natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2) Germany Ń 4 cases; Belgium, France and the UK Ń 3 cases; Austria, Ireland and the Netherlands Ń 2 cases; Finland, Hungary, Italy and Poland Ń 1 case. 
(2) Saksamaa — 4 juhtu; Belgia, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik — 3 juhtu; Austria, Iirimaa ja Madalmaad — 2 juhtu; Soome, Ungari, Itaalia ja Poola — 1 juht.
So far, France and Germany have not provided answers to the request of the Court. 
Prantsusmaa ja Saksamaa ei ole siiani kontrollikoja teabetaotlusele vastanud.
At the Commission, the operation of the relevant departments was examined including a review of the management of the Fiscalis programme. 
Komisjonis uuriti vastavate osakondade tööd, sealhulgas Fiscalise programmi juhtimist.
In addition, use has been made of reports and work of National Audit Offices in Member States that have performed similar audits. 
Lisaks kasutati sarnaseid auditeid läbi viinud liikmesriikide riiklike auditeerimisasutuste aruandeid ja tööd.
OBSERVATIONS Exchange of information on request between Member States 18. 
TÄHELEPANEKUD Liikmesriikidevaheline teabevahetus päringu korral 18.
Article 5 of the regulation provides for Member States to exchange information on request. 
Määruse artiklis 5 on sätestatud, et liikmesriigid vahetavad teavet päringu tegemise korral.
As a rule, any information that may help to effect a correct assessment of VAT may be subject to a request, including any information relating to specific cases. 
Reeglina võib olla päringu teemaks mis tahes teave, mis võib aidata käibemaksu õigesti arvutada, sealhulgas mis tahes erijuhte puudutav teema.
In order to obtain the information sought by the tax administration in another Member State, the requested authority is required to proceed as though acting on its own account. 
Selleks, et saada teise liikmesriigi maksuameti poolt soovitud teavet, peab päringu saanud ametiasutus käituma nagu ta tegutseks omal algatusel.
Intensity of cooperation 19. 
Koostöö intensiivsus 19.
Since the regulation came into force on 1 January 2004, the number of requests for information has increased by 62 %. 
Pärast määruse jõustumist 1. jaanuaril 2004 on teabepäringute arv kasvanud 62 % võrra.
It went up from 18 162 requests in 2003 to 29 381 in 2006. 
See kasvas 18 162 päringult 2003. aastal 29 381 päringuni 2006. aastal.
Increase in exchanges of information mainly due to enlargement 20. 
Teabevahetuse kasvu põhjustas peamiselt laienemine 20.
However, an analysis of the figures provided by Member States to the Commission (4) shows that this increase appears to be mainly attributable to enlargement (5) with the number of requests sent amongst EU-15 in 2005 and 2006 being below the level reached in 2004 (see Table 1). 
Vaatamata sellele näitab liikmesriikide poolt komisjonile esitatud andmete analüüs, (4) et kasv oli peamiselt laienemisest tingitud,(5) EL 15 piires saadetud päringute arv oli 2005. ja 2006. aastal väiksem kui 2004. aastal (vt tabel 1).
(3) Special Report No 9/98 concerning the protection of the financial interests of the European Union in the field of VAT on intra-Community trade (OJ C 356, 20.11.1998, p. 1) and Annual Report 2001, paragraphs 1.45 to 1.55 (OJ C 295, 28.11.2002, p. 
(3) Eriaruanne nr 9/98 Euroopa ühenduse finantshuvide kaitse kohta ühendusesisese kaubanduse käibemaksu valdkonnas (EÜT C 356, 20.11.1998, lk 1) ja 2001. aasta aastaaruanne, punktid 1.45–1.55 (EÜT C 295, 28.11.2002, lk 9).
(4) Figures for 2006 are still provisional. 
(4) 2006. aasta andmed ei ole veel lõplikud.
(5) From EU-15 to EU-25 on 1 May 2004. 
(5) EL 15st EL 25ks 2004. aasta 1. mail.
