natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Adding value to agricultural and forestry products Article 20(b)(iii) of Regula‐ tion (EC) No 1698/2005 Grants for investments in food processing equipment such as for producing olive oil, dairies, fruit and vegetable packaging, meat processing, etc. ‐ Number of enterprises intro‐ ducing new products and/or techniques; ‐ Increase in gross value added in supported enterprises. 
Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 lõike b alapunkt iii Toetused investeerimiseks toiduainete töötlemise seadmetesse (oliiviõli ja piimatoodete töötlemiseks, puu-ja köögiviljade pakenda-miseks, liha töötlemiseks jne). –Uusi tooteid ja/või meetodeid kasutavate ettevõtete arv; –Toetatud ettevõtete kogulisandväärtuse suurenemine.
AXIS 2: to improve the environment and the countryside by support‐ ing land management Agri‐ environment payments Article 36(a)(iv) of Regulation (EC) No 1698/2005 Payments to farmers or other land man‐ agers who make a voluntary agri‐environ‐ mental commitment for a period between 5 and 7 years. 
TELG 2: keskkonna ja paikkonna parandamine, toetades maade hooldamist Põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud maksed, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 lõike a alapunkt iv Maksed põllumajandusettevõtjatele ja teistele maa valdajatele, kes võtavad vabatahtlikult põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused ajavahemikuks 5–7 aastat.
The payments per hectare or per livestock unit cover additional costs or income foregone due to the specific commitment taken (e.g. organic farming, protection of water sources, encouraging wildlife, etc.). 
Maksed hektari või loomühiku kohta hõlmavad hüvitist konkreetse kohustuse tõttu tekkinud lisakulude või saamatajäänud tulu eest (nagu mahepõllundus, veeallikate kaitse, loomade ja lindude tegevuse soodustamine).
Areas under successful land management contributing to: • improvement of biodiversity, • improvement of water quality, • mitigating climate change, • improvement of soil quality, • avoidance of marginalisation and land abandonment. 
Eduka maavaldamisega hõlmatud piirkonnad, mis aitavad: • parandada bioloogilist mitmekesisust • parandada vee kvaliteeti • leevendada kliimamuutust • parandada pinnase kvaliteeti • marginaliseerumise ja maa kasutamata jätmise vältimist.
AXIS 3: to improve the quality of life in rural areas and encourage diversifica‐ tion of economic activity Diversification into non‐ agricultural activities Article 52(a)(i) of Regulation (EC) No 1698/2005 Grants for investments by members of a farm household who diversify into non‐ agricultural activities, such as farm shops, agri‐tourism or other businesses. ‐ Increase in non‐agricultural gross value added in supported businesses. ‐ Gross number of jobs created (division according to gender, age and on‐farm/off‐farm jobs). 
TELG 3: maapiirkondade elu kvaliteedi parandamine ja majandustegevuse mitmekesistamise soodustamine Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt i Toetust investeeringuteks antakse põllumajandustootja majapidamise liikmetele, kes mitmekesistavad oma tegevusvaldkonda mittepõllumajanduslike tegevustega, nagu talupoed, põllumajandusturism või muud ettevõtted. –Mittepõllumajandusliku kogulisandväärtuse suurenemine toetatud ettevõtetes. –Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusekategoo-riale ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda).
Support for business creation and development Article 52(a)(ii) of Regulation (EC) No 1698/2005 Grants for investments by rural micro enterprises (fewer than 10 workers and less than 2 million euros turnover) or for setting up new micro‐enterprises. ‐ Gross number of jobs created (division according to gender, age and on‐farm/off‐farm jobs). ‐ Increase in non‐agricultural gross value added in supported businesses. 
Ettevõtte rajamise ja arendamise toetus, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt ii Toetused investeeringuteks maapiirkondade mikroettevõtetele (alla 10 töötaja ja käibega alla 2 miljoni euro) või uute mikroettevõtete loomiseks. –Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusekategooria-le ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda). –Toetust saavate ettevõtete mittepõllumajandusliku kogulisandväärtuse kasv.
Encouragement of tourism activities Article 52(a)(iii) of Regulation (EC) No 1698/2005 Grants for investments in tourist accom‐ modation and services, small‐scale tourism infrastructure (such as hiking trails and signposting of tourist sites) and marketing of rural tourism. ‐ Additional number of tourist visits (division according to the number of overnight stays and the number of day visitors). ‐ Gross number of jobs created (division according to gender, age and on‐farm/off‐farm jobs). 
