natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. the context in which aid is delivered in sudan is particularly complex and difficult. Without adequate transport, storage and handling, there is a risk that the food would be damaged or not arrive at the final beneficiaries. southern sudan and darfur are two regions where infrastructure is very poor, the private sector inexistent and qualified staff very difficult to find and very expensive. all this results in support costs being higher than what might be considered usual in other places. this implies that enhanced supervision is needed. such costs are direct costs according to the first indent of article 3.2 of the fafa. rEplY of thE commission the commission funds the support costs in so far as they are costs incurred directly related to the provision of humanitarian aid. 
23. kontekst, milles sudaanile abi antakse, on eriti keerukas ja raske. ilma piisava transpordi, laoruumide ja käitlemiseta on oht, et toit kahjustub või ei jõua üldse lõppsaajateni. Lõuna-sudaan ja darfur on kaks piirkonda, mille infrastruktuur on väga nõrk, erasektorit ei eksisteeri ning kvalifitseeritud tööjõudu on väga raske ja kallis leida. kõik see toob kaasa toetusku-lud, mis on suuremad kui muudes kohtades tavaline. see tähendab, et on tarvis suuremat järelevalvet. sellised kulud on FaFa artikli 3.2 esimese taande kohaselt otsesed kulud. kOmisjOni vastused komisjon rahastab toetuskulusid niivõrd, kuivõrd tegemist on kuludega, mida otse humanitaarabi osutamisega seoses kantakse.
24. in addition to the example of food transported, cited by the court, the commission channels aid through the Un in other areas where the capacity of the Un to deliver quickly is well known, in particular post crisis and rehabilitation. the Evaluation of the Commission's external cooperation with partner countries through the organisations of the UN family cites positive examples of funds channelled through the Un in crisis or post-crisis situations, where the attributes of the Un (e.g. neutrality, expertise, field presence) were instrumental in ensuring that Ec assistance reached beneficiaries. the Eamrs have been adapted to highlight those programmes where delays occur so as initiate remedial action. thus, such experiences feed into the decision-making process. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
24. Lisaks toidu transportimise näitele, mida kontrollikoda tsiteerib, suunab komisjon abi ÜRO kaudu teistesse valdkondadesse, kus ÜRO võime kiireid tulemusi anda on hästi tuntud, eriti pärast kriise ja rehabiliteerimise ajal. Hinnangus väliskoostöö-le, mida komisjon teeb ÜRO organite kaudu partnerriikidega, tuuakse positiivseid näiteid rahalistest vahenditest, mis suunatakse läbi ÜRO kriisi-või kriisijärgse-tes olukordades, kus ÜRO omadused (nt neutraalsus, eriteadmised, kohalolek jne) aitasid tagada komisjoni abi jõudmise saajateni. välisabi korraldamise aruandeid on kohandatud nii, et tuua välja eeskätt need programmid, kus esineb viivitusi, et nende suhtes saaks kohe võtta parandusmeetmed. seega aitavad sellised kogemused otsustamismenetlusele kaasa. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
38 Box 1 — Examples of slow implementation of aid it is true that implementation of the interim disarmament, demobilisation and reintegration programme (iddrp) managed by a Un organisation in sudan was delayed. however, until June 2008 this was largely due to the lack of political will on the part of the signatories to the cpa (comprehensive peace agreement). this was a factor beyond the Un organisation’s control, and is also why the delegation and the government of sudan agreed to an extension of the project until June 2009 without additional costs. however, although the disarmament, demobilisation and reintegration process kicked off after June 2008, there were still some additional delays. the second extension focused on concrete and clearly visible activities. the remaining original activities which, for political reasons, could not be implemented by the end of June 2009 are being financed by other donors. the slowness of implementation of the iddrp has been regularly raised with the Un organisation. the challenging context of south sudan must be factored in. 
38 1. selgitus. — Näited abi aeglase rakendamise kohta On tõsi, et sudaani desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajutise programmi (iddRP) rakendamine viibis. kõnealust programmi juhtis ÜRO organisatsioon. kuni 2008. aasta juunini oli selle põhjuseks üldise rahukokkuleppe (CPa) sõlmimiseks poliitilise tahte puudumine. see oli tegur, mis ei olnud ÜRO organisatsiooni kontrolli all, ning seetõttu leppisid ka delegatsioon ja sudaani valitsus kokku projekti pikendamises 2009. aasta juunini ilma täiendavate kuludeta. kuigi desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise protsess algas pärast 2008. aasta juunit, esines siiski mõningaid täiendavaid viivitusi. teine pikendamine keskendus konkreetsetele ja selgelt nähtavatele tegevustele. allesjäänud esialgseid tegevusi, mida poliitilistel põhjustel ei saadud enne 2009. aasta juuni lõppu rakendada, rahastavad teised rahastajad. iddRP rakendamise kiirust on ÜRO organisatsiooniga regulaarselt tõstetud.