25.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 20/9 Table 1 Number of requests for exchange of information (according to requesting Member States) Year Requests exchanged amongst EU-15 2002 17 059 2003 18 162 2004 21 587 2005 19 649 2006 20 533 Requests sent or received by EU-10 Ń Ń 514 6 100 8 848 Total number of requests 17 059 18 162 22 101 25 749 29 381 Source: Member State statistics pursuant to Commission Regulation (EC) No 1925/2004, audit calculations. 
25.1.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 20/9 Tabel 1 Teabevahetuse päringute arv (vastavalt päringu teinud liikmesriigile) Aasta EL 15 vahel vahetatud päringud 2002 17 059 2003 18 162 2004 21 587 2005 19 649 2006 20 533 EL 10 poolt esitatud või saadud päringud — — 514 6 100 8 848 Päringute arv kokku 17 059 18 162 22 101 25 749 29 381 Allikas: Liikmesriikide statistika vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1925/2004, auditi kalkulatsioonid.
2006 statistics provisional. 
2006. aasta esialgsed andmed.
In 2006, more than 3,3 million traders across the EU declared that they had made acquisitions from other Member States. 
2006. aastal deklareerisid peaaegu 3,3 miljonit ettevõtet kogu ELis, et nad on teinud teistest liikmesriikidest hankeid.
This means that even with the conservative assumption that each of the 29 381 exchanges of information on request in 2006 concerned different traders, the probability of being subject to such an exchange of information was below 0,9 %. 
See tähendab, et isegi lähtudes tagasihoidlikust oletusest, et 2006. aastal 29 381 päringu alusel toimunud teabevahetuse juhtu hõlmasid erinevaid ettevõtteid, oli sellise teabevahetuse toimumise tõenäosus väiksem kui 0,9 %.
In reality, the probability was even lower, as a number of companies were subject to several requests. 
Tegelikkuses oli tõenäosus isegi madalam, kuna paljude ettevõtete kohta esitati mitu taotlust.
Limited direct contact between local offices 22. 
Kohalike asutuste vahelised otsesed kontaktid olid piiratud 22.
An important reason why cooperation has not become more intensive is the limited exploitation of the possibilities of decentralisation offered by the regulation. 
Oluline põhjus, miks koostöö ei ole muutunud intensiivsemaks on määruses võimaldatud detsentraliseerimise piiratud kasutamine.
When adopting the regulation, the Council stated (1) that, up to then, there had not been enough direct contact between local tax offices, with communication between central liaison offices being the rule and that this centralisation had led to under-use of the arrangements for administrative cooperation. 
Määruse vastuvõtmisel sätestas komisjon, (1) et kuni selle ajani ei olnud kohalike maksuasutuste vahel piisavalt otseseid kontakte, reegliks oli teabevahetus kesksete sideorganite vahel ning tsentraliseerimine oli viinud halduskoostöö võimaluste alakasutamiseni.
The Council concluded that provisions should be made to bring about more direct contacts between services. 
Nõukogu otsustas, et talituste vahel peaks olema rohkem otseseid kontakte.
Limited use has been made so far by Member States of this option. 
Liikmesriigid on siiani seda võimalust vähe kasutanud.
Only a few Member States (2) have devolved competence to territorial services. 
Ainult mõned liikmesriigid (2) on detsentraliseerinud pädevust kohalikele talitustele.
If such decentralisation is implemented only in a minority of Member States, it fails to produce its full effects as there are no counterparts for decentralised cooperation in most of the other Member States. 
Kui sellist detsentraliseerimist kasutatakse ainult vähestes liikmesriikides, siis ei pääse selle täielik mõju esile, kuna enamikes teistes liikmesriikides puudub koostööks vajalik teine osapool.
(1) See recital 12 of the regulation. 
(1) Vt määruse põhjendust 12.
(2) In Finland and France this competence has been systematically and comprehensively delegated to regional tax offices. 
