natgillin/translations-raw huggingface dataset:
41 Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) states that the multiannual work programmes for Horizon 2020 must provide an indication of the amount of climate-related expenditure, where appropriate. 
41 Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965) näeb ette, et „Horisont 2020“ mitmeaastased tööprogrammid peavad sisaldama kliimameetmetega seotud kulutuste hinnangulist summat, kui see on asjakohane.
42 Programmable actions have a clear thematic objective corresponding to one of the topics defined in the Commission’s work programme. 
42 Programmidega hõlmatud tegevustel on selge temaatiline eesmärk, mis vastab ühele komisjoni tööprogrammis kindlaksmääratud teemale.
For bottom-up actions, thematic objectives are not predetermined and can vary depending on the project. 
Alt-üles tegevuste puhul ei ole temaatilised eesmärgid eelnevalt kindlaks määratud ja need võivad sõltuvalt projektist erineda.
44 Data source is Draft budget for the year 2017, Heading 1A: Competitiveness for growth and jobs, section 3.2.2 Contribution to mainstreaming of climate action. 
44 Andmete aluseks on 2017. aasta eelarve projekti rubriigi 1A („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“) jagu 3.2.2: Kliimameetmete integreerimise rahastamine.
The calculation is based on the fact that in 2015-2017 (as in 2014) bottom-up actions accounted for 35 % of the total budget and that in that period (as in 2014) 8.5 % of the budget for bottom-up actions was climate-related. 
Arvutus põhineb asjaolul, et aastail 2015–2017 (nagu ka 2014. aastal) moodustasid alt-üles tegevused 35% kogu eelarvest ja et sel perioodil (nagu ka 2014. aastal) oli 8,5% alt üles tegevuste eelarvest seotud kliimameetmetega.
Observations 37 An example of a path for climate allocation if the 35 % target for Horizon 2020 is to be met (in billion euro) 14 12 10 9.4 13.2 12.2 9.0 78% 9.5 11.0 10.0 75% 75% 77% 53% 53% 53% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% 8 6 4 2 0 Non climate action Climate action 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimations Source: Commission’s data for 2014-2017 (draft budget 2017) and European Court of Auditors’ estimates of climate action for 2018-2020. 
Tähelepanekud 37 Kliimameetmete rahastamise suund, mis on vajalik „Horisont 2020“ 35% eesmärgi täitmiseks (miljardites eurodes) 14 12 10 8 6 4 2 0 13,2 12,2 Kliimameetmed 9,0 9,5 9,4 11,0 10,0 53% 53% 75% 75% 77% 53% 78% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% Muud kui kliimameetmed 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Hinnang Allikas: komisjoni andmed perioodi 2014–2017 kohta (2017. aasta eelarve projekt) ja Euroopa Kontrollikoja prognoositud kliimameetmed perioodil 2018–2020.
63 In November 2015 the Commission devised an action plan45 in order to remedy Horizon 2020’s sub-optimal progress towards its 35 % target. 
63 2015. aasta novembris koostas komisjon tegevuskava45, et võtta parandusmeetmeid „Horisont 2020“ mahajäämuse suhtes 35% eesmärgi saavutamisel.
We analysed whether this action plan contained adequate provisions to deliver the necessary catch-up in research. 
Kontrollikoda analüüsis, kas tegevuskava sisaldab asjakohaseid meetmeid, et tasa teha teadusuuringutes tekkinud mahajäämust.
The action plan introduces some measures from the 2016-2017 work programme onwards and recognises the need to do more in the 2018-2020 work programme. 
Tegevuskavas kehtestatakse mõningad meetmed alates aastate 2016-2017 tööprogrammist ja tunnistatakse vajadust teha aastate 2018–2020 tööprogrammis rohkem jõupingutusi.
For example, the Commission intends to introduce compulsory climate-related checks to be performed on the whole work programme prior to approval. 
Näiteks plaanib komisjon kehtestada kohustusliku kliimaalase kontrolli, mis tuleb kogu tööprogrammi suhtes enne heakskiitmist läbi viia.