With regard to the construction of the legal offices, while it is true that the partner underperformed, it would be incorrect to lay the blame entirely on them but also on partly obstructive beneficiaries. the delegation has followed up this project closely and when it became apparent that implementation was not only progressing slowly but that the options submitted by the partner for an extension would lead to a substantial reduction in the scope of works, the decision was taken not to endorse the request. rEplY of thE commission the camp development project had two components: a socioeconomic survey of palestinian refugees in all fields and the camp development component. 
Lõuna-sudaani keerukat konteksti tuleb arvesse võtta. seoses juriidiliste ametikohtade loomisega oleks vale süüdistada vaid partnerit, kes tõepoolest ei tegutsenud piisavalt hästi, kuid osaliselt on siiski süüdi ka koostööst keeldunud abisaajad. delegatsioon on seda projekti tihedalt jälginud ning kui selgus, et lisaks rakendamise aeglasele edenemisele viiksid ka partneri esitatud pikendamise võimalused tööde mahu olulise vähendamiseni, võeti vastu otsus taotlust mitte heaks kiita. kOmisjOni vastused Laagri arendamise projektil oli kaks komponenti: Palestiina põgenike sotsiaal-majanduslik uuring kõigis valdkondades ning laagri arendamise komponent. mõlemad komponendid olid üksteisega seotud. esimene ülesanne oli väga keerukas ja võttis eeldatust rohkem aega. Ümber-korraldamine on tundlik teema, sest see võib ohustada õigust tagasi pöörduda.
Both components were interrelated. the first task was highly complex and took longer to complete than anticipated. reconstruction is a sensitive issue as it can be seen as compromising the right to return and considerable time was spent by the Un organisation to explain the approach to refugees and to get them on board. the Un organisation was granted the flexibility to fulfil the objectives of the programme due to the importance of the outputs of the initiative and to enable it to institutionalise this fundamental approach within its camp development programme and department serving millions of refugees in the occupied palestinian territory, syria, Jordan and lebanon. 
ÜRO organisatsioon kulutas palju aega, et seda põgenikele selgitada ja nad nõus-se saada. ÜRO organisatsioonile anti paindlikkus programmi eesmärkide täitmiseks algatuse väljundite tähtsuse tõttu, võimaldades tal seda põhimõttelist lähenemist insti-tutsionaliseerida oma laagri arendamise programmis ja osakonnas, mis aitab miljoneid põgenikke Palestiina okupeeritud aladel, süürias, jordaanias ja Liibanonis.
25. the commission has made huge efforts in recent years to ensure that contributions through the Un receive appropriate visibility and that the results of community interventions are communicated widely. the Un is aware of its obligations under the fafa and has committed itself at the highest level to ensure that the letter and spirit of these provisions are respected. 
25. komisjon on viimastel aastatel teinud suuri jõupingutusi selle tagamiseks, et ÜRO kaudu tehtavad maksed oleksid piisavalt nähtavad ja et ühenduse sekkumiste tulemustest antakse üldsusele teada. ÜRO on teadlik FaFaga võetud kohustustest ning kohustub tagama kõrgeimal tasemel, et FaFa sätete sisust ja põhimõtetest peetakse kinni.
Joint visibility guidelines were adopted and included in the communication and Visibility manual for EU External actions in april 2008. these initiatives and commitments combine to ensure that the Ec receives appropriate visibility when partnering with the Un. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
2008. aasta aprillis võeti vastu ühised nähtavussuuni-sed ja lisati need teatisesse ja nähtavuse käsiraamatusse eLi välisabi kohta. need algatused ja kohustused koos tagavad, et euroopa komisjon on ÜROga partnerluses piisavalt nähtav. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
39 feedback from delegations through their regular reporting shows that this issue is being addressed at field level and efforts are also made to ensure that information from the field is communicated to an EU audience. in general, the conclusions of verification missions are also positive in relation to visibility. in addition the Un itself has, since 2006, prepared an annual partnership report, which presents the results of the Un–EU partnership in development and humanitarian cooperation to a wide audience. 