(2) Soomes ja Prantsusmaal on seda pädevust järjepidevalt ja tõhusalt delegeeritud piirkondlikele maksuasutustele.
Timeliness of replies Half of the requests answered late 24. 
Vastuste õigeaegsus Pooltele päringutele vastati viivitustega 24.
Therefore the regulation obliges Member States to exchange information as quickly as possible and no later than three months after the receipt of a request. 
Seetõttu kohustab määrus liikmesriike vahetama teavet nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui kolm kuud pärast päringu vastuvõtmist.
Where the requested authority is already in possession of that information, the time limit is reduced to one month. 
Kui teave on juba päringu saanud asutuse käsutuses, on ajapiirang lühendatud ühele kuule.
Statistics for 2006 provided by Member States show that almost 50 % of requests were not answered within the deadline. 
Liikmesriikide poolt esitatud statistika 2006. aasta kohta näitas, et peaaegu 50 % protsendile päringutest ei vastatud tähtaja piires.
This figure was even higher than in 2005 when 42 % of the replies were late. 
See arv oli isegi suurem kui 2005. aastal, mil vastati viivitustega 42 % päringutest.
Late replies occur in all Member States but their frequency varies significantly between Member States. 
Viivitustega vastuseid esineb kõikides liikmesriikides, kuid nende sagedus erineb oluliselt liikmesriikide vahel.
In 2006, two Member States (3) replied within the deadline in almost 90 % of cases, whereas eight Member States (4) replied late in more than 50 % of cases (see Table 2). 
2006. aastal vastasid kaks liikmesriiki (3) tähtaja piires ligikaudu 90 % juhtudest, samal ajal kui kaheksa liikmesriiki (4) vastasid viivitustega rohkem kui 50 % juhtudest (vt tabel 2).
(3) Lithuania and Slovenia. 
(3) Leedu ja Sloveenia.
(4) Czech Republic, Denmark, Spain, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands and Portugal. 
(4) Tšehhi Vabariik, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad ja Portugal.
27. cerned, the statistics showed a decrease in the number of times for which this deadline has been met from 2 154 cases in 2004 down to 1 885 in 2006. 
27. statistika nende kordade arvu vähenemist, kus tähtajast kinni pee-ti, 2 154 juhult 2004. aastal 1 885 juhuni 2006. aastal.
Compared to the total number of requests, this means that the share of early replies fell from 9,7 % in 2004 to 6,4 % in 2006. 
Võrreldes päringute koguarvuga, tähendab see, et õigeaegsete vastuste osa vähenes 9,7 protsendilt 2004. aastal 6,4 protsendini 2006. aastal.
In addition, in certain Member States visited, a number of requests were found to have remained outstanding for one year or more. 
Lisaks tuvastati teatud külastatud liikmesriikides päringuid, mis olid vastamata aasta või rohkema aja jooksul.
In Italy for example, there were, at the time of the CourtŐs audit visit in May 2006, 182 unanswered requests received in the last four months of 2004 alone. 
Itaalias näiteks oli kontrollikoja auditikäigu ajal 2006. aasta mais 182 vastamata päringut, mis olid saadud ainuüksi 2004. aasta viimase nelja kuu jooksul.
In the United Kingdom, in early 2006, 121 requests were still outstanding from 2003 and 2004. 
Ühendkuningriigis oli 2006. aasta algul jätkuvalt vastamata 121 päringut 2003. ja 2004. aastast.
Few interim replies 29. 
Vaheetapi vastuseid kasutatakse vähe 29.
The regulation stipulates explicitly that where the requested authority is unable to respond by the deadline it shall inform the requesting authority in writing forthwith of the reasons for this and when it would be able to respond. 
Määruses sätestatakse selgesõnaliselt, et kui päringu saanud ametiasutusel ei ole võimalik tähtajaks vastata, peab ta päringu esitanud ametiasutust koheselt viivituse põhjustest ja vastamise ajast kirjalikult teavitama.
Nevertheless, prior notice of probable delays is only rarely given. 
