natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This should include more systematic follow-up of evaluation findings. 
Sellega seoses tuleks teha ka hindamistulemuste süstemaatilisemat järelkontrolli.
8 Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
8 Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
9 INTRODUCTION 1. 
9 SISSEJUHATUS 1.
The EU has allocated almost 100 billion euros to achieve rural development objectives in the 2007–13 programming period. 
Euroopa Liit eraldas maaelu arengu eesmärkide saavutamiseks programmitöö perioodiks 2007–2013 peaaegu 100 miljardit eurot.
Member States have also committed 58 billion euros of their own resources to co-finance the rural development programmes. 
Liikmesriigid eraldasid maaelu arengukavade kaasrahastamiseks lisaks omavahenditest 58 miljardit eurot.
The European Council has stressed that every euro of the EU budget must not only be spent correctly but also spent well. 
Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et iga euro ELi eelarvest tuleb kulutada mitte ainult korrektselt, vaid ka otstarbekalt.
However, the Court’s audits have consistently shown that the design and the implementation of the key rural development measures do not sufficiently ensure that the measures are targeted towards achieving policy objectives in the most efficient way. 
Kontrollikoja audititest selgub aga järjepidevalt, et peamiste maaelu arengu meetmete kavandamine ja rakendamine ei taga piisavalt hästi seda, et meetmete abil saavutatakse poliitikaeesmärgid kõige tõhusamal viisil.
Therefore, it is all the more important that the Member States and Commission can show what results have been achieved in relation to the rural development policy objectives. 
Seetõttu on eriti oluline see, et liikmesriigid ja komisjon näitaksid, milliseid tulemusi on seoses maaelu arengu poliitika eesmärkidega saavutatud.
A key element in ensuring that the EU budget is well spent is monitoring and evaluation. 
Peamine vahend ELi eelarve otstarbeka kasutamise tagamisel on järelevalve ja hindamine.
Monitoring is the regular examination of expenditure, outputs and results, which provides up-to-date information on whether programmes are progressing as intended. 
Järelevalve tähendab regulaarset kulude, väljundite ja tulemuste kontrolli, mis annab ajakohast teavet selle kohta, kas programmid edenevad kavakohaselt.
Evaluation is a periodic collection and analysis of evidence — including the information produced for monitoring — to form conclusions on the effectiveness and efficiency of a programme or policy. 
Hindamine on tõendusmaterjali – sh ka järelevalve käigus kogunenud teabe – perioodiline kogumine ja analüüs, mille alusel tehakse järeldused kava või poliitika mõjususe ja tõhususe kohta.
With information from monitoring and evaluation on where spending is not effective — or not efficient — changes can be made within the 7-year programming period and when designing legislation and programmes for the future. 
Tänu järelevalve ja hindamise käigus saadud teabele kulutuste ebamõjususe või -tõhususe kohta on võimalik teha muudatusi seitsmeaastases programmitöö perioodis ning tulevaste õigusaktide ja programmide kavandamises.
Such information is also needed for accountability: to inform the European Parliament, Council and the public of what has been achieved with the EU budget and to demonstrate that it has been spent well. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Selline teave on vajalik ka aruandluseks: andmaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja üldsusele teavet sellest, mida ELi eelarvevahendite abil on saavutatud, ning näitamaks, et vahendeid on kasutatud otstarbekalt. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
Yet the Court has repeatedly found serious weaknesses in the availability and quality of the rural development monitoring and evaluation information. 
Kontrollikoda on aga korduvalt leidnud tõsiseid puudusi seoses maaelu arengu järelevalve-ja hindamisteabe kättesaadavuse ja kvaliteediga.
Table 1 provides a summary of the Court’s recent findings related to these weaknesses. 
Tabelis 1 esitatakse kokkuvõte kontrollikoja värskematest leidudest seoses nende puudustega.
TABLE 1 10 FINDINGS ON MONITORING AND EVALUATION OF THE RURAL DEVELOPMENT POLICY IN THE COURT’S SPECIAL AND ANNUAL REPORTS Special Report No 5/2010 Implementation of the Leader approach for rural development The EU budget contributed over 2 billion euros to Leader+ and has programmed over 5 billion euros for the 2007–13 period. 
