga ning riigi võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 61,4 protsendipunkti, kusjuures kõige järsem tõus oli aastail 2008–2013 (45,3 protsendilt 102,2 protsendile).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Alates 2013. aastast on Küpros lülitatud aga finantsabiprogrammi, võladünaamika on paranenud ja suhe stabiliseerus 2014. aastal (107,5%) ja 2015. aastal (106,7%).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Nii Prantsusmaa kui ka Itaalia võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 pidevalt ligi 30 protsendipunkti.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Joonis 12 kajastab seda liigitust ning 12. selgituses esitatakse liigituse ja võladünaamika põhjalikum analüüs valimisse kuulunud liikmesriikide kohta.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 Ülaltoodud analüüs lubab oletada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raamistik on võla kontrolli all hoidmiseks potentsiaalselt tõhus vahend.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
Menetluse tõhusust võla ja SKP suhte kontrolli all hoidmisel võib aga kahjustada võla kõrge algtase (nagu Itaalias) või liikmesriigi (nt Prantsusmaa) soovimatus täita ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitusi ning tagada eelarvedistsipliin.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Itaalia võlg jätkas kasvamist hoolimata eelarvedistsipliini huvides tehtud pingutustest (seda iseloomustab positiivne aastane esmane eelarvepositsioon +1.1% keskmiselt kogu ajavahemiku kohta), kuna algse suure põhivõla, madala või negatiivse nominaalse SKP kasvu ja kõrgete intressimäärade tõttu tekkis märkimisväärne lumepalliefekt.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Prantsusmaa võla suhe SKPsse suurenes hoolimata mõõdukast algtasemest nõrga eelarvedistsipliini tõttu, mida näitab eelarveliste näitajate ebapiisav paranemine (vt joonis 10) ja märkimisväärne negatiivne esmane eelarvepositsioon (keskmiselt –2,7% kogu ajavahemiku kohta).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Eelarvepositsioon, mille puhul ei ole arvestatud valitsemissektori võla intressimakseid.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
See näitab valitsuse võetud uue võla (positiivset või negatiivset) summat ja seda võib seepärast pidada eelarvedistsipliini näitajaks.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Lumepalliefekt on mõju valitsemissektori võla akumuleerumisele, mis tekib valitsemissektori võla pealt makstud intressi ja nominaalse SKP kasvumäära erinevusest.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Kui intressimäär on kõrgem kui SKP nominaalne määr, siis käivitab lumepalliefekt võla ja SKP suhte kasvamise.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
Põhimõtteliselt peab valitsus võla ja SKP suhte stabiliseerimiseks saavutama esmase eelarvepositsiooni, mis peatab lumepalliefekti.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse kohandamine koondab kõiki valitsemissektori võla muutusi, mida ei saa selgitada eelarvepuudujäägiga.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
See hõlmab muutusi finantsvarades (suurenemine ja müük), välisvaluutas fikseeritud võla väärtuse muutumist ning erinevaid statistilisi kohandusi.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Tähelepanekud 71 Valitsemissektori võla kasvu tegurid (protsendipunktides) 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 8.3 12.8 4.4 0,3 5,8 -1,7 Itaalia Esmane eelarvepositsioon Saksamaa Lumepalliefekt Küpros Tšehhi Vabariik Malta Prantsusmaa Varude muutuste Võla ja SKP suhte korrigeerimine muutumine Allikas: kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015).