In addition, climate-related considerations are to be included in the standard project proposal templates and in the award criteria. 
Lisaks tuleb kliimaalased kaalutlused lisada standardsetesse projektitaotluse vormidesse ja lepingu sõlmimise kriteeriumidesse.
Allocating a sufficient budget to measures that make a sizeable contribution to climate change objectives would be another means, recommended in the action plan, by which to help meet the general 35 % target. 
Teine tegevuskavas soovitatud vahend 35% üldeesmärgi täitmisele kaasa aitamiseks on piisava eelarve eraldamine meetmetele, mis annavad olulise panuse kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamiseks.
45 The Strategic Research and Innovation Directors-General Group endorsed on 12 November 2015 the measures included in the Action Plan for increasing mainstreaming of climate action in Horizon 2020 and climate-related expenditure. 
45 Strateegiliste teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektorite rühm kinnitas 12. novembril 2015 tegevuskavas sisalduvad meetmed kliimameetmete paremaks integreerimiseks „Horisont 2020“-e ja kliimameetmetega seotud kuludega.
Observations 38 64 While the action plan includes useful proposals, it fails to present any quantifiable targets or models as to how the 35 % target might be met. 
Tähelepanekud 38 64 Tegevuskava sisaldab kasulikke ettepanekuid, kuid selles ei esitata kvantifitseeritavaid sihtarve ega mudeleid selle kohta, kuidas 35% eesmärk täita.
For example, the action plan does not include related calculations, nor does it provide a roadmap on how the relatively low share of climate-related expenditure in the years 2014-2017 can be compensated for in 2018-2020. 
Näiteks puuduvad tegevuskavas asjakohased arvutused ning plaan selle kohta, kuidas aastate 2014–2017 suhteliselt väikest osalust kliimameetmetega seotud kulutustes aastail 2018–2020 kompenseerida.
More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 65 The target to spend 20 % of the EU budget on climate action can be factored into the various policy areas through spending more on existing climate-related programmes, creating new programmes or developing features to target spending more towards climate-related objectives. 
Mõnes Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondis on kliimameetmete rahastamine suurenenud ning selle fookus paranenud, kuid mujal jätkuvad enamasti praegused suundumused 65 Eesmärki kasutada 20% ELi eelarvest kliimameetmeteks saab arvesse võtta eri poliitikavaldkondades, eraldades rohkem raha olemasolevatele kliimaalastele programmidele, luues uusi programme või arendades mooduseid raha paremaks suunamiseks kliimameetmetega seotud eesmärkide täitmisele.
A sign of ‘better focused spending’ would be funds and programmes setting requirements which are more geared towards climate-related objectives than they were in the 2007-2013 period. 
Märk paremini suunatud rahastamisest oleks see, kui fondidele ja programmidele seataks nõuded, mis on rohkem kliimameetmetega seotud eesmärkidele keskendunud kui perioodil 2007–2013.
Overall, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % target represents an increase in climate action spending compared to 2007-2013 (see paragraph 27). 
Kokkuvõttes ei olnud kontrollikojal võimalik kindlaks teha, kas ja mil määral kujutab 20% eesmärk endast kliimameetmete rahastamise suurenemist võrreldes perioodiga 2007–2013 (vt punkt 27).
66 We examined the European Structural and Investment Funds and the agricultural direct payments, since these areas under shared management account for around three quarters of the planned climate funding (see paragraph 19). 
66 Kontrollikoda vaatas läbi Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid ning põllumajanduse otsetoetused, sest need koostöös liikmesriikidega hallatavad valdkonnad moodustavad kolmveerandi kliimameetmete kavandatud rahastamisest (vt punkt 19).
For these funds, we looked at whether, compared with 2007-2013, the 20 % target had added value to the fight against climate change through: — a larger allocation of EU funds to climate action — a quantitative improvement — and/or — better focused EU funding for climate action — a qualitative improvement. 
Mainitud fondide puhul kontrollis kontrollikoda, kas 20% eesmärk oli võrreldes perioodiga 2007–2013 andnud kliimamuutusega võitlemisel lisaväärtust läbi järgneva: – kliimameetmetele eraldatavate ELi vahendite suurenemine – kvantitatiivne paranemine – ja/või – kliimameetmetele eraldatavate ELi vahendite parem fokusseeritus – kvalitatiivne paranemine.