Vaatamata sellele teavitatakse arvatavatest viivitustest eelnevalt harva.
Statistics from Member States for 2006 showed that in only 5 % of all cases (737 out of 14 565 late replies) had delays been notified to the requesting authorities. 
Liikmesriikide statistika 2006. aasta kohta näitas, et ainult 5%-l kõikidest juhtudest (737 viivitustega vastust 14 565 viivitustega vastusest), teavitati päringu saatnud ametiasutust viivitustest.
Absence of such notification prevents the requesting Member State from taking alternative action in the knowledge that the request will not be promptly answered. 
Kui viivitustest päringu saatnud liikmesriigile teada ei anta, ei ole tal võimalik midagi muud ette võtta, teadmata, et päringule ei vastata koheselt.
Furthermore, during the audit only very few cases were found where partial information was given that was already in the possession of the requested authority and therefore rapidly As far as the replies given within one month are con- 
Lisaks leiti auditi käigus ainult väga üksikud juhud, kus anti osalist teavet, mis oli juba päringu saanud asutuse käsutuses Mis puudutab ühe kuu jooksul antud vastuseid, näitas
25.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 20/11 available, followed by a more comprehensive answer once tax control visits had taken place. 
25.1.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 20/11 ja seetõttu kiiresti kättesaadav, millele järgnes põhjalikum vastus pärast maksukontrolli käikude toimumist.
Lack of priority given to requests by local tax offices 32. 
Kohalikes maksuasutustes ei pööratud päringutele piisavalt tähelepanu 32.
The audit revealed a number of factors which impact negatively on the timeliness of replies. 
Auditi käigus paljastati mitmeid tegureid, mis mõjutavad negatiivselt vastuste õigeaegsust.
Most of the delays in responding to requests occur at Local Tax Office (LTO) level. 
Enamus päringutele vastamisega seonduvaid viivitusi leiab aset kohalike maksuasutuste tasandil.
Mechanisms are not always in place to ensure that LTOs give as much priority to administrative cooperation as to their other activities (1). 
Alati ei ole paigas mehhanismid, mis tagaksid, et kohalikud maksuasutused pööraksid sama palju tähelepanu halduskoostööle kui oma teistele tegevustele (1).
A similar observation was made in a report provided by the National Audit Office of Denmark (NAOD) (2). 
Sarnane tähelepanek tehti Taani riikliku auditeerimisasutuse poolt koostatud aruandes (2).
Danish customs and tax authorities had set target figures for compliance with case processing time limits, but, at the time of the audit, requests from the tax authorities of other countries were not included in these target figures. 
Taani tolli-ja maksuasutused olid seadnud sihtarvud, et järgida juhtude käsitlemise tähtaegu, aga auditi toimumise ajal ei hõlmanud need teiste riikide maksuhaldurite päringuid.
According to a follow-up report by the NAOD, the minister responsible has taken initiatives to deal with the issue. 
Vastavalt Taani riikliku auditeerimisasutuse järelaruandele on vastutav minister võtnud initsiatiivi küsimusega tegelemiseks.
A number of other causes were found which have a negative impact on the treatment of requests for information. 
Leiti mitmeid teisi põhjuseid, millel on negatiivne mõju teabepäringute käsitlemisele.
These included: inadequate use of the information request forms (e.g. multiple requests in a single standard form, over use of Ôfree-textŐ boxes of these forms and use of non-electronic communications) by the sending Member States, difficulties in understanding what was actually requested (e.g. due to unclear information, language problems or mistakes in using the standard forms), and doubts about the usefulness of certain requests in the Member States receiving them. 
Sealhulgas: puudulik teabepäringute esitamise vormide kasutamine (st mitmed päringud ühtsel tüüpvormil, vaba teksti lahtrite liigne kasutamine vormidel ja mit-teelektroonilise teabevahetuse kasutamine) päringu esitanud liikmesriikide puhul, raskused arusaamisel, millist teavet tegelikult taotletakse (st ebaselge teabe, keeleprobleemide või tüüpvormide kasutamisel tehtud vigade tõttu), ja kahtlused teatavate päringute kasulikkuses teabepäringu vastuvõtnud liikmesriikide puhul.