Figure 12 
Joonis 12
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Tähelepanekud 72 Valitsemissektori võla muutumise analüüs (%) 2008–2015 2008. aasta finantskriisi alguses oli Itaalia avaliku sektori võlg 102,3% SKPst.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Ajavahemikul 2009–2015 seisis Itaalia silmitsi raske majandusliku olukorraga, mis peegeldus tugevalt negatiivses SKP lõhes (keskmiselt –3,3%) ja aastases keskmises nominaalses kasvumääras 0,0%.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Kuigi Itaalia parandas oma struktuurset eelarvepositsiooni alates 2009. aastast (vt joonis 10), kasvas võla suhe SKPsse 30,8 protsendipunkti.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Võladünaamika käivi-tajaks oli peamiselt tugev lumepalliefekt, kuna esmane eelarveülejääk tasakaalustas üldjoontes võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse (vt joonis 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Lumepalliefekti saab selgitada suure põhi-võlaga, nõrga nominaalse kasvuga ja võlakriisi mõjuga intressimääradele.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Prantsusmaa võla suhe SKPsse oli 2008. aastal 68,1%.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
Ajavahemikul 2009–2015 ei olnud Prantsusmaa majanduslangus nii tõsine kui Itaalia oma – aastane nominaalne kasv oli +1,3% ja keskmine SKP lõhe –1,6%.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Hoolimata võla madalamast algtasemest ja parematest tsüklilistest tingimustest koges Prantsusmaa kõnealusel perioodil sarnast võla ja SKP suhte kasvu (28,3 protsendipunkti).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Kasv toimus peamiselt (umbes kahe kolmandiku ulatuses) Prantsusmaa puuduliku eelarvedistsipliini tõttu: perioodi jooksul oli Prantsusmaa aastane esmane eelarvepuudujääk 2,7%.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Ülejäänud kolmandikku kasvust saab seletada lumepalliefektiga.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
Saksamaa võla suhe SKPsse oli 2008. aastal 65,1%.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
Perioodil 2009–2015 oli Saksamaa nominaalne aastane kasvumäär (2,4%) kõrgem kui Prantsusmaal ja Itaalias ning SKP lõhe vähem negatiivne (keskmiselt –1,1%), ning riigi võla suhe SKPsse kasvas 6,4 protsendipunkti.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Seda saab selgitada paremate tsükliliste tingimustega koos eelarve konsolideerimise pikema perioodiga.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Esmane eelarveülejääk tasakaalustas aga vaid osaliselt võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelised erinevused, mis olid võla suurenemise peamiseks käivitajaks.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
2008. aastal oli Küprose võla suhe SKPsse 45,3%.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
Vaadeldaval perioodil oli Küpros sügavas kriisis, millega kaasnes negatiivne keskmine nominaalne kasv aastas (–0,1%) ja –2,1% suurune SKP lõhe.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Riigi võla ja SKP suhte suurenemist 61,4 protsendipunkti võrra (45,3 protsendilt 2008. aastal 106,7 protsendile 2015. aastal) saab seletada kõigi tegurite negatiivse mõjuga: esmane eelarvepositsioon (–18,4 protsendipunkti), lumepalliefekt (–26,4 protsendipunkti) ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus (–16,6 protsendipunkti).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Tšehhi Vabariigi võla suhe SKPsse kasvas (ajavahemikus 2008–2015) 28,7-lt 41,5 protsendile ning jäi seega alla künnise.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
Majanduskeskkonnas, mida iseloomustab 1,5% suurune keskmine nominaalne kasv ja –1,5% suurune SKP lõhe, võib võla suurenemist (+12,8 protsendipunkti) selgitada peamiselt esmase eelarvepuudujäägiga (–12,5 protsendipunkti), kusjuures võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus tasakaalustas lumepalliefekti.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
2008. aastal oli Malta võla suhe SKPsse 62,7%.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
Aastatel 2009–2015 oli riigi keskmine nominaalne kasv 4,6% ja keskmine nominaalne eelarvepuudujääk –2,8%.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12 
Selle tulemusena jäi võla suhe SKPsse üldjoontes stabiilseks, suurenedes 4,4 protsendipunkti, mida saab peamiselt seletada võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevusega. 12. selgitus
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Tähelepanekud 73 122 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus annab võimaluse rakendada nõrga eelarvedistsipliiniga euroala liikmesriikide suhtes sanktsioone.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Seda võib teha menetluse tõhustamisega, kui komisjoni hinnang näitab, et liikmesriik ei ole suutnud võtta õigeks ajaks mõjusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Sanktsioonid võivad tähendada ka trahvi määramist summas kuni 0,5% SKPst.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Siiski on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust alates selle kasutuselevõtmisest tõhustatud vaid ühel korral – Belgia suhtes – ning sanktsioone ei ole kordagi kohaldatud.