Observations 39 67 Since spending has just started for the 2014-2020 period, we analysed the quantitative and qualitative improvements by auditing the design of measures in the spending programmes as well as planned expenditure, and not actual expenditure at project level. 
Tähelepanekud 39 67 Kuna perioodi 2014–2020 vahendite kasutamine on äsja alanud, analüüsis kontrollikoda kvantitatiivset ja kvalitatiivset paranemist, auditeerides kuluprogrammide meetmete kavandamist ja planeeritud kulutusi, mitte projektide tasandil kantud tegelikke kulutusi.
The examples mentioned in the section therefore primarily act as case studies to illustrate the strengths, weaknesses and good practices we noted. 
Jaos mainitavad näited on seega eelkõige juhtumiuuringud, mis illustreerivad leitud tugevusi, puudusi ja häid tavasid.
Higher climate allocations in the ERDF and CF demonstrate that better focus on climate can be achieved 68 We assessed whether the inclusion of climate action under the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in more funds being allocated to climate investments compared with 2007-2013. 
ERFi ja ÜFi suuremad rahaeraldised kliimameetmetele näitavad, et vahendeid on võimalik paremini kliimameetmetele suunata 68 Kontrollikoda hindas, kas kliimameetmete perioodi 2014–2020 ERFi ja ÜFi rakenduskavadesse kaasamise tulemusel suurenes vahendite eraldamine kliimaalastele investeeringutele võrreldes perioodiga 2007–2013.
Since climate action spending was not specifically monitored in the 2007-2013 programmes, to perform our assessment we first identified which investment categories, known as intervention fields, were comparable to the 2014-2020 climate-related categories. 
Et perioodi 2007–2013 programmides kliimameetmete rahastamist eraldi ei jälgitud, tegi kontrollikoda kõigepealt kindlaks, millised investeeringute kategooriad ehk sekkumisvaldkonnad on võrreldavad perioodi 2014–2020 kliimameetmete kategooriatega.
In a second step, we applied the 2014-2020 EU climate coefficients to the EU expenditure made in the relevant 2007-2013 investment categories. 
Järgmiseks rakendas kontrollikoda perioodi 2007–2013 asjakohastes investeerimiskategooria-tes tehtud ELi kulutustele perioodi 2014–2020 kliimakoefitsiente.
69 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase by around 69 %, from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros. 
69 Võrreldes perioodiga 2007–2013 on kavas kliimameetmetega seotud kulutusi perioodil 2014–2020 kõigis ERFi ja ÜFi programmides, sealhulgas Euroopa territoriaalne koostöö raamistikus suurendada umbes 69% ehk 32,4 miljardilt eurolt 54,7 miljardi euroni.
When viewed in terms of its proportion of total ERDF and CF financing, climate-related expenditure is set to increase from 12 % in 2007-2013 to 21 % in 2014-2020. 
Kui arvestada kliimameetmetega seotud kulude osakaalu ERFi ja ÜFi rahastamise kogusummas, peavad need suurenema 12 protsendilt perioodil 2007–2013 21 protsendile perioodil 2014–2020.
70 As shown in Figure 11, the nature of climate-related expenditure changed between the two funding periods. 
70 Nagu näidatud joonisel 11, on kliimameetmetega seotud kulude iseloom kahel rahastamisperioodil erinev.
Whereas in 2007-2013 railways and multimodal transport made the largest climate contribution, with this category accounting for 32 % of the total, in 2014-2020 energy efficiency investments come out on top, representing 34 % of the total estimate for climate action (see Box 6 for an example46). 
Kui perioodil 2007–2013 andis raudteede ja mitmeliigilise transpordi valdkond kliimameetmete rahastamisse suurima panuse, moodustades 32% kogusummast, siis perioodil 2014–2020 olid esikohal energia-tõhususealased investeeringud, moodustades kliimameetmete rahastamise hinnangulisest kogusummast 34% (vt näidet 6. selgituses46).
