natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States will also have to prepare and report to the Commission by January 2020 and every ten years their long-term low emission strategies with a 50 years perspective. 
Liikmesriigid peavad samuti koostama ja esitama komisjonile 2020. aasta jaanuariks ning seejärel iga kümne aasta tagant pikaajalise (50 aastat) vähese heite strateegia.
32 challenges, a key factor keeping them from doing so was the lower than expected carbon market price under EU ETS. 
Lisaks paljudele muudele suurtele probleemidele takistas neil seda tegemast oodatust madalam hind ELi HKSi süsinikdioksiiditurul.
Figure 9 shows the evolution. 
Joonisel 9 on näidatud selle muutumine.
Figure 9 – Historical price of EU ETS allowances (euros/ tonne of CO2e) 2008-201739 Source: ECA, based on monthly average of seven EUA futures contracts (Quandl). 
Joonis 9. ELi HKSi saastekvootide hind aastatel2008–201739 (eurot ühe tonni CO2-ekvivalendi kohta) 34 Allikas: Euroopa Kontrollikoda seitsme LHÜ futuurlepingu kuu keskmise põhjal (Quandl).
We found that CCS projects when they had applied in 2009 for an EEPR grant had relied on high and increasing carbon prices to underpin their financial plans. 
Kontrollikoda leidis, et kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele taotleti 2009. aastal EEPRi toetust, eeldasid taotlejad oma finantskavade koostamisel, et süsinikdioksiidi hinnad on kõrged ja tõusevad veelgi.
A review of the EEPR grant applications submitted in 2009 by the six promotors that were later awarded grants showed that they expected the carbon price to range between 20 and 40 euro per tonne of CO2 during the construction and demonstration phases. 
Kuue projekti elluviijate (kes olid esitanud 2009. aastal edukad taotlused EEPRi toetuse saamiseks) taotluste läbivaatamisel selgus, et nad prognoosisid süsinikdioksiidi hinnaks ehitus-ja tutvustamisetapis 20–40 eurot ühe tonni süsinikdioksiidi kohta.
One project showed how the viability of its financial plan also depended on electricity prices. 
Ühe projekt näitel oli näha, kuidas ka selle finantskava teostatavus sõltus elektrihindadest.
It estimated that only a carbon price ranging between 65 and 90 euro per tonne of CO2 would actually enable the CCS demonstration project to run without losses. 
Projekti elluviijate hinnangul oleks süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojekti ilma kahjumita võimalik käitada ainult juhul, kui süsinikdioksiidi hind oleks vahemikus 65–90 eurot ühe tonni süsinikdioksiidi kohta.
39 From mid-2017, the EU ETS carbon market price started to increase, peaking at 16 euro per tonne of CO2 in May. Jan-09 Jan-10 Jan-11 Jan-12 Jan-13 Jan-14 Jan-15 Jan-16 Jan-17 
39 ELi HKSi süsinikdioksiiditurul kehtiv hind hakkas tõusma 2017. aasta keskpaigas, jõudes mais 16 euroni ühe tonni süsinikdioksiidi kohta. jaanuar 2009 jaanuar 2010 jaanuar 2011 jaanuar 2012 jaanuar 2013 jaanuar 2014 jaanuar 2015 jaanuar 2016 jaanuar 2017
In their financing plans, these projects frequently expected to receive significant funding from NER300 in the future, even though at that time (in 2009) the final design of NER300 was not known. 
Projektide finantskavadest ilmneb, et sageli lootsid projektide elluviijad saada programmilt „NER300“ tulevikus märkimisväärseid vahendeid, kuigi sellel ajal (2009. aastal) ei olnud programm „NER300“ lõplikult välja töötatud.
Box 8 describes how the carbon market price also determined the maximum size of NER300 grants40. 
8. selgituses kirjeldatakse, kuidas süsinikdioksiidi hind määras ka programmi „NER300“ toetuste ülemmäära40.
The Commission accepted these highly uncertain financial plans, signed the grant agreements and paid 43 % of the awarded funds under the EEPR. 
Komisjon kiitis need äärmiselt küsitavad finantskavad heaks, allkirjastas toetuslepingud ja maksis 43% projektidele eraldatud vahenditest EEPRi raames välja.
33 Box 8 – The fall in the value of ETS allowances led to smaller NER300 grants Based on Member State confirmation letters and EIB due diligence reports we calculated for eight CCS power sector projects, that the costs41 under NER300 to deploy and operate their CCS infrastructure on average amounted to 1.4 billion euro. 
HKSi heitkogustega kauplemise süsteemi ühikuhindade langus põhjustas programmi „NER300“ toetuste vähenemise Liikmesriikide kinnituskirjade ja EIP nõuetele vastavuse aruannete alusel arvutas kontrollikoda välja, et programmi „NER300“ raames olid energeetikasektori kaheksa süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti kulud41 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise taristu kasutuselevõtmisele ja käitamisele keskmiselt 1,4 miljardit eurot.
The ETS Directive capped the size of a NER300 grant at 15 % of the 300 million available allowances (i.e. equal to 45 million allowances). 
HKSi direktiiviga seati programmi „NER300“ toetuse ülempiiriks 15% olemasolevast 300 miljonist saastekvoodist (ehk 45 miljonit saastekvooti).
When the carbon market price dropped from €15 per allowance in 2010 to approximately €7.5 in 2011, this also reduced the expected largest possible size of a NER300 grant from €675 million to €337 million. 
Kui süsinikdioksiiditurul langes hind 2010. aasta 15 eurolt ühe saastekvoodi kohta ligikaudu 7,5 eurole 2011. aastal, vähendas see ka programmi „NER300“ toetuse suurimat võimalikku oodatavat summat 675 miljonilt eurolt 337 miljonile eurole.
The Commission finally set it at €300 million. 
Lõpuks määras komisjon maksimaalseks toetussummaks 300 miljonit eurot.
For capital-intensive CCS projects that expected to receive much higher support from NER300, this was a major setback. 
See oli suur tagasilöök kapitalimahukate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide elluviijatele, kes lootsid programmist „NER300“ palju suuremat toetust.
It happened as project sponsors submitted and awaited the evaluation of their proposals in 2011-2012. 
See leidis aset 2011.–2012. aastal, kui projektide elluviijad esitasid oma ettepanekud ja ootasid hindamistulemusi.
When the Commission had ranked the CCS projects and sought Member State confirmation, it announced to these Member States that it assumed that they would make up for the resulting gap between the largest expected NER300 grant of €337 million and the total public funding needed for these projects. This gap could amount to hundreds of millions of euros, which Member States were not willing to plug. The EEPR CCS projects in the United Kingdom and the Netherlands (the only ones to continue after 2013) were never able to (re-)establish their financial viability in light of the 40 See the relevant NER300 sections of the evaluation of the EU ETS Directive carried out within the project “Support for the review of the EU Emissions Trading System” of November 2015, prepared by the Austrian Umweltbundesamt in cooperation with Ecologic and SQ Consult in November 2015 under a service contract with the European Commission. 
Pärast süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide järjestamist ja liikmesriikidelt kinnituse küsimist teavitas komisjon neid liikmesriike oma ootusest, et nad katavad programmilt „NER300“ eraldatava maksimaalselt 337 miljoni eurose toetuse ja nendele projektidele vajalike avaliku sektori 40 Vt programmi „NER300“ puudutavaid osi projekti „Support for the review of the EU Emissions Trading System“ (ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamise toetus) raames läbi viidud ELi HKSi direktiivi hindamist käsitlevas dokumendis, mille koostas 2015. aasta novembris Austria keskkonnaamet (Umweltbundesamt) koostöös ettevõtetega Ecologic ja SQ Consult Euroopa Komisjoniga sõlmitud teenuslepingu raames.
41 Article 3(2) of the NER300 Decision defines as follows for CCS: “The relevant costs of CCS demonstration projects shall be those investment costs which are borne by the project due to the application of CCS net of the net present value of the best estimate of operating benefits and costs arising due to the application of CCS during the first 10 years of operation”. decreasing prices. 
41 Programmi „NER300“ käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 2 määratletakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kulud järgmiselt: „Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisprojektide asjakohasteks kuludeks loetakse investeerimiskulud, mis on seotud süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise projekti rakendamisega ja millest arvestatakse maha süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise esimese kümne aasta tegevustulude ja -kulude parim hinnanguline praegune puhasväärtus“. 35
The expected financial benefits of capturing and storing CO2 and thereby avoiding high costs under the EU ETS would not materialise as expected. 
Süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest loodetud finantstulu ei saanud oodatud määral tegelikkuseks ning seega ei õnnestunud vältida suuri kulusid ELi HKSi raames.
In 2012, the Commission made an internal assessment42 of the impact of the decreasing carbon market price. 
Komisjonis hinnati42 2012. aastal süsinikdioksiiditurul langeva hinna mõju.
It noted that it had become very difficult for these projects to take a final investment decision. 
Komisjon nentis, et nende projektide elluviijatel on väga raske teha lõplikku investeerimisotsust.
It nevertheless maintained EEPR financial support and allowed some work on transport and storage packages in the UK and the Netherlands to continue. 
Siiski jätkas komisjon EEPRi rahalise toetuse maksmist ning lubas Ühendkuningriigis ja Madalmaades teataval määral jätkata tööd transpordi-ja säilitamise tööpakettidega.
The Commission applied the rationale that those projects could potentially benefit other emitters in the same areas if they would enable the construction of infrastructure for shared use. 
Komisjon järgis loogikat, et need projektid võivad olla kasulikud samade piirkondade teistele heitkoguste tekitajatele, kui need võimaldaksid ehitada ühiskasutatava taristu.
The Commission and the project sponsor had decided in 2011 to slow down the work of the project in the Netherlands in view of the low carbon market prices. 
Komisjon ja projekti elluviija otsustasid 2011. aastal, et süsinikdioksiidituru madalate hindade tõttu aeglustatakse Madalmaades projekti rakendamist.
The Commission made significant efforts in 2015-2017 to identify extra funding sources to cover the gaps. 
Komisjon pingutas 2015.– 2017. aastal palju selle nimel, et leida täiendavaid rahastamisallikaid puudujääkide katmiseks.
It organised various roundtable meetings with key industry and Member State stakeholders in Brussels and sought common interests to continue the project. 
Ta korraldas Brüsselis mitu ümarlauakohtumist tööstuse ja liikmesriikide peamiste sidusrühmadega ning otsis ühiseid huve projekti jätkamiseks.
The goal was to at least construct the required infrastructure and operate it for a short demonstration period. 
Eesmärk oli vähemalt ehitada valmis vajalik taristu ja käitada seda lühikese näidisperioodi jooksul.
The project sponsor finally withdrew its support from the project in 2017. 
Viimaks lõpetas projekti elluviija 2017. aastal selle toetamise.
The lack of financial viability is the main blocking factor for CCS deployment in the EU. 
Rahalise tasuvuse puudumine on ELis peamine süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist takistav tegur.
The sharp decrease of the carbon market price and the failure of any EEPR project to secure an adequate amount of extra public funding through NER300 or national programmes by 2012 or other revenues, compromised their viability. 
Projektid muutsid mittetasuvaks süsinikdioksiidi turuhinna järsk langus ja asjaolu, et ükski EEPRi projekt ei saanud 2012. aastaks programmi „NER300“ ega riiklike programmide kaudu avalikult sektorilt piisavalt suurt täiendavat rahastamist ega muud tulu.
The Commission did not suspend or terminate its financial support to the demonstration of CCS under EEPR at that time and continued after 2013 to make payments to two projects that ultimately failed. 
Komisjon ei peatanud ega lõpetanud sellel ajal finantstoetuse maksmist EEPRi 42 Komisjoni energeetika peadirektoraadi ja eelarve peadirektoraadi arutelu oodatust palju madalamate väljamaksemäärade kohta EEPRi esimestel aastatel.
The design of NER300 limited the Commission and Member States’ ability to respond to changing circumstances We examined whether the general design of the NER300 programme matched identified needs and whether the project selection procedures ensured that it would award 42 Internal exchanges between DG ENER and DG BUDG about the much lower than expected payment rates in the first years of EEPR. 
Programmi „NER300“ ülesehitus vähendas komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust reageerida muutuvatele oludele Kontrollikoda uuris, kas programmi „NER300“ üldine ülesehitus vastas tuvastatud vajadustele ja kas projektide valimise kord tagas, et programmist antakse toetusi parimatele olemasolevatele projektidele.
grants to the best available projects. We further examined whether the NER300 governance arrangements allowed for an effective and flexible performance of tasks by the entities managing this innovation programme. 
Lisaks uuris kontrollikoda, kas programmi „NER300“ juhtimiskord võimaldas seda innovatsiooniprogrammi juhtivatel üksustel täita oma ülesandeid tõhusalt ja paindlikult.
The chosen NER300 funding model did not effectively de-risk demonstration projects The Commission is required to perform an impact assessment for its most important initiatives and for those that will have the most far-reaching impacts. 
Programmi „NER300“ rahastamismudel ei maandanud tõhusalt näidisprojektide riske Komisjon peab läbi viima mõjuhindamise oma kõige tähtsamate ja kõige kaugeleulatuvama mõjuga algatuste kohta.
This applies to the 2009 amendment of the ETS Directive (which would later become the legal basis for the creation of NER300) as well as to the 2010 Commission decision laying down NER300 implementing provisions. 
See puudutab nii ELi HKSi direktiivi (hiljem sai sellest programmi „NER300“ loomise õiguslik alus) muutmist 2009. aastal kui komisjoni 2010. aasta otsust, milles sätestati programmi „NER300“ rakendussätted.
When reviewing the impact assessments for the NER300 legal basis prepared by the Commission, we found that the initial proposal43 from the Commission for the EU ETS review did not include a mechanism to incentivise CCS demonstration projects. 
Komisjonipoolsete programmi „NER300“ õigusliku aluse mõjuhindmiste läbivaatamisel leidis kontrollikoda, et komisjoni algsest ettepanekust43 ELi HKSi läbivaatamise kohta puudus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektide soodustamise mehhanism.
The accompanying Commission impact assessment44 thus also did not include any relevant needs assessment for the legal basis for NER300. 
Selle kohta koostatud komisjoni mõjuhindamine44 ei sisaldanud seega ka asjakohast vajaduste hindamist programmi „NER300“ õigusliku aluse kohta.
Such an assessment would, for example, have mapped the funding needs of demonstration projects in all technology categories envisaged to receive support. 
Sellises hindamises oleks võinud näiteks kindlaks määrata näidisprojektide rahastamisvajadused kõigis tehnoloogiakategooriates, millele toetus ette nähti.
It would have also identified available national support mechanisms and justified why an EU-level programme was required to supplement these. 
tegema olemasolevad riiklikud toetusmehhanismid ja põhjendama, miks neid tuleb täiendada ELi tasandi programmiga.
The idea for the mechanism first appeared during the legislative process for the ETS review. 
Mehhanismi loomise mõte tekkis esimest korda HKSi läbivaatamist käsitlevas õigusloomeprotsessis.
In its 2008 policy options paper ‘Financing large scale demonstration of emerging energy technologies (e.g. CCS Demonstration Plants)’ the Commission had noted that only a limited group of Member States was likely to support a mechanism for CCS. 
Komisjon nentis 2008. aasta poliitikavalikuid käsitlevas dokumendis „Financing large scale demonstration of emerging energy technologies (e.g. CCS Demonstration Plants)“ (Suuremahuliste uue energiatehnoloogia näidisprojektide (nt süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega tegelevate näidiselektrijaamade) rahastamine), et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise mehhanismi toetab tõenäoliselt ainult piiratud arv liikmesriike.
The European Parliament and Council had inserted the article establishing the legal basis for NER300 in the revised ETS Directive and extended its scope to cover renewable energy. 
Euroopa Parlament ja nõukogu lisasid muudetud HKSi direktiivi artikli, millega kehtestati programmi „NER300“ õiguslik alus, ja laiendasid selle ulatust taastuvenergiale.
We found that insufficient evidence was available justifying the need for an additional funding mechanism of this type at EU level. 
Kontrollikoda leidis, et seda liiki ELi tasandi täiendava rahastamismehhanismi vajadust põhjendavaid tõendeid oli liiga vähe.
No satisfactory assessment was available to underpin the legal basis of NER300 explaining what type of support early demonstration projects of a wide range of renewable energy technologies and CCS would need and why delivering support after entry into operation would meet the de-risking needs of projects from all categories. 
Puudus piisav hindamine, mis oleks põhjendanud programmi „NER300“ õiguslikku alust ning selgitanud, millist liiki toetust mitmesugused taastuvenergiatehnoloogia ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise varajased näidisprojektid vajaksid ning miks aitaks pärast käitamise algust antav tegevustoetus igat liiki projektide riske maandada.
We also verified whether the provisions of the new NER300 article in the 2009 update of the ETS Directive prevented the possibility of paying funds at early projects stages. 
Kontrollikoda kontrollis samuti seda, kas programmi „NER300“ käsitlev uus artikkel 2009. aastal ajakohastatud HKSi direktiivis takistas vahendite maksmist projektide varajases etapis.
The Commission’s legal interpretation was that this could be a pre-condition for disbursement but also a condition for repayment in case of project failure. 
Komisjoni õigusliku tõlgenduse kohaselt võiks see olla eeltingimus väljamaksete tegemisel, kuid ka tagasimaksmise tingimus projekti ebaõnnestumise korral.
In its published impact assessment45, the Commission stated that recovering money from failing projects would be difficult because Member States would have to do it. 
Komisjon möönis avaldatud mõjuhindamises45, et ebaõnnestuvatelt projektidelt oleks raske raha tagasi saada, sest seda peaksid tegema liikmesriigid.
The final NER300 implementing act reflects this choice. 
Nimetatud valik sisaldub ka programmi „NER300“ lõplikus rakendusaktis.
It most likely affected the take up of funds by demonstration projects, but has protected the NER300 endowment. 
Tõenäoliselt mõjutas see vahendite ärakasutamist näidisprojektide raames, kuid on kaitsnud programmi „NER300“ vahendeid põhjendamatu väljamaksmise eest.
Our document reviews, interviews held as part of our audit work and the replies to our survey confirmed that the design of NER300 as a programme that would deliver financial support to projects after their entry-into-operation did not work very well to de-risk projects. 
Dokumentide läbivaatamine, audititöö raames läbi viidud küsitlused ja saadud vastused kinnitasid, et „NER300“ kui programm, mille vahenditega toetatakse juba käivitatud projekte, ei aidanud projektide riske väga hästi maandada.
In absence of clear and convincing needs assessments to underpin this key design feature in the legal basis of NER300, its funding approach insufficiently met the de-risking and financing needs of demonstration projects of a wide range of innovative technologies. 
Kuna selle tähtsat aspekti lisamist programmi „NER300“ õiguslikku alusesse ei toetanud selged ja veenvad vajaduste hindamised, ei vastanud programmi „NER300“ rahastamismudel mitmesuguse uuendusliku tehnoloogia näidisprojektide riskimaandamis-ja rahastamisvajadustele.
36 introduces the option to provide 40 % of the grant amount at earlier project stages subject to the achievement of certain milestones. 
Perioodi 2021–2030 käsitleva muudetud ELi HKSi direktiiviga46 püütakse seda probleemi lahendada ja on loodud võimalus maksta 40% toetussummast välja projekti varajasemates etappides, kui teatud vahe-eesmärgid on saavutatud.
The NER300 project selection and decision-making processes were complex According to the NER300 Decision, the programme’s aim was to select and support the best possible projects of a wide range of technologies in geographically balanced locations. 
Programmi „NER300“ projektide valiku ja otsustusprotsess olid keerukad Programmi „NER300“ käsitleva otsuse kohaselt oli programmi eesmärk valida välja ja toetada parimaid võimalikke mitmesuguse tehnoloogia projekte geograafiliselt tasakaalustatud asukohtades.
Member States, the EIB and the Commission all had roles in the project submission, selection and award process. 
Projektide esitamise, valiku ja rahastamise protsessis oli oma osa nii liikmesriikidel, EIP-l kui ka komisjonil.
Figure 10 gives an overview of all roles attributed to the entities involved in the management of NER300. 
Joonisel 10 antakse ülevaade programmi „NER300“ juhtimises osalenud üksustele antud kõigist rollidest.
Figure 10 – Key steps in the NER300 process and assigned roles and responsibilities 37 Commission: overall supervision and reporting/knowledge sharing NER300 Monetisation and asset management (incl. payments to Member States) EIB on behalf of and for the Commission NER300 Calls for proposals (2x) Project identification (e,g. national calls) Eligibility checks and submission to EIB Due diligence Demonstration assessment Ranking projects for award NER300 Projects Confirmation Award Decision Project annual reporting and reaching FID Operation and payment requests 73 Commission supported by EIB Member State authorities EIB on behalf of the Commission Commission based on EIB results Permanent representations Commission as endorsed by CCC Member State verifies payment requests EIB pays Member State Additional eligibility, competitiveness and other checks Legend: Member State signs agreements and monitors project progress. 
Joonis 10. Peamised etapid programmi „NER300“ protsessis ning määratud rollid ja vastutus 40 Komisjon: üldine järelevalve ja aruandlus / teadmiste jagamine NER300 rahaks konverteerimine ja varahaldus (sh maksed liikmesriikidele) EIP komisjoni nimel ja komisjoni jaoks NER300 projektikonkursid (2x) Projektide leidmine (nt riigisisesed projektikonkursid) Toetuskõlblikkuse kontroll ja EIP-le esitamine Nõuetele vastavuse Näidisprojektid Projektide järjestamine rahastamiseks NER300 projektid Kinnitamine Rahastamisotsus Projekti iga-aastane aruandlus ja lõpliku investeerimisotsuse tegemine Toimimine ja väljamaksetaotlused hindamine 73 Alalised esindused Komisjon kliimamuutuste komitee heakskiidul Komisjon EIP toel Liikmesriigi ametiasutused EIP komisjoni nimel Komisjon EIP tulemuste põhjal Liikmesriik kontrollib väljamaksetaotlusi EIP maksab liikmesriigile Täiendavad toetuskõlblikkuse, konkurentsivõime ja muud kontrollid Selgitus: Liikmesriik sõlmib lepingud ja jälgib projekti edenemist Komisjonile 77 esitatavad aastaaruanded 78 Muutmis-taotlused: komisjon kontrollib taotlusi enne rahastamisotsuste muutmist kliimamuutuste komitee heakskiidul NER300 protsess Komisjon Liikmesriik EIP Märkus: punased numbrid tähistavad tekstis vastavat teemat käsitlevat punkti.
The Commission and EIB developed a Procedures Manual based on which EIB should perform the due diligence (i.e. technical and financial viability) assessment. 
Komisjon ja EIP töötasid välja menetlusjuhendi, mille põhjal EIP peaks hindama nõuetele vastavust (s.o tehnilist ja rahalist tasuvust).
The EIB should Member State pays project 
Liikmesriik maksab projektile
We consider that the Commission should ensure a compliant and efficient implementation of these procedures. 
Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks tagama nende menetluste nõuetele vastava ja tõhusa rakendamise.
EIB due diligence assessment EIB carried out the due diligence assessment on behalf of the Commission and following the procedures manual. 
EIP nõuetele vastavuse hindamine EIP hindas komisjoni nimel nõuetele vastavust, järgides menetlusjuhendit.