Turismi soodustamine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt iii Toetused investeeringuteks majutusette-võtetesse ja teenustesse, väikesemahulisse turismi infrastruktuuri (nagu matkarajad ja turismipaikade tähistamine) ning maaturismi teenuste turustamine. –Lisandunud turistide arv (jaotus vastavalt ööbimiste ja ühepäeva-külastajate arvule). –Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusele ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda).
AXIS 4: LEADER: implementing local development strategies with a view to achieving the objectives of one or more of the three other axes Article 63(a) of Regulation (EC) No 1698/2005 Support for rural communities to implement integrated and innovative strategies that contribute to the long‐term sustainable development of local areas. 
TELG 4 - Leader: kohalike arengustrateegiate rakendamine, pidades silmas kolmest teljest ühe või enama eesmärgi saavutamist Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 lõige a Toetus maakogukondadele integreeritud ja innovaatiliste strateegiate rakendamiseks, mis aitavad kaasa kohalike piirkondade pikaajalisele jätkusuutlikule arengule.
Leader follows a bottom‐up approach with decision‐making power for local action groups concerning the elaboration and implementation of local development strategies. ‐ Gross number of jobs created (division according to gender, age and on‐farm/off‐farm jobs). ‐ Number of participants that successfully ended a training activity. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Leader järgib altpoolt tulevat algatust kohalike tegevusrühmade otsustusõigusega kohalike arengustrateegiate koostamise ja rakendamise osas. –Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusele ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda). –Koolituse edukalt läbinud osalejate arv. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
The work done for this audit, undertaken between January and April 2013, is concentrated on 12 of the RDPs that were included in the Court’s previous audits6. 
Audititöö toimus ajavahemikul jaanuar–aprill 2013 ning keskendus 12 maaelu arengukavale, mis olid kaasatud ka kontrollikoja eelnevates-se audititesse6.
These RDPs together represent just over 50 % of the total rural development expenditure programmed for 2007–13. 
Need maaelu arengukavad moodustavad kokku veidi üle 50 protsendi perioodiks 2007–2013 kavandatud maaelu arengu kuludest.
The Figure shows the RDPs covered by this audit and their share of the total budget allocated to rural development for the 2007–13 programming period. 
Joonisel on näidatud käesoleva auditiga kaetud maaelu arengukavad ja nende osa perioodi 2007–2013 maaelu arengukavadele eraldatud kogueelarvest.
The Member States concerned and the Commission provided information on the action taken following the Court’s previous audits. 
Asjaomased liikmesriigid ja komisjon esitasid teavet kontrollikoja varasemate auditite põhjal võetud meetmete kohta.
In addition, the Court examined the most recent monitoring and evaluation information issued in respect of the selected measures. 
Lisaks kontrollis kontrollikoda valitud meetmeid puudutavat kõige uuemat järelevalve-ja hindamisalast teavet.
In most cases, this was the 2011 Annual Progress Report finalised in the second half of 2012. 
Suuremal osal juhtudest oli selleks 2011. aasta eduaruanne, mis valmis 2012. aasta teisel poolel.
The Court reviewed the Commission’s management of the CMEF, its reporting of policy implementation and achievements, its supervisory activities in relation to the selected measures and the selected RDPs and the use of monitoring and evaluation information when approving RDP amendments. 
Kontrollikoda hindas komisjoni ühise seire-ja hindamisraamistiku alast haldustegevust, aruandlust poliitika rakendamisest ja saavutustest, komisjoni järelevalvetegevust seoses valitud meetmete ja maaelu arengukavadega ning järelevalve-ja hindamisalase teabe kasutamist maaelu arengukavade muudatuste heakskiitmisel.
FIGURE 6 The Court excluded other RDPs from the scope of this audit where it had audited only one RDP measure (Ireland, Greece, Lithuania and Portugal) or where the Court had audited several RDPs in the same Member State. 
JOONIS 6 Kontrollikoda ei kaasanud auditisse neid maaelu arengukavasid, mille puhul auditeeriti vaid üht maaelu arengu meedet (Kreeka, Iirimaa, Leedu ja Portugal) või mille puhul kontrollikoda auditeeris ühes liikmesriigis mitut maaelu arengukava.