46 The sample project is intended to illustrate ERDF and CF spending on climate action. 
46 Projekt on valitud illustreerima ERFi ja ÜFi kliimameetmete alaseid kulutusi.
We did not audit the performance nor the cost-effectiveness of this project. 
Kontrollikoda ei auditeerinud projekti tulemuslikkust ega kulutõhusust.
See Special Report No 21/2012 ‘Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency’ on cost-effectiveness issues regarding renewable energy (http://eca. europa.eu). 
Vt eriaruanne nr 21/2012: „Ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatud energiatõhususe investeeringute kulutasuvus“, mis käsitleb taastuvenergiat puudutavaid kulutõhususe probleeme (http://eca.europa. eu).
Observations 40 Comparison of estimated contribution of ERDF and CF to climate action by sector and years (in billion euro) Energy efficiency (100 %) Railways & multimodal transport (40 %) Adaptation to climate change (100 %) Renewable energy (100 %) Urban transport & intelligent transport systems (40 %) Other (100 %) Biodiversity, air quality and water management (40 %) Ports and inland waterways (40 %) Other (40 %) Total 0 10 20 30 40 50 60 0.4 6.4 4.5 5.9 3.5 5.8 0.7 4.4 4.6 3.3 1.6 1.1 0.8 1.0 6.1 18.4 32.4 10.2 8.4 ECA estimated 2007-2013 MFF 2014-2020 MFF 54.7 Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. Figure 11 
Tähelepanekud 40 ERFist ja ÜFist kliimameetmete rahastamiseks antava hinnangulise panuse võrdlus sektorite ja aastate kaupa (miljardites eurodes) 0 10 20 30 40 50 60 0,4 6,4 4,5 5,9 3,5 5,8 0,7 4,4 4,6 3,3 1,6 1,1 0,8 1,0 6,1 18,4 32,4 Energiatõhusus (100%) Raudteed ja mitmeliigiline transport (40%) Kliimamuutusega kohanemine (100%) Taastuvenergia (100%) Linnatransport ja intelligentsed transpordisüsteemid (40%) Muu (100%) Bioloogiline mitmekesisus, õhukvaliteet ja veemajandus (40%) Sadamad ja siseveeteed (40%) Muu (40%) Kokku Allikas: komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud. 10,2 8,4 MFF 2007–2013, kontrollikoja hinnang MFF 2014–2020 54,7 Joonis 11
Observations 41 Example of an energy efficiency investment co-financed by the ERDF in Romania Energy efficiency projects for private and public buildings47 are planned to account for around 6 % of total EU co-financing in Romania in 2014-2020, compared with about 1 % in 2007-2013. 
Tähelepanekud 41 Näide ERFi kaasrahastatud energiatõhususe investeeringust Rumeenias Era-ja avalike hoonete energiatõhususe projektid47 moodustavad kõigist perioodil 2014–2020 ELi poolt Rumeenias kaasrahastatavatest projektidest plaanikohaselt umbkaudu 6% (2007–2013 1%).
The expenditure for such projects is weighted with a 100 % climate action coefficient. 
Selliste projektide kulusid kaalutakse 100% suuruse kliimameetmete koefitsiendiga.
One example of such projects aimed at increasing the energy efficiency of residential building was funded in District 3 of Bucharest. 
Üht sellist projekti, mille eesmärk oli suurendada eluruumide energiatõhusust, rahastati Bukaresti 3. elurajoonis.
The ERDF co-financing from the 2007-2013 Regional Operational Programme amounted to around 162 500 euros. 
ERFist kaasrahastati projekti perioodi 2007–2013 piirkondliku rakenduskava raames ligikaudu 162 500 euro ulatuses.
The project was completed in 2015. 
Projekt viidi lõpule 2015. aastal.
Thermal insulation of the block of flats and renovation of the heating system resulted in a reduction of annual energy consumption from 331 kWh/m2 to 143 kWh/m2, i.e. by 57 %. 