10 TABEL 1 MAAELU ARENGU POLIITIKA JÄRELEVALVE JA HINDAMISEGA SEOTUD LEIUD KONTROLLIKOJA ERI-JA AASTAARUANNETES Eriaruanne nr 5/2010 Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus ELi eelarvest anti üle 2 miljardi euro Leader+ programmile ja perioodiks 2007–2013 on ette nähtud veel üle 5 miljardi euro.
The Com‐ mission has not yet demonstrated the effectiveness or efficiency of the expenditure ... 
Komisjon ei ole kulude mõjusust ega tõhusust veel tõendanud ...
Special Report No 7/2011 Is agri‐environment support well designed and managed? 
Eriaruanne nr 7/2011 Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The objectives were too vague to be useful for assessing the extent to which they have been achieved. 
Üldiselt olid eesmärgid nende saavutamise hindamiseks liiga ebamäärased.
The common monitoring and evaluation framework represents progress but produces little information on the environmental benefits achieved (22 billion euros programmed). 
Ühine seire-ja hindamisraamistik on küll samm edasi, kuid selle abil saadakse vaid vähest teavet keskkonnaalase kasu kohta (kavandatud 22 miljardit eurot).
Special Report No 8/2012 Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings The common monitoring and evaluation framework ... does not generate relevant data that can be used for monitoring the results obtained with the funds spent. 
Eriaruanne nr 8/2012 Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine Ühine seire-ja hindamisraamistik ei anna asjakohaseid andmeid, mida saaks kasutada kulutatud vahendite abil saavutatud tulemuste jälgimiseks.
The indicators defined do not allow progress in the achievement of the EU’s priorities to be monitored, and the data were found to be of low reliability and do not allow comparisons between Member States (and/or regions) to be drawn (11 billion euros programmed). 
Määratletud näitajad ei võimalda jälgida ELi prioriteetide saavutamisel tehtud edusamme. Samuti leiti, et andmed olid vähe usaldusväärsed ja nende abil ei saa liikmesriike (ja/või piirkondi) võrrelda (kavandatud 11 miljardit eurot).
Special Report No 1/2013 Has the EU support to the food processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? ... the Commission and Member States have an insufficient basis to assess the effectiveness of the 9 billion euros allocated to the measure when programming the aid for the 2014–20 period. 
Eriaruanne nr 1/2013 Kas ELi toetus toiduainetetööstusele on olnud mõjus ja tõhus põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisel? ... komisjonil ja liikmesriikidel puudub perioodi 2014–2020 toetuste kavandamisel piisav alus meetmele eraldatud 9 miljardi euro mõjususe hindamiseks.
Special Report No 6/2013 Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy? 
Eriaruanne nr 6/2013 Kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maamajanduse mitmekesistamise meetmetega raha kõige tulusama kasutamise?
There was a lack of effective monitoring and evaluation of the measures so that there is a real risk that the results of the funding allocated to the projects will not be known. 
Meetmete järelevalve ja hindamise tõhususes esines puudusi, mistõttu valitseb reaalne oht, et projektidele eraldatud vahendite abil saavutatud tulemusi ei saada teada.
The EU’s strategic priority of job creation was not well targeted and there was a lack of active management when it was apparent that the targets set would not be met (5 billion euros programmed). 
Töökohtade loomise ELi strateegilist prioriteeti ei rakendatud sihipäraselt ja puudus aktiivne juhtimisalane sekkumine, kui ilmnes, et püstitatud eesmärke ei saavutata (kavandatud 5 miljardit eurot).
Annual Report 2011, Chapter 10 ... 
Aastaaruanne 2011, 10. peatükk. ...
[Commission Directorates‐General] did not set or report on objectives for operational activities relating to economy (the cost of inputs) or efficiency ... the description of the policy achievements provide limited information on results and impacts; they tend to focus more on inputs and outputs ... reporting of performance achieved [was] based on incomplete data, ... Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
[Komisjoni peadirektoraadid] ei kehtestanud säästlikkuse (sisendite maksumus) või tõhususega seotud põhitegevuse eesmärke või ei andnud neist aru; ... poliitikaalaste saavutuste kirjeldus annab tulemuste ja mõju kohta piiratud teavet, keskendudes pigem sisenditele ja väljunditele; ... saavutatud tulemuste alane aruandlus põhines mittetäielikel andmetel. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
The introduction of the new programming period presents an opportunity for the Commission and Member States to address these weaknesses and put systems in place to provide reliable and timely information on the results of the 2014–20 expenditure. 
