natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the absence of such conservation measures, the agri-environmental measures were designed to provide broad protection schemes to contribute to the conservation objectives set up at national, EU and international level as a precursor to the Natura 2000 management plans. 
Selliste kaitsemeetmete puudumisel kavandati põllumajanduse kaitsemeetmed nii, et need hõlmaksid ulatuslikke kaitsekavasid, mis toetavad riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil sätestatud kaitse-eesmärkide saavutamist ning mille põhjal saaks välja töötada Natura 2000 majandamiskavad.
Romania specified in the RDP 2014-2020 that when more Natura 2000 management plans were adopted, it would review the AECM schemes and consider the introduction of the Natura 2000 support measure. 
Programmiperioodi 2014–2020 maaelu arengu programmis märkis Rumeenia, et kui vastu on võetud rohkem Natura 2000 majandamiskavasid, vaadatakse põllumajanduse keskkonna-ja kliimameetmete kavad läbi ja kaalutakse Natura 2000 toetusmeetme kasutusele võtmist.
The proposed agri-environmental schemes do include (in Package 3.2 Lanius Minor and Falco Vespertinus and in both programming periods) commitments to limit livestock density for grazing and mowing only to certain periods, to ban ploughing tilling and use of heavy mechanical works. 
Kavandatavad põllumajanduse keskkonnatoetuskavad sisaldavad (3. paketi variandis 3.2 mustlauk-õgija (Lanius minor) ja punajalg-pistriku (Falco vespertinus) kohta ning mõlemal programmiperioodil) kohustusi piirata loomade asustustihedust karjatamisel, tagada, et niitmine toimuks vaid teatavatel perioodidel, keelata kündmine ja rasked mehaanilised tööd.
Uptake of such voluntary commitments depends on the interest of individual farmers in signing up to them. 
Selliste vabatahtlike kohustuste võtmine oleneb konkreetsete põllumajandusettevõtjate huvist selle vastu.
61 Regarding Romania: LIFE co-financed 4 projects on brown bears conservation in Romania, three completed and one on-going. 
61 Rumeenia puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et programmist LIFE kaasrahastati nelja pruunkarude kaitse projekti, kusjuures kolm neist on lõpetatud ja üks pooleli.
The first three covered different scales and scope: 1) a specific Natura 2000 site (Muntii Vrancei), 2) regional level including all Natura 2000 sites from Vrancea County and two neighbour counties, 3) setting national rules for conservation of brown bear (with data collected and analysed at national level). 
Kolm esimest olid mahult ja ulatuselt erinevad, hõlmates järgmist: 1) Natura 2000 võrgustiku ala Munții Vrancei; 2) piirkondlik tasand, sh kõik Natura 2000 alad Vrancea maakonnas ja kahes naabermaakonnas; 3) pruunkarude kaitse eeskirjade kehtestamine riigi tasandil (andmeid kogutakse ja analüüsitakse riigi tasandil).
The objectives of the ongoing LIFE13 NAT/RO/1154 is to conserve brown bear population on a smaller scale in Brasov County and the project actions are mainly related to human-bear conflict. 
Käimasoleva projekti LIFE13 NAT/RO/001154 eesmärk on kaitsta pruunkarude populatsiooni väiksemas projektimahus Brașovi maakonnas ning meetmed on peamiselt suunatud inimeste ja karude konflikti-dele.
In the four projects the scale and the areas are different and the studies included have a corresponding coverage. 
Neli projekti erinevad mahu ja hõlmatud piirkondade poolest ning sellele vastavalt tehti ka uuringuid.
62 Result-oriented conservation operations for instance within agri-environment-climate measure are a good example of a tool fitting into the concept of budget for results. 
62 Tulemustele suunatud kaitsetegevus näiteks põllumajanduse keskkonna-ja kliimameetme raames on hea näide vahendist, mis sobitub tulemuspõhise eelarvestamise raamistikku.
It focuses more on the beneficiaries effort and own knowledge to deliver the expected results in the concrete ecosystems and not only to follow the prescribed practices. 
Selle puhul toetuvad toetusesaajad vastavate ökosüsteemide oodatavate tulemuste saavutamiseks pigem oma jõupingutustele ja teadmistele, mitte üksnes ettekirjutatud tavadele.
When result-oriented operations are well designed and based on evidence and correctly established indicators, their control should be easier than the control of operations based on prescribed management practices. 
Kui tulemustele suunatud tegevus on tõhusalt üles ehitatud ning põhineb tõenditel ja nõuetekohaselt kehtestatud näitajatel, peaks nende kontrollimine olema lihtsam kui ettekirjutatud juhtimistavadel põhineva tegevuse korral.