Czech Republic Germany - Baden - Württemberg Spain - Andalucía France - Mainland (Hexagone) Italy - Campania Luxembourg Hungary Austria Poland 15 SELECTED RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMES: ALLOCATED BUDGET AS A PERCENTAGE OF THE TOTAL (2007–13) Other Rural Development Programmes (not selected) Romania Sweden Source: Directorate-General for Agriculture and Rural Development. 
Tšehhi Vabariik Saksamaa − Baden−Württemberg Hispaania − Andaluusia Prantsusmaa − mandriosa (Hexagone) Itaalia − Campania Luksemburg Ungari Austria Poola 15 MAAELU VALITUD ARENGUKAVAD: ERALDATUD VAHENDID PROTSENDINA KOGU EELARVEST (2007–2013) Muud maaelu arengukavad (valimata) Rumeenia Rootsi Allikas: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.
United Kingdom - England Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Ühendkuningriik − Inglismaa Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
Objectives also provide a reference point against which the results obtained can be compared. 
Eesmärgid on ka võrdluspunktiks, mille alusel saavutatud tulemusi võrrelda.
Subsequently, they provide a basis for assessing performance — for accountability: for holding the managers of EU funds responsible for the effective and efficient use of the EU’s budget. 
Seetõttu on need aluseks tulemuslikkuse hindamisele ehk aruandekohustusele: ELi vahendite haldajad vastutavad ELi eelarve tõhusa ja mõjusa kasutamise eest.
For these purposes, objectives should be SMART (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timed), as defined by the EU’s financial regulation7. 
Sellepärast peavad eesmärgid vastama SMART-kriteeriumidele (olema konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud), nagu on määratletud ELi finantsmääruses7.
In particular, the objectives should describe a future situation — the change or outcome that the policy or programme intends to achieve. 
Eelkõige peaksid eesmärgid kirjeldama tulevast olukorda – muudatust või tulemust, mida poliitika või kava abil tahetakse saavutada.
And they must be quantified, or have relevant indicators with targets, to provide a basis for ensuring that the programmes represent good value for money and for managing the measures (se-lecting operations for funding) in a way that achieves the objectives efficiently. 
Ka peavad eesmärgid olema kvantifitseeritud või sisaldama asjakohaseid sihtväärtusega näitajaid, mis aitaksid tagada kavade kulutustele vastavat tulu ning hallata meetmeid (valida toiminguid rahastamiseks) viisil, millega saavutatakse eesmärgid tõhusalt.
In all of its performance audits of rural development, the Court has assessed whether the objectives set in the legislation and the RDPs were specific and measurable. 
Kõikide maaelu arengu tulemusauditite puhul hindab kontrollikoda seda, kas õigusaktides ja maaelu arengukavades seatud eesmärgid on täpsed ja mõõdetavad.
The Court has reviewed the Commission and Member States’ responses to the previous findings and has examined the amendments subsequently made to the 12 selected RDPs. 
Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni ja liikmesriikide vastused varasematele leidudele ning hindas maaelu 12-s valitud arengukavas leidude alusel tehtud muudatusi.
THE EU’S RURAL DEVELOPMENT POLICY DOES NOT QUANTIFY OBJECTIVES OR SET TARGETS: THIS SHOULD BE DONE BY THE MEMBER STATES IN THE RDPS ... 
ELi MAAELU ARENGUPOLIITIKA EI KVANTIFITSEERI EESMÄRKE EGA SEA SIHTE: SEDA PEAKSID MAAELU ARENGUKAVADES TEGEMA LIIKMESRIIGID ...
The EU’s priorities for rural development are set out in the Community Strategic Guidelines, and the rural development regulation sets three objectives for the policy (see paragraphs 7 to 8). 
ELi maaelu arengu prioriteedid on esitatud ühenduse strateegilistes suunistes ning maaelu arengu määruses on poliitikale seatud kolm eesmärki (vt punktid 7 ja 8).
The regulation describes a number of measures that Member States may implement in order to achieve these objectives but does not give more specific objectives per measure. 
Määrus kirjeldab meetmeid, mida liikmesriigid võivad eesmärkide saavutamiseks võtta, kuid ei esita meetmetele täpsemaid eesmärke.
7 Part I, Title II, Chapter 7 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002 p. 1). 
7 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, I osa II jaotise 7. peatükk (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
The objectives for rural development are not quantified at EU level. 
Maaelu arengu eesmärgid ei ole ELi tasandil kvantifitseeritud.