Korterelamu soojusisolatsiooni ja küttesüsteemi renoveerimise tulemusel vähenes aastane elektritarbimine 331 kWh/m2-lt 143 kWh/m2-ni ehk 57%.
The CO2 emission savings are estimated to be 238 tonnes/year. 
CO2 heide vähenes hinnanguliselt 238 tonni võrra aastas.
Block of flats before the investment Ongoing works Block of flats after the investment (next to the project site) (next to the project site) (project site) 47 Including high-efficiency co-generation and district heating. 
Korterelamu enne investeeringut Pooleliolevad tööd Korterelamu pärast investeeringut (projekti asukoha kõrval) (projekti asukoha kõrval) (projekti asukoht) 47 Sealhulgas suure tõhususega koostootmine ja kaugküte.
Observations 42 71 The general trend at EU level is also mirrored in all three Member States visited for the audit in the area of cohesion policy. 
6. selgitus Tähelepanekud 42 71 ELi üldine trend kajastub ka kolmes ühtekuuluvuspoliitika valdkonna auditeerimise eesmärgil külastatud liikmesriigis.
Here too the climate expenditure under all ERDF and CF operational programmes is planned to increase in 2014-2020. 
Ka neis on kavas ERFi ja ÜFi raames tehtavaid kliimameetmete kulutusi perioodil 2014–2020 tõsta.
However, we also saw significant variations between Member States in terms of their financial commitments for climate action under the EU budget (see Table 3). 
Kontrollikoda leidis aga liikmesriikide vahel ka märkimisväärseid erinevusi nende kliimameetmetega seotud rahalistes kohustustes ELi eelarve raames (vt tabel 3).
Climate funding of ERDF and CF in 2007-2013 and in 2014-2020 Source: European Court of Auditors’ estimates based on programming documents and national reporting. ... and cases of better focus on climate do exist 72 In addition to conducting a financial assessment, we also examined whether incorporating climate action into the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in investment activities which are better focused on climate action. 
Kliimameetmete rahastamine ERFi ja ÜFi raames aastail 2007–2013 ja 2014–2020 Allikas: Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb programmidokumentidel ja riikide aruandlusel. ... ja näiteid paremast suunatusest kliimameetmetele leidub 72 Lisaks finantshindamisele analüüsis kontrollikoda ka seda, kas kliimameetmete integreerimine perioodi 2014–2020 ERFi ja ÜFi rakenduskavadesse parandas investeeringute keskendumist kliimameetmetele.
We identified qualitative improvements in certain areas. 
Kontrollikoda tuvastas mõnes valdkonnas kvalitatiivset edasiminekut.
Firstly we found that management processes were taking more account of the climate issue. Across Germany, Poland and Romania we noted qualitative improvements in how grant applications were taking climate into account, including requirements to describe the climate change impacts and risks or the project’s climate change contribution. 
Saksamaal, Poolas ja Rumeenias täheldati kvalitatiivset edasiminekut kliimaküsimuste toetusetaotlustes arvessevõtmisel, sealhulgas nõudeid kirjeldada kliimamuutusele avalduvaid mõju-ja riskitegureid või projekti panust kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel.
Secondly, we found instances where changes were being made to focus on climate action (see Box 7). 
Teiseks leidis kontrollikoda juhtumeid, kus tehti muudatusi eesmärgiga keskenduda kliimameetmetele (vt 7. selgitus).
Member States Estimated share of climate funding in 2007-2013 Estimated amount of climate funding in 2007-2013 (billion euro) Share of climate funding in 2014-2020 Amount of climate funding in 2014-2020 (billion euro) Germany 7.0 % 1.20 27.0 % 2.90 Poland 8.0 % 5.60 15.0 % 11.60 Romania 9.0 % 2.20 19.0 % 4.30 Table 3 
Liikmesriigid Hinnanguline osalus kliimameetmete rahastamises 2007–2013 Kliimameetmete rahastamise hinnanguline maht 2007–2013 (miljardites eurodes) Osalus kliimameetmete rahastamises 2014–2020 Kliimameetmete rahastamise maht 2014–2020 (miljardites eurodes) Saksamaa 7,0% 1,20 27,0% 2,90 Poola 8,0% 5,60 15,0% 11,60 Rumeenia 9,0% 2,20 19,0% 4,30 Tabel 3
Observations 43 Examples of a better focus on climate change in the audited ERDF and Cohesion Fund programmes In Germany, the Federal Ministry for Environment, Nature Conservation, Building and Nuclear Safety set up a solely nationally funded project to encourage the active participation of environmental partners in the ERDF programming process and to support the incorporation of environmental and climate issues. 