39 tagasiside delegatsioonide regulaarse aruandluse kaudu näitab, et selle teemaga tegeletakse valdkonna tasandil ning tehakse ka jõupingutusi tagamaks, et valdkonna teave edastatakse eLi elanikkonnale. Üldiselt on kontrollimissioonide tulemused nähtavuse osas samuti positiivsed. Lisaks sellele on ÜRO 2006. aastast saadik koostanud iga-aastast partnerlusaru-annet, mis esitab ÜRO-eLi partnerluse tulemused arengu ja humanitaarkoostöö valdkonnas laiemale üldsusele.
26. the instructions issued by Europeaid to delegation staff ensure that any proposal to channel funds through an international organisation is backed up with a clear written justification. these instructions require them to record their assessment, when identifying proposals for financing through the Un, of the added value of this approach and to take account of alternatives and cost-effectiveness issues. furthermore, the commission carries out an evaluation of both partners and projects where the efficiency and effectiveness of aid delivery is examined. these evaluations are publicly available. rEplY of thE commission 28. the financial regulation foresees the possibility of member states providing contributions directly to the commission's budget when allowed by the legal base. 
26. europeaidi delegatsiooni töötajatele väljastatud juhistega tagatakse, et kõik ettepanekud, milles käsitletakse rahaliste vahendite suunamist läbi rahvusvahelise organisatsiooni, oleksid põhjendatud selge kirjaliku selgitusega. nende juhiste kohaselt tuleb delegatsioonidel ÜRO kaudu tehtavate rahastamisettepanekute väljaselgitamisel dokumenteerida selle lähenemise lisaväärtus ja võtta arvesse teisi võimalusi ja tasuvust. Lisaks sellele viib komisjon läbi nii partnerite kui ka projektide hindamise, mille käigus uuritakse abiandmise tõhusust ja tulemuslikkust. need hinnangud on üldsusele kättesaadavad. Humanitaarabi kohta vaadake vastust lõigule 48.
32. in June 2009, the terms of reference in use to conduct the compliance assessment exercise were modified and now provide for an assessment of how the entity controls the systems of other entities where it uses procedures other than its own (e.g. local systems of the beneficiary country or of the implementing body) to implement projects/programmes. 
32. 2009. aasta juunis muudeti vastavuse hindamise läbiviimiseks kasutatavaid juhendeid selliselt, et nüüd nähakse nendes ette ka hinnang sellele, kuidas üksus reguleerib teiste üksuste süsteeme, kus ta kasutab projektide/programmide rakendamiseks teistsuguseid menetlusi kui enda menetluse puhul (nt abisaaja riigi või rakendusorgani kohalikud süsteemid).
When conferring a task to a Un agency, the commission, in accordance with the financial regulation, uses joint management as the mode of operation. this results in the Un agency using its procedures for the implementation of humanitarian aid. the Un agency may confine some implementation tasks to other parties acting under the Un's responsibility. in the case cited, the output achieved was the added value in terms of the Un organisation coordinating the emergency response which involved many other actors. 
Ülesande edastamisel ÜRO agentuurile kasutab komisjon finantsmääruse kohase tegutsemisviisina ühist haldamist. see toob kaasa selle, et ÜRO agentuur kasutab humanitaarabi rakendamiseks oma menetlusi. ÜRO agentuur võib mõned rakendusülesanded üle anda teistele osapooltele, kes ÜRO vastutuse all tegutsevad. antud juhul oli saavutatud väljundiks lisaväärtus seoses ÜRO organisatsiooni paljusid teisi tegutsejaid hõlmanud hä-daabiplaani koordineerimisega.
40 reporting guidelines adopted in 2007 clarify the responsibilities of the Un and have resulted in improvements. reporting is also regularly discussed with the Un. as a result, further clarifications were provided in the frequently asked questions, which were posted on the Europeaid website in January 2009. the commission appreciates the need for outcome and impact indicators and, in common with other donors, has been working to establish such indicators. nevertheless, the development of such measures is difficult and there is no consensus among donors on how best to measure results in a satisfactory way. 