Uus programmitöö periood annab komisjonile ja liikmesriikidele võimaluse need puudused kõrvaldada ning võtta kasutusele süsteemid, mis annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet perioodi 2014–2020 kulude kohta.
With this in mind, in this audit, the Court consolidates and develops its previous findings with the aim of forming practical recommendations that can contribute to improving the sound financial management of the 2014–20 rural development policy. 
Eelnevat arvestades võtab kontrollikoda käesolevas auditis kokku varasemad tähelepanekud ning arendab neid edasi, et esitada praktilised soovitused, mille abil parandada perioodi 2014–2020 maaelu arengu poliitika usaldusväärset finantsjuhtimist.
THE RURAL DEVELOPMENT POLICY AND THE COMMON MONITORING AND EVALUATION FRAMEWORK (CMEF) 7. The EU’s rural development policy for 2007 to 2013 is organised in three ‘thematic axes’. 
MAAELU ARENGU POLIITIKA NING ÜHINE SEIRE-JA HINDAMISRAAMISTIK 7. Perioodi 2007–2013 ELi maaelu arengu poliitika jaguneb kolme temaatilise telje vahel.
Each axis consists of a number of measures designed to achieve the policy objectives (which are shown later in this report in Table 2). 
Iga telg hõlmab mitut meedet, mis on kavandatud poliitikaeesmärkide saavutamiseks (need on ära toodud aruande tabelis 2).
A fourth axis, known as Leader, aims to achieve the same objectives through community-led local development strategies. 
Neljanda telje (Leader) abil püütakse saavutada samu eesmärke kogukonna juhitud kohalike arengustrateegiate kaudu.
The EU set the ‘priorities for rural development’ in the Community Strategic Guidelines — Council Decision 2006/144/EC1, which put the policy in the context of wider EU objectives, notably the Göteborg sustainability goals and the Lisbon strategy for growth and jobs. 
EL pani maaelu arengu prioriteedid paika ühenduse strateegilistes suunistes (nõukogu otsus 2006/144/EÜ1) , milles asetatakse poliitika laiemate ELi eesmärkide konteksti, milleks on eelkõige Göteborgi säästvuse eesmärgid ning majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia.
According to this decision, the ‘overarching priority’ for the ‘Axis 3’ resources, for example, is to create employment opportunities and the conditions for growth. 
Nimetatud otsuse kohaselt on näiteks 3. telje vahendite üldiseks prioriteediks tööhõive võimaluste ja majanduskasvu tingimuste loomine.
Member States develop Rural Development Programmes (RDPs) at national or regional levels. 
Liikmesriigid koostavad maaelu arengukavad riiklikul või piirkondlikul tasandil.
The EU’s rural development regulation established a ‘Common Monitoring and Evaluation Framework’ (CMEF) for the 2007–13 period2. 
ELi maaelu arengu määrusega kehtestati perioodiks 2007–2013 ühine seire- ja hindamisraamistik2.
This was a new system, introduced in 2007, with common indicators intended to capture the progress towards rural development objectives in a way that allows each of the RDPs to be compared and the data to be aggregated. 
Tegemist on 2007. aastal kasutusele võetud uue süsteemiga, millel on ühised näitajad maaelu arengu eesmärkide saavutamise mõõtmiseks viisil, mis võimaldab kõiki maaelu arengukavu võrrelda ning andmeid koondada.
The CMEF also requires for each RDP an ex ante evaluation, a mid-term evaluation in 2010 and an ex post evaluation in 2015, to be carried out by independent evaluators. 
Ühine seire-ja hindamisraamistik nõuab ka, et iga maaelu arengukava kohta peavad sõltumatud hindajad tegema eelhindamise, vahehindamise aastal 2010 ja järelhindamise aastal 2015.
1 Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p. 20). 
1 Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsus 2006/144/EÜ ühenduse maaeluarengustrateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (ELT L 55, 22.2.2006, lk 20).