The legislation requires Member States to set ‘specific verifiable objectives and indicators’ in their RDPs that ‘allow the programme’s progress, efficiency and effectiveness to be measured’. 
Õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid seadma maaelu arengukavadele „täpsed kontrollitavad erieesmärgid ja näitajad, mis võimaldavad mõõta programmi edenemist, tõhusust ja mõjusust”.
Before approving RDPs, the Commission is required to ensure that they are ‘consistent’ with the Community Strategic Guidelines (the EU’s priorities) and the regulation. 
Enne maaelu arengukavade heakskiitmist peab komisjon tagama, et need on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega (ELi prioriteedid) ja määrusega.
Several measures contribute to each EU objective: 16 different measures aim at improving the competitiveness of agriculture and forestry, the objective of Axis 1. 
Iga ELi eesmärgi saavutamisele aitab kaasa mitu meedet: 16 meedet on suunatud põllumajanduse ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamisele (1. telje eesmärk).
A measure may also contribute to more than one objective: equipment financed under the measure ‘modernising agricultural holdings’ (Axis 1), for example, may also reduce the environmental impact of farming (objective of Axis 2). 
Meede võib kaasa aidata enam kui ühe eesmärgi saavutamisele: näiteks põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetme (1. telg) alusel rahastatud seadmete abil võib vähendada ka põllumajandustegevuse keskkonnamõjusid (2. telje eesmärk).
A clear plan for the results that each measure is intended to achieve is therefore needed if RDPs are to provide a reasoned basis for allocating resources in the first place, for managing the measure to ensure that it is achieving what is intended, and finally for reporting on how effective and efficient the measure has been. ... 
Selleks, et maaelu arengukavade alusel saaks vahendeid eraldada, on vaja selget plaani iga meetme jaoks kavandatud tulemuste saavutamiseks: esiteks selleks, et meedet hallata nii, et see tagab kavandatud tulemuste saavutamise, ja teiseks meetme mõjususe ja tõhususe kohta aru andmiseks. ...
As described above, the EU regulation requires Member States to set specific objectives according to their different needs established in the programming phase. 
Nagu eespool kirjeldatud, nõutakse ELi määruses liikmesriikidelt kavandamisetapis kindlakstehtud erivajadustele vastavate erieesmärkide seadmist.
However, with few exceptions, the RDP objectives are phrased in general, open-ended terms (to support, to improve, to contribute to, to promote, etc.). 
Mõne erandiga on maaelu arengukavade eesmärgid aga sõnastatud üldsõnaliselt ja laialivalguvalt (toetada, parandada, aidata kaasa, edendada jne).
These describe what the programmes aim to do, but leave it uncertain as to what future situation they intend to achieve. 
Eesmärkides kirjeldatakse, mida püütakse kavadega teha, kuid jäetakse lahtiseks, millised olukorrad soovitakse tulevikus saavutada.
With such non-specific objectives, it is not possible to ascertain whether they have been sufficiently met or not. 
Ebakonkreetsete eesmärkide tõttu ei ole võimalik kindlaks teha, kas eesmärgid on rahuldavalt saavutatud.
This lack of specific objectives in RDPs not only makes monitoring and evaluation more difficult, it also contributes to an insufficient focus on effectiveness and efficiency by the Member States when implementing the measures, as the Court found in its previous audits (see Table 1). 
Erieesmärkide puudumine maaelu arengukavades raskendab järelevalvet ja hindamist ning on ühtlasi põhjuseks, miks liikmesriigid pööravad meetmeid rakendades ebapiisavat tähelepanu mõjususele ja tõhususele, nagu kontrollikoda leidis oma varasemates auditites (vt tabel 1).
8 This also applies to the Commission’s proposals for the 2014–20 regulations. 
8 Sama kehtib ka komisjoni ettepanekute suhtes, mis käsitlevad perioodi 2014–2020 määruseid.
In its Opinion No 1/2012 on certain proposals for regulations relating to the common agricultural policy for the period 2014–20, the Court found that the proposals presented ‘a disparate and very wide ranging set of objectives ... 
Oma arvamuses nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta leidis kontrollikoda, et ettepanekud ‘on liiga erinevad ja ulatuslikud...
It is not clear ... what these objectives intend to achieve at EU level. 
Määrusest ei selgu ... mida nende eesmärkidega ELi tasandil soovitakse saavutada.
The Court considers that the rural development policy would benefit from a less complex and a more precise set of objectives including clear targets (expected results and impacts as well as indicators). 
Kontrollikoda on arvamusel, et maaelu arengu poliitika puhul oleks kasu vähem keerukatest ja täpsematest eesmärkidest, mis hõlmaksid selgeid sihte (eeldatavaid tulemusi ja mõju ning näitajaid).
This would help to focus the policy on delivering results on key EU priorities’. 
See aitaks poliitikat suunata ELi põhiprioriteetidega seotud tulemuste saavutamisele.
17 Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 28. 
17 Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt? 28.
The targets for the common result and impact indicators required by the CMEF should represent a certain quantification and clarification of the Member States’ RDP objectives. 
Ühise seire-ja hindamisraamistiku ühiste tulemus-ja mõjunäitajate sihtväärtused peaksid teatud määral kvantifitseerima ja selgitama liikmesriikide maaelu arengukavade eesmärke.
However, as illustrated in the following paragraphs: • the RDPs did not all set targets for the indicators; • the targets set were estimates of expected results rather than quantified objectives; • the indicators (and hence the targets) were not always relevant to the RDP objectives. 
Arvesse tuleb aga võtta järgmiseid asjaolusid: • kõikides maaelu arengukavades ei olnud kehtestatud näitajate sihtväärtusi; • kehtestatud sihtväärtused olid pigem eeldatavate tulemuste prognoosid kui kvantifitseeritud eesmärgid; • näitajad (ja seega ka sihtväärtused) ei olnud alati seotud maaelu arengukavade eesmärkidega.
Romania was the only one of the 12 Member States that set targets in their initial RDP for all result indicators for the selected measures according to the CMEF requirements. 
Rumeenia oli 12 liikmesriigist ainus, kes ühise seire-ja hindamisraamistiku kohaselt määras kohe alguses maaelu arengukavades kõikidele tule-musnäitajatele sihtväärtused.
The Commission approved the other RDPs despite the missing targets. 
Komisjon kiitis teised maaelu arengukavad puuduvatest sihtväärtustest hoolimata heaks.
The initial RDP for Austria, for example, had no output or result indicator targets for the agri-environment measure, although this represented 45 % of the total programmed expenditure. 
Austria esialgsel maaelu arengukaval puudusid näiteks põllumajanduse keskkonnameetme puhul nii väljundi-kui ka tulemusnäitaja sihtväärtused, kuigi meede moodustas kogu kavandatud kuludest 45%.
Member States calculated the results targets required for the CMEF by estimating what they expected the measure to produce with the budget allocated. 
Liikmesriigid arvutasid ühise seire-ja hindamisraamistiku jaoks vajalikud sihtväärtused, kasutades selleks meetmele eraldatud eelarve abil saadavat prognoositavat tulemust.
A more logical approach would have been to first identify the results required to fulfil a need or achieve an objective, and subsequently to design the measure and identify the extent to which the need or objective could be met with the available funding. 
Loogilisem oleks olnud enne määratleda vajaduse täitmiseks või eesmärgi saavutamiseks vajalikud tulemused ja seejärel kavandada meede ning kindlaks määrata, millises ulatuses on vajadus või eesmärk võimalik täita olemasolevate vahenditega.
Some of the RDP targets appear to be over-optimistic estimates of the expected results, such as the target in the Romanian RDP of 7,65 million additional tourist visits to be achieved by the small-scale investments in tourism activities, which was 10 times more than any of the other RDPs reviewed. 
Mõned maaelu arengukavade sihtväärtustest näivad olevat eeldatavate tulemuste liiga optimistlikud prognoosid: näiteks Rumeenia maaelu arengukava üheks eesmärgiks oli saavutada väikesemahulise investeeringu abil 7,65 miljonit täiendavat turismikülastust, mis oli 10 korda suurem arv kui kõikides teistes läbi vaadatud maaelu arengukavades.
This target was subsequently cut by 5 million. 
Eesmärki vähendati seejärel 5 miljoni külastuse võrra.
18 Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
18 Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
The common result indicators are not always relevant to the Member States’ RDP objectives, so they do not have the effect of quantifying what the programmes intend to achieve. 
Ühised tulemusnäitajad ei ole alati seotud liikmesriikide maaelu arengukavade eesmärkidega, nii et nende abil ei saa kvantifitseerida kavade prognoositavat mõju.