The cost of result-oriented operations might be higher at the conceptual phase (e.g. setting the appropriate and clear indicators) than at the implementation stage. 
Tulemustele suunatud tegevuse kulud võivad väljatöötamisetapis (nt asjakohaste selgete näitajate kehtestamine) olla suuremad kui rakendusetapis.
Member States have allocated funds to result-oriented measures for Natura 2000. 
Liikmesriigid on eraldanud rahalisi vahendeid tulemustele suunatud meetmete jaoks Natura 2000 võrgustiku raames.
Reply of the Commission 61 Box 12 Some other German regions included result-oriented agri-environment schemes in their rural development programmes in 2007-2013 and/or 2014-2020 periods. 
Komisjoni vastus 61 12. selgitus Teatavad teised Saksamaa piirkonnad lisasid programmiperioodi 2007–2013 ja/või 2014–2020 maaelu arengu programmidesse tulemustele suunatud põllumajanduse keskkonnatoetuskavad.
63 For ERDF/CF, monitoring at programme level will provide information on the implementation of a programme and its priority axes and on any issues affecting the performance of the programme. 
63 ERFi/ÜFi puhul pakub järelevalve programmi tasandil teavet programmi ja selle prioriteetsete suundade rakendamise ning programmi tulemuslikkust mõjutavate tegurite kohta.
In 2014-2020 common output indicators have been included in the Regulation and must be used, where relevant, to aggregate information across all programmes – where the actions of a programme do not reflect a common output indicator, the Member States have to identify and report on a relevant programme-specific indicator. 
Programmiperioodi 2014–2020 jaoks on määrusesse lisatud ühtsed väljundnäitajad ja neid tuleb asjakohastel juhtudel kasutada teabe koondamiseks kõikide programmide lõikes – kui programmi meetmed ei kajasta ühtset väljundnäitajat, peavad liikmesriigid kindlaks määrama asjakohase programmipõhise näitaja ja selle kohta andmeid esitama.
For ERDF/CF, result indicators are always programme-specific. 
ERFi/ÜFi puhul on tulemusnäitajad alati seotud konkreetse programmiga.
65 The EAFRD monitoring indicators (inputs and outputs) provide a close view on what is actually supported. 
65 EAFRD seirenäitajad (sisend-ja väljundnäitajad) annavad põhjaliku ülevaate sellest, mida tegelikkuses toetatakse.
This is complemented with evaluations done for each RDP which aim at evaluating the efficiency of the policy. 
Neid täiendavad iga maaelu arengu programmi puhul tehtavad hindamised, mille eesmärk on hinnata poliitika tõhusust.
The 2007-2013 ex-post evaluations submitted by the Member States will be synthetized by the Commission in 2017. 
Liikmesriikide programmiperioodi 2007–2013 järelhindamise tulemustest teeb komisjon kokkuvõtte 2017. aastal.
Box 14 See the Commission’s reply to paragraph 65. 
14. selgitus Vt komisjoni vastus punktile 65.
66 See the Commission’s reply to paragraph 65. 
66 Vt komisjoni vastus punktile 65.
69 The Commission notes that there is no explicit obligation under the Habitats Directive to establish a monitoring plan at site level. 
69 Komisjon märgib, et elupaikade direktiiviga ei ole ette nähtud sõnaselget kohustust kehtestada seirekava ala tasandil.
However, it agrees that monitoring at site level is essential to assess the effectiveness of conservation measures as well as in order to comply with other obligations set by the Directive, such as the obligation to avoid deterioration of natural habitats and the habitats of species as well as disturbance of the species for which the sites have been designated (Article 6(2)). 
Samal ajal nõustub komisjon, et alade tasandil toimuv seire on väga oluline hindamaks kaitsemeetmete tõhusust ja ühtlasi selleks, et täita muid direktiivis sätestatud kohustusi, näiteks kohustus vältida looduslike elupaikade ja liikide elupaikade halvenemist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad on määratud (artikli 6 lõige 2).
Reply of the Commission 62 71 See the Commission’s reply to paragraph 69. 
Komisjoni vastus 62 71 Vt komisjoni vastus punktile 69.
72 The Commission checks whether SDFs have been updated (with regard to changes to the information on species and habitats for the sites are designated) or whether site boundaries have been modified, both in the framework of the annual update of the Union lists of SCIs and in the framework of the update of sufficiency assessment of the SCI network. 