40 2007. aastal vastu võetud aruandlussuu-nistes selgitatakse ÜRO vastutusalasid, mis on endaga kaasa toonud edusamme. aruandlust arutatakse regulaarselt ka ÜROga. selle tulemusel esitati edasised selgitused korduma kippuvates küsimustes, mis laaditi üles europeaidi veebilehele 2009. aasta jaanuaris. komisjon tunnistab vajadust väljundi-ja tulemusnäitajate järele ning on koos teiste toetajatega selliste näitajate loomise nimel tööd teinud. sellegipoolest on selliste meetmete arendamine keeruline ja toetajate hulgas ei ole üksmeelt selles, kuidas tulemusi kõige paremini ja rahuldavalt mõõta. europeaid viis tagantjärele järelevalvearuannete põhjal hiljuti lõpule selliste tegurite uurimise, mis määratlevad hea või halva tulemuslikkuse. komisjon on algatanud ka ühiste järelevalvemeetodite arendamise, mida võib ÜRO agentuuridega koos läbi viia, kui ÜRO peaks otsustama selles ettevõtmises osaleda.
Box 2 — Difficulties in measuring performance to overcome the difficulties associated with short reporting timescales, the commission carries out evaluations of humanitarian activities which also includes the impact of humanitarian aid. 
2. selgitus. — Probleemid tulemuslikkuse hindamisel et ületada aruandluseks ette nähtud lühikeste ajakavadega seotud raskusi, hindab komisjon humanitaartegevusi, mis hõlmab ka humanitaarabi mõju hindamist.
34. the commission is exploring ways to reduce earmarking in accordance with its international commitments. however, it must be borne in mind that for operational, technical or legal reasons earmarking may be necessary. this is the case, for example for Edf programmes, where legal constraints apply, in that the money allocated can only be spent in acp countries. rEplY of thE commission in the area of humanitarian aid most multi donor grants are earmarked to comply with the humanitarian aid regulation in terms, for example, of project duration limits. the commission also strives to ensure that, in the absence of earmarking, programmes have clearly identified objectives where results can be demonstrated and monitored. 
34. komisjon uurib viise, kuidas vähendada eraldisi vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele. siiski tuleb meeles pidada, et sihtotstarbeline eraldamine võib tege-vuslikel, tehnilistel või juriidilistel põhjustel vajalik olla. seda näiteks eaFi programmide puhul, kus kehtivad õiguslikud piirangud selles, et eraldatavat raha võib kulutada ainult akv riikides. kOmisjOni vastused Humanitaarabi valdkonnas eraldatakse enamik mitme rahastajaga toetustest sihtotstarbeliselt nii, et need vastaksid humanitaarabi määrusele näiteks projekti kestuse osas.
35. Earmarking only occurs for reasons mentioned in paragraph 34 and the associated costs are necessary and cannot be considered as an unproductive use of resources. 
35. sihtotstarbeline eraldamine esineb ainult lõigus 34 esitatud põhjustel. sellega seotud kulud on vajalikud ja neid ei saa lugeda ressursside ebaproduktiivseks kasutamiseks.
Box 3 — Example of earmarking commission support to the elections in guyana was decided before it was known that other donors would be involved and before it was known that a Un organisation would coordinate. the commission negotiated initially with the Elections commission and decided to finance a number of activities it wanted to support and, so as to avoid further changes and delays, it maintained this earmarked approach. in the end, Uk and cida opted for non-earmarked funding through the Un organisation, and Usaid granted its funding directly to the Elections commission. as regards the recording of expenditure in the Un accounting system, the Un is moving to activity-based budgeting, making reconciliation according to contribution agreement budget headings an onerous task. the commission does not insist on a particular budget format for the Un and formulating the budget from the outset in accordance with the Un's accounting system would facilitate understanding and subsequent reporting. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
3. selgitus. — Näide rahaliste vahendite sihtotstarbelise eraldamise kohta komisjoni toetus valimistele guyanas otsustati ära enne, kui saadi teada, et kaasatud on teisi rahastajaid ja et koordineerima hakkab ÜRO organisatsioon. komisjon pidas esialgu läbirääkimisi vali-miskomisjoniga ja otsustas rahastada mitmeid tegevusi, mida see toetada tahtis, ning et vältida edasisi muudatusi ja viivitusi, säilitas ta sihtotstarbelise lähenemise.
41 36. the commission agrees with the court that by contributing to the general budget of a Un agency it was able to engage in a high-level dialogue to improve the system for measuring the organisation’s performance and providing clear and reliable information on the achievement of results. 
41 36. komisjon nõustub kontrollikojaga selles, et panustades ÜRO agentuuri üldisesse eelarvesse, suutis see ühineda kõrgetasemelise dialoogiga, et parandada süsteemi organisatsiooni tulemuslikkuse mõõtmiseks ja selge ning usaldusväärse teabe esitamiseks tulemuste saavutamise kohta.