Weaknesses in monitoring systems of some Member States 34. 
Puudused mõnede liikmesriikide järelevalvesüsteemides 34.
Delays can also be caused by the fact that not all Member States have set up adequate systems for monitoring and managing timely response to requests. 
Viivitusi võib ka põhjustada asjaolu, et mitte kõik liikmesriigid ei ole päringutele õigeaegse vastamise tagamiseks kohaldanud asjakohaseid järelevalve-ja haldussüsteeme.
Positive examples of such management of requests received were found in Luxembourg, Poland, Slovenia and the UK, where CLOs set internal deadlines and monitor them effectively. 
Päringute haldamise positiivseid näiteid leiti Luksemburgis, Poolas, Sloveenias ja Ühendkuningriigis, kus kesksed sideor-ganid kehtestasid sisetähtaegu ja jälgisid tõhusalt nendest kinnipidamist.
In Italy, where the software put in place for this purpose by the CLO was not effectively used, cases of input errors and missing data were found which led to mismanagement of requests. 
Itaalias ei kasutatud selleks eesmärgiks kasutusele võetud tarkvara tõhusalt, seal leiti sisestatud andmetes vigu ja ebapiisavaid andmeid, mis tõi kaasa päringute puuduliku käsitlemise.
In the CLO reminders to liaison departments were programmed for only 10 days before the expiry of deadlines, too late for necessary action to be undertaken. 
Keskse sideorgani meeldetuletuskirjad sideüksustele olid programmeeritud ainult 10 päeva enne tähtaja aegumist, mis on liiga hilja vajalike meetmete võtmiseks.
(1) Article 5(4) of the regulation stipulates that, in order to obtain the information sought by a requesting authority from another Member State, the requested authority shall proceed as though acting on its own account. 
(1) Määruse artikli 5 lõikes 4 sätestatakse, et soovitava teabe hankimiseks teise liikmesriigi päringu esitanud asutusele tuleb päringu saanud asutusel toimida nii, nagu tegutseks ta omal algatusel või oma asukoha-maa teise ametiasutuse taotlusel.
(2) Report to the Public Accounts Committee on measures to counter VAT carousel fraud, The National Audit Office of Denmark, September 2006. 
(2) Aruanne riigi rahandust käsitlevale komisjonile meetmete kohta käibemaksualaste karussellpettustega võitlemisel, Taani Riiklik Kontrolliasutus, 2006. aasta september.
Though both the Dutch and French CLOs set intermediate deadlines for the LTOs to respond to requests received, in neither CLO was there evidence of monitoring of these timetables. 
Kuigi nii Madalmaade kui Prantsusmaa kesksed sideorga-nid kehtestasid kohalikele maksuasutustele päringutele vastamise vahetähtajad, ei leitud kummaski sideorganis tõendusmaterjali, et nende ajakavade üle oleks järelevalvet teostatud.
Only where reminders were received from the requesting Member State was any action taken towards the LTO which was late in providing answers. 
Ainult juhul kui päringu esitanud liikmesriigilt saadi meeldetuletus, võeti päringule vastamisega viivitanud kohaliku maksuasutuse suhtes meetmed.
Weaknesses in the organisational set-up of CLOs 38. 
Kesksete sideorganite organisatsioonilises ülesehituses esines puudusi 38.
In some Member States visited with a high number of late replies, the Court found that complicated organisational set-ups also contribute to delays and create problems in monitoring. 
Kontrollikoda leidis, et mõnes külastatud liikmesriigis, kus viivitustega vastuste arv oli suur, põhjustas viivitusi ja probleeme järelevalve osas ka keeruline organisatsiooniline ülesehitus.
In Italy, in addition to the CLO, there are three liaison departments at central Member State level, all of them equally competent in the field of VAT cooperation. 
Itaalias on lisaks kesksele