72 Komisjon kontrollib, kas on ajakohastatud standardseid andmevorme (muudatused teabes, mis käsitleb liike ja elupaiku, mille kaitseks alad on määratud) või kas on muudetud alade piire, seda nii ühenduse tähtsusega alade ELi nimekirjade iga-aastase ajakohastamise kui ka ühenduse tähtsusega alade võrgustiku piisavuse hinnangu ajakohastamise raames.
The Commission intends to carry out a more comprehensive check in 2017. 
Komisjon kavatseb teha ulatuslikuma kontrolli 2017. aastal.
78 The absence of a ‘common’ data collection method is not critical and given the extreme diversity of species, habitats and ecological conditions across the EU (in land and at sea), it is virtually impossible (and ecologically not feasi-ble) to establish a single ‘one size fits all’ monitoring methodology; the critical issue is rather the lack of scientifically valid inventories and monitoring schemes for many species and habitat types in many Member States; if a monitoring method is scientifically valid and it delivers statistically significant results, then this is enough to guarantee the quality and comparability of data (e.g. population sizes and trends). 
78 Ühtse andmekogumismeetodi puudumine ei ole kriitiline probleem ja võttes arvesse liikide, elupaikade ja ökoloogiliste tingimuste (maismaal ja merekeskkonnas) väga suurt mitmekesisust kogu ELis, on enam-vähem võimatu (ja ökoloogiliselt teostamatu) välja töötada ühtset, kõigile sobivat seiremetoodikat. Kriitiliseks probleemiks peetakse pigem seda, et nii mõneski liikmesriigis puuduvad paljude liikide ja elupaigaliikide puhul teaduslikult usaldusväärsed andmikud ja seirekavad. Kui seiremeetod on teaduslikult usaldusväärne ja pakub statistiliselt olulisi tulemusi, on see andmete kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks piisav (nt rahvaarv ja suundumused).
Conclusions and recommendations 81 As a result of the Fitness Check evaluation, the Commission is planning to adopt in 2017 an action plan to improve the implementation of the Nature Directives. 
Järeldused ja soovitused 81 Toimivuskontrolli tulemusena kavatseb komisjon 2017. aastal vastu võtta tegevuskava eesmärgiga parandada loo-duskaitsedirektiivide rakendamist.
Recommendation 1 — Achieving full implementation of the Nature Directives (a) The Commission welcomes this recommendation to Member States. (b) The Commission welcomes this recommendation to Member States and notes that it is also essential to make sure that the Natura 2000 network is completed, including as regards its marine component. 
1. soovitus. Looduskaitsedirektiivide täieliku rakendamise saavutamine a) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega. b) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega ja märgib, et seejuures on väga oluline viia Natura 2000 võrgustiku loomine lõpule, sealhulgas selle merekeskkonna komponendi puhul.
The Commission further notes that it is essential that the implementation of the conservation measures is monitored. (c) The Commission accepts the recommendation. 
Ühtlasi peab komisjon väga oluliseks kaitsemeetmete rakendamise järelevalvet. c) Komisjon on soovitusega nõus.
It recognises the existing linguistic barriers and it aims to make guidance documents available in all official languages. 
Komisjon tunnistab keelebarjääride olemasolu ja on võtnud eesmärgi avaldada juhenddokumendid kõikides ametlikes keeltes.
However, due to constraint in financial resources, this is only possible in a progressive manner: according to the subject covered, some languages are prioritized as compared to others, also taking into account the most spoken languages in the EU. 
Rahaliste piirangute tõttu on seda aga võimalik teha vaid järk-järgult – vastavalt käsitletavale teemale on teatavad keeled võrreldes teistega eelistatud seisundis, võttes arvesse ka enim räägitavaid ELi keeli.
Key guidance documents are translated into all official languages as from the date of their release. 
Olulised juhenddokumendid tõlgitakse pärast avaldamiskuupäeva kõikidesse ametlikesse keeltesse.
All of them are made available on the Commission website. 
Kõik juhendid avaldatakse komisjoni veebisaidil.
It also relies on Member States to make sure they are disseminated to the target groups. 
Selleks et juhendid jõuaksid sihtrühmadeni, loodab komisjon liikmesriikide abile.
Reply of the Commission 63 83 As regards the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF): — the allocations from the ERDF and the CF related to Natura 2000, which were included under category of intervention 51 on Promotion of biodiversity and nature protection (including Natura 2000) for the 2007-2013 period, are in two separate categories for the 2014-2020 programming period, in order to better distinguish the funding for Natura 2000 for the other biodiversity-related support; — the majority of the Member States allocated ERDF and CF support for the Natura 2000 sites and in general for biodiversity/nature protection measures; — there is data per Member State for the support allocated under the ERDF and the CF for biodiversity/nature protection which also includes the support for the Natura 2000 sites (See also reply to paragraph 41). 