38. rom is a comprehensive and result-oriented monitoring system which can complement insufficient self-monitoring carried out by the implementing agencies as it provides a good overview of the implementation of the projects with clearly defined criteria. rom is based on sampling, with the coverage varying depending on factors such as project size and accessibility to the project at field level (due to security and other considerations). the coverage of projects may also vary by region and is not necessarily different for Un-implemented projects. the commission has initiated the development of joint monitoring methods which could be carried out with Un agencies, should the Un decided to participate in this endeavour. rEplY of thE commission Box 4 — Limitations of EuropeAid field monitoring the opening of an office in Juba was delayed for staffing and security reasons. a limited but permanent presence was ensured since early 2006 by the commission and an EU compound was opened in august 2009. the project run by a Un organisation in south sudan for the construction of legal offices progressed well for the first year with regular updates and steering committee meetings. When it became clear that delays were affecting implementation the delegation reinforced monitoring and kept very regular contact with the Un organisation leading to the decision not to endorse a requested extension. in sri lanka, the commission has since reinforced its independent quality control before the acceptance of finished works. 
ROm põhineb valimitel ning ulatus varieerub vastavalt sellistele teguritele nagu projekti suurus ja projektile valdkonna tasemel juurdepääs (julgeoleku-ja muudel kaalutlustel). Projektide ulatus võib varieeruda ka piirkonniti ja ei ole ÜRO rakendatavate projektide korral tingimata erinev. komisjon on algatanud ühiste järelevalvemeetodite arendamise, mida võib ÜRO agentuuridega koos teha, kui ÜRO peaks otsustama selles ettevõtmises osaleda. kOmisjOni vastused 4. selgitus. — EuropeAidi kohapealse järelevalve puudused juba kontori avamine viibis personali komplekteerimise ja turvalisuse põhjustel. komisjon tagas piiratud aga püsiva kohaloleku 2006. aasta alguses ning 2009. aasta augustis avati eLi büroo. ÜRO organisatsiooni juhitav Lõuna-sudaani projekt õigusbüroode loomiseks edenes esimese aasta jooksul hästi ning toimusid regulaarsed ajakohastamised ja juhtkomitee koosolekud. kui selgus, et viivitused mõjutasid rakendamist, tugevdas delegatsioon järelevalvet ja hoidis ÜRO organisatsiooniga pidevat sidet, mis viis otsuseni palutud pikendust mitte heaks kiita. sri Lankal on komisjon sellest ajast saadik tugevdanud oma iseseisvat kvaliteedikontrolli enne lõpetatud tööde vastuvõtmist.
40. the commission avails itself of a number of tools to provide assurance on the use of community funds. in addition to the verification missions, other areas of control include the compliance analysis process, which checks that the accounting, internal control, external audit and procurement procedures of Un agencies comply with international standards. the commission also places reliance on reporting by the organisations themselves, insisting that reports focus on results and reviewing, as necessary, the frequency and content of reports. internal monitoring, including field monitoring and management reporting, complement these tools. together these various tools provide the commission with assurance that funds are being managed properly and in line with the highest international standards. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring 
40. komisjon kasutab ära mitmeid vahendeid, et pakkuda kindlust ühenduse rahaliste vahendite kasutamise osas. Lisaks kont-rollimissioonidele hõlmavad muud kont-rollivaldkonnad vastavusanalüüsi, mille käigus kontrollitakse, kas ÜRO agentuuride raamatupidamine, siseaudit, välisaudit ja hanketoimingud vastavad rahvusvahelistele standarditele. komisjon tugineb ka organisatsioonide endi aruandlusele, rõhutades, et aruanded keskenduks tulemustele. vajadusel vaatab ta üle ka aruannete sagedust ja sisu. neid vahendeid täiendab sisekontroll, sealhulgas järelevalve ja juhtimise aruandlus. koos annavad need vahendid komisjonile kindluse, et rahalisi vahendeid hallatakse korralikult ja vastavalt kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele. eriaruanne nr 15/2009 - ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav eLi abi – otsustamine ja järelevalve
42 41. the number of verification missions to the Un has indeed increased over the years to reach a peak in the 2007 annual plan. however, the verification missions are one amongst other tools at the disposal of the commission to obtain assurance on the proper use of its funds. 
42 41. ÜRO kontrollimissioonide arv on aastatega tõepoolest kasvanud, jõudes 2007. aasta kavas kõrgpunkti. ent kontrollimissioonid on üks paljudest komisjoni käsutuses olevatest vahenditest oma rahaliste vahendite sobiva kasutamise tagamiseks.