2 Article 80 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1). 
2 Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavaid maaelu arengu toetusi, artikkel 80 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
11 Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
11 Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
A Commission regulation3 sets more specific requirements and lists common baseline, output, result and impact indicators. 
Komisjoni määrusega3 seatakse konkreetsemad nõuded ning määratakse ühised lähte-, väljundi-, tulemus-ja mõjunäitajad.
Definitions of the indicators, common evaluation questions and methodological guidance are given in a non-binding ‘CMEF handbook’ issued by the Commission4. 
Komisjoni välja antud mittesiduvas ühise seire-ja hindamisraamistiku käsiraamatus4 on esitatud näitajate määratlused, ühised hindamisküsimused ja metoodikaalased juhised.
Member States were responsible for setting ‘specific, verifiable objectives’ in their RDPs, with targets for the common indicators. 
Liikmesriikidel oli kohustus seada maaelu arengukavades„täpsed kontrollitavad eesmärgid” ning ühistele näitajatele kohaldatavad sihtväärtused.
As common indicators cannot fully capture all the effects of individual RDPs, Member States were also required to set a limited number of additional indicators. 
Kuna ühiste näitajate abil ei ole võimalik täielikult iga üksiku maaelu arengukava mõju väljendada, pidid liikmesriigid seadma ka piiratud arvu täiendavaid näitajaid.
Further responsibilities of Member States are to establish data collection systems and organise evaluations. 
Lisaks on liikmesriikidel kohustus luua and-mekogumisüsteem ja korraldada hindamised.
They prepare an Annual Progress Report based on the monitoring and evaluation information, which should show the progress of the programme in relation to the objectives set. 
Liikmesriigid koostavad järelevalve-ja hindamisalase teabe alusel iga-aastase eduaruande, mis peaks näitama kava edenemist seatud eesmärkide suunas.
The Member States’ Managing Authorities and Monitoring Committees are required to use the monitoring and evaluation information to help improve the quality of the programmes and their implementation. 
Liikmesriikide korraldusasutused ja seirekomisjonid peavad kasutama järelevalve-ja hindamisalast teavet kavade kvaliteedi ja rakendamise parandamiseks.
Commission staff review the Annual Progress Reports and aggregate the monitoring data. 
Komisjoni töötajad vaatavad läbi iga-aastased eduaruanded ja koguvad kokku järelevalveandmed.
They may participate as observers in the Member States’ Monitoring Committees and hold an annual meeting with the Managing Authorities to examine the main results of the previous year for each RDP. 
Nad võivad osaleda vaatlejatena liikmesriikide seire-komisjonides ning korraldavad iga-aastase koosoleku korraldusasutustega, et vaadata läbi iga maaelu arengukava eelmise aasta peamised tulemused.
The Commission is also required to produce several reports that concern the implementation and achievements of the rural development policy (see paragraph 51). 
Komisjon peab ka koostama aruanded maaelu arengu poliitika rakendamise ja saavutuste kohta (vt punkt 51).
Monitoring and evaluation has a cost. 
Järelevalve ja hindamine on seotud kuludega.
In the Member States, the EU co-finances ‘technical assistance’ which can include the costs incurred in collecting and processing monitoring data (staff, computer systems, etc.) and expenditure on studies and evaluations. 
Liikmesriikides kaasrahastab EL tehnilist abi, mis võib hõlmata järelevalveandmete kogumise ja töötlemise kulusid (töötajad, arvutisüsteemid jne) ning kulusid uuringutele ja hindamistele.
Just under 2 % of the RDP budgets (1,9 billion euros) have been allocated to technical assistance for the 2007–13 period, which also includes other technical activities such as checking the correctness of the expenditure. 
Veidi alla 2% maaelu arengukavade eelarvest (1,9 miljardit eurot) eraldati programmitöö perioodil 2007–2013 tehnilisele abile, mis hõlmab ka muid tehnilisi tegevusi, nagu kulude õigsuse kontrollimine.
Additional costs directly incurred by the Commission include syntheses of the Member States’ ex post and mid-term RDP evaluations and the running costs of an Evaluation Helpdesk and Evaluation Expert Committee5. 
Komisjoni kantud täiendavad otsekulud hõlmavad liikmesriikide maaelu arengukavade järel-ja vahehindamiste kokkuvõtte koostamist ning hindamise kasutajatoe ja hindamise eksperdikomisjoni5 jooksvaid kulusid.