Komisjoni vastus 63 83 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜFi) puhul tuleb arvesse võtta järgmist: – ERFist ja ÜFist Natura 2000 võrgustikule eraldatud rahalised vahendid, mis programmiperioodil 2007–2013 olid sekkumismeetmete kategoorias nr 51 („Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse edendamine (sealhulgas Natura 2000)”), on programmiperioodil 2014–2020 liigitatud kahe eraldi kategooria alla, et eristada Natura 2000 võrgustikule eraldatud rahalisi vahendeid paremini muudest bioloogilise mitmekesisusega seotud toetustest; – enamik liikmesriike eraldas ERFi ja ÜFi toetused Natura 2000 aladele ja üldiselt bioloogilise mitmekesisuse meetmetele / looduskaitsemeetmetele; – liikmesriikide lõikes on olemas andmed ERFi ja ÜFi raames bioloogilise mitmekesisuse / looduskaitse jaoks eraldatud toetuste kohta, sh toetused Natura 2000 alade jaoks (vt ka vastus punktile 41).
In the RDPs 2014-2020, almost EUR 44 billion of EAFRD (about 45%) was allocated to priority 4, which includes the biodiversity sub-priority and which both directly and indirectly benefits biodiversity even though it is not possible to indicate the exact budget dedicated to the management of Natura 2000. 
Programmiperioodi 2014–2020 maaelu arengu programmides eraldati EAFRD rahalistest vahenditest peaaegu 44 miljardit eurot (umbes 45%) 4. prioriteedi jaoks, mis hõlmab bioloogilise mitmekesisuse allprioriteeti – mõlemad soodustavad bioloogilist mitmekesisust nii otseselt kui ka kaudselt, ehkki täpset Natura 2000 võrgustiku majandamiseks eraldatud eelarvet ei ole võimalik välja tuua.
Recommendation 2 — Financing and accounting for the costs of Natura 2000 (a) The Commission welcomes this recommendation to Member States. (b) The Commission welcomes this recommendation to Member States. (c) The Commission welcomes this recommendation to Member States and notes that it is also essential to ensure adequate funding of Natura 2000 to match available EU funding. (d) The Commission accepts the recommendation. 
Natura 2000 kulude rahastamine ja arvepidamine a) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega. b) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega. c) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega ja märgib, et ühtlasi on väga oluline tagada Natura 2000 võrgustiku piisav rahastamine, mis vastaks kättesaadavatele ELi rahalistele vahenditele. d) Komisjon on soovitusega nõus.
However, this is without prejudice to the outcome of the upcoming discussions on the next programming period. 
See ei mõjuta aga järgmise programmiperioodi üle tulevikus peetavate arutelude tulemusi.
Recommendation 3 — Measuring the results achieved by Natura 2000 (a) The Commission welcomes this recommendation to Member States. (b) The Commission accepts the recommendation. 
Natura 2000 võrgustiku raames saavutatud tulemuste mõõtmine a) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega. b) Komisjon on soovitusega nõus.
The Commission will consider improvement to existing indicators and the possibility to establish new ones, where relevant. (c) The Commission welcomes this recommendation to Member States. 
Komisjon kaalub kasutusel olevate näitajate parandamist ja võimalust töötada välja uusi näitajaid, kui see osutub asjakohaseks. c) Komisjon nõustub selle liikmesriikidele suunatud soovitusega.
Event Date Adoption of the audit planning memorandum/Start of audit 15.7.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 9.11.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 11.1.2017 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 10.2.2017 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.7.2015 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 9.11.2016 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 11.1.2017 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 10.2.2017
The Natura 2000 network is a key element of the EU’s strategy to halt biodiversity loss. 
Natura 2000 on võtmeelement ELi strateegias, mille eesmärk on peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.
The network includes thousands of sites protecting diverse natural habitats and species, all over the EU. 
Võrgustik hõlmab tuhandeid üle terve Euroopa asuvaid alasid, mis kaitsevad mitmekesiseid elupaiku ja liike.
Our audit recognised the major role played by Natura 2000 in protecting biodiversity, but found that significant progress is still needed if the EU’s ambitious goals to protect biodiversity are to be met. 
Kontrollikoja auditiga leiti, et Natura 2000 võrgustikul on oluline roll bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel, kuid tuleb teha märkimisväärseid edusamme, et saavutada ELi ambitsioonikad eesmärgid.