Tähelepanekud 43 Näiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud ERFi ja Ühtekuuluvusfondi programmides Saksamaal lõi keskkonna-, looduskaitse-, ehitus-ja tuumaohutusministeerium täielikult riigi poolt rahastatava projekti, et soodustada keskkonnapartnerite aktiivset osalemist ERFi programmitöö protsessis ning toetada keskkonna-ja kliimateemade integreerimist.
Among other things, the project resulted in the production of two programming manuals. 
Muu hulgas koostati projekti tulemusel kaks programmitöö käsiraamatut.
These included, for instance, examples of good practice for incorporating climate action into projects in different areas. 
Need sisaldavad hea tava näiteid kliimameetmete projektidesse integreerimisest eri valdkondades.
The EU climate coefficients were labelled as a first step in the right direction, while stressing that ecological sustainability had to be integrated in all measures. 
ELi kliimakoefitsiente nimetatakse esimeseks sammuks õiges suunas, rõhutades, et ökoloogiline jätkusuutlikkus tuleb integreerida kõigisse meetmetesse.
Under the German Saxony operational programme, the selection criteria stipulate that company buildings must be renovated to energy efficiency standards which exceed legal requirements by 10 %. 
Saksimaa rakenduskavas nägid valikukriteeriumid ette, et ärihooned tuleb renoveerida vastavalt energiatõhususe standarditele, mis ületavad seadusega kehtestatud norme 10% võrra.
Furthermore, in energy-efficiency renovations, funding is targeted at only those parts of a project which bring added climate value, whereas previously whole projects were supported. 
Lisaks on energiatõhusa renoveerimise korral rahastamine suunatud üksnes projekti nendele osadele, mis annavad kliimaalast lisaväärtust, samas kui varem toetati projekte tervikuna.
Romania awards higher scores to projects in the Large Infrastructure Operational Programme providing higher savings in energy consumption. 
Rumeenias antakse rohkem punkte suuremahuliste taristute rakenduskavasse kuuluvatele projektidele, mis võimaldavad suuremat energiatarbimise kokkuhoidu.
We also noted that the Polish and Romanian national authorities had set eligibility conditions designed to obtain greater synergies with the relevant broader strategies like the Sustainable Energy Action Plans or Sustainable Urban Mobility Plans. 
Samuti täheldas kontrollikoda, et Poola ja Rumeenia riiklikud ametiasutused olid kehtestanud toetuskõlblikkuse tingimused eesmärgiga saavutada parem sünergia asjakohaste laiemate strateegiatega, nagu säästva energia tegevuskavad või säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad.
73 In 2014-2020 up to 64 % of climate-related expenditure under the ERDF and CF operational programmes is expected from the investment categories for which the 100 % EU climate coefficient is applied. 
73 Perioodil 2014–2020 kuulub eelduste kohaselt 64% kliimameetmetega seotud kuludest ERFi ja ÜFi raames investeeringukategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse 100% suurust ELi kliimakoefitsienti.
This means that they make a significant contribution towards climate change objectives (see Table 2). 
See tähendab, et kategooriate osa kliimamuutusega seotud eesmärkide finantseerimises on märkimisväärne (vt tabel 2).
This is an increase compared with 2007-2013, when most of the climate-related expenditure came from activities with only a moderate contribution to climate change (see Figure 12). Box 7 
See on edasiminek võrreldes perioodiga 2007–2013, kui suurem osa kliimameetmetega seotud kuludest tehti tegevuste raames, mis aitasid üksnes mõõdukal määral kaasa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisele (vt joonis 12). 7. selgitus