3 Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
3 Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.
The complete list of common indicators is given in Annex VIII (OJ L 368, 23.12.2006, p. 15). 
Ühiste näitajate täielik nimekiri on esitatud VIII lisas (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).
4 Handbook on Common Monitoring and Evaluation Framework. 
4 „Ühise seire-ja hindamisraamistiku käsiraamat.
Guidance document, Directorate-General for Agriculture and Rural Development, September 2006. 
Suunisdokument”, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, september 2006.
5 An assessment of the technical assistance costs was not within the scope of this audit. 
5 Tehnilise abi kulude hindamine ei kuulunud käesoleva auditi ulatusse.
12 Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
12 Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
13 AUDIT SCOPE AND APPROACH 15. 
13 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 15.
The Court examined whether the Commission and Member States can show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent. 
Auditiga uuriti, kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt.
Three sub-questions structured the audit work: (a) Are there clear statements on what the rural development expenditure is intended to achieve? (b) Has reliable information been published showing what the expenditure has achieved and how efficiently it has done so? (c) Has monitoring and evaluation information been used to improve the effectiveness and efficiency of the expenditure? 
Audit keskendus kolmele alaküsimusele: a) kas tulemused, mida maaelu arengu kuludega kavatsetakse saavutada, on selgelt sõnastatud? b) kas on avaldatud usaldusväärne teave selle kohta, mida kulude abil on saavutatud ja kui tõhus on see tegevus olnud? c) kas järelevalve-ja hindamisalast teavet on kasutatud kulude mõjususe ja tõhususe suurendamiseks?
The audit primarily concerns the setting of objectives and indicator targets for the 2007–13 RDPs and the subsequent production, reporting and use of monitoring and evaluation information. 
Audit hõlmas peamiselt eesmärkide seadmist ja näitajate sihtväärtuste määramist programmitöö perioodi 2007–2013 maaelu arengukavadele ning edasist järelevalve-ja hindamisalase teabe kogumist, sellealast aruandlust ning teabe kasutamist.
The audit focused on the rural development measures audited by the Court since 2010. 
Audit keskendus maaelu arengu meetmetele, mida kontrollikoda on auditeerinud alates 2010. aastast.
Together, these represent 53 % of the total rural development expenditure programmed for 2007–13. 
Auditeeritud meetmed kokku moodustavad perioodi 2007–2013 maaelu arengu kavandatud kogukuludest 53 protsenti.
Table 2 provides a brief description of the measures audited by the Court since 2010 with the related objectives and result indicators. 
Tabelis 2 on esitatud kontrollikoja poolt alates 2010. aastast auditeeritud meetmete lühikirjeldus koos asjaomaste eesmärkide ja tulemusnäitajatega.
Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? TABLE 2 SELECTED RDP MEASURES AND RELATED RESULT INDICATORS 14 Objectives of the Axes Selected measures Description of the measures Common result indicators AXIS 1: to improve the competitiveness of agriculture and forestry by supporting restructuring, develop‐ ment and innovation Modernisation of agricultural holdings Article 20(b)(i) of Regulation (EC) No 1698/2005 Grants for investments in farm machinery and equipment, such as tractors, harvest‐ ers, farm buildings, manure storage, irrigation facilities, etc. ‐ Number of holdings introdu‐ cing new products and/or techniques; ‐ Increase in gross value added in supported holdings. 
Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt? TABEL 2 MAAELU ARENGUKAVADE VALITUD MEETMED JA NENDEGA SEOTUD TULEMUSNÄITAJAD 14 Telje eesmärk Meede Meetme kirjeldus Ühised tulemusnäitajad TELG 1: põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine, toetades ümberkorraldamist, arendamist ja innovatsiooni Põllumajandusettevõtete moderniseerimine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 lõike b alapunkt i Toetused investeeringuteks põllumajandus-masinatesse ja seadmetesse, nagu traktorid, kombainid, põllumajandushooned, sõnniku-hoidlad, niisutusseadmed. –Uusi tooteid või meetodeid juurutanud ettevõtjate arv. –Toetust saavate põllumajandusettevõtete kogulisandväärtuse kasv.