Member States were not managing the network well enough; EU funding was not well mobilised; and there was a lack of comprehensive information on its effectiveness. 
Liikmesriigid ei hallanud võrgustikku piisavalt hästi, ELi rahastamine ei olnud hästi suunatud ning puudus terviklik teave rahastamise mõjususe kohta.
The Court therefore makes a number of recommendations aimed at fully implementing the network, clarifying the funding framework, and measuring results. 
Kontrollikoda esitab mitu soovitust, mille eesmärk on saavutada võrgustiku täielik rakendamine, selgitada rahastamisraamistikku ning mõõta paremini tulemusi.
EN 2017 Special Report NO 23 Single Resolution Board: Work on a challenging Banking Union task started, but still a long way to go (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 1977 - 2017 
ET 2017 Eriaruanne nr 23 Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) 1977 - 2017
This report was produced by Audit Chamber IV – headed by ECA Member Baudilio Tomé Muguruza - which has a focus in the areas of regulation of markets and competitive economy. 
Aruande koostas turgude reguleerimise ja konkurentsivõimelise majanduse valdkondade auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Baudilio Tomé Muguruza.
The audit was led by ECA Member Kevin Cardiff. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Kevin Cardiff.
He was supported in the preparation of the report by Gediminas Mačys head of the private office and Shane Enright, attaché; Zacharias Kolias, director and principal manager; Helmut Kern, head of task. 
Teda toetasid kabinetiülem Gediminas Mačys, kabineti atašee Shane Enright, direktor ja valdkonnajuht Zacharias Kolias ning auditijuht Helmut Kern.
The audit team consisted of Matthias Blaas, Helmut Frank, Vasileia Kalafati, Anna Ludwikowska, Radek Majer, Heikki Kivisto and Natalie Hagmayer. 
Auditirühma kuulusid Matthias Blaas, Helmut Frank, Vasileia Kalafati, Anna Ludwikowska, Radek Majer, Heikki Kivisto ja Natalie Hagmayer.
From left to right: Natalie Hagmayer, Anna Ludwikowska, Shane Enright, Helmut Kern, Radek Majer, Helmut Frank, Kevin Cardiff, Matthias Blaas, Zacharias Kolias, Vasileia Kalafati, Gediminas Mačys. 
Vasakult paremale: Natalie Hagmayer, Anna Ludwikowska, Shane Enright, Helmut Kern, Radek Majer, Helmut Frank, Kevin Cardiff, Matthias Blaas, Zacharias Kolias, Vasileia Kalafati, Gediminas Mačys.
Cooperation framework with NRAs and the ECB needs improvement Lack of clarity in cooperation with NRAs Shortcomings of the cooperation framework with the ECB Conclusions and recommendations Resolution planning is a work in progress The system of rules for resolution planning is not yet complete Insufficient HR resources Cooperation framework with NRAs needs improvement MoU with the ECB needs improvement Legislative framework creates challenges for the SRB Annex I – Overview of the most important components of the Single Rulebook Annex II – List of evidence not provided Annex III – List of elements missing from the sampled management summaries Reply of the SRB 119 - 142 120 - 129 130 - 142 143 - 158 146 - 150 151 152 - 153 154 155 156 - 158 3 
Kriisilahendusasutuste ja EKPga tehtava koostöö raamistikku tuleb täiustada Kriisilahendusasutustega tehtavas koostöös puudub selgus EKPga tehtava koostöö raamistiku puudused Järeldused ja soovitused Kriisilahenduse kavandamine on pooleli Kriisilahenduse kavandamise eeskirjade süsteem ei ole veel terviklik Personaliosakonna ebapiisavad ressursid Kriisilahendusasutustega tehtava koostöö raamistikku tuleb täiustada EKPga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumit tuleb täiustada Õigusraamistik tekitab kriisilahendusnõukogule probleeme I lisa.
ABBREVIATIONS 4 BRR Directive Bank Recovery and Resolution Directive (Directive 2014/59/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 establishing a framework for the recovery and resolution of credit institutions and investment firms and amending Council Directive 82/891/EEC, and Directives 2001/24/EC, 2002/47/EC, 2004/25/EC, 2005/56/EC, 2007/36/EC, 2011/35/EU, 2012/30/EU and 2013/36/EU, and Regulations (EU) No 1093/2010 and (EU) No 648/2012, of the European Parliament and of the Council (OJ L 173, 12.6.2014, p. 
LÜHENDID 4 EBA Euroopa Pangandusjärelevalve EKP Euroopa Keskpank ELTL Euroopa Liidu toimimise leping Hoiuste tagamise skeemi direktiiv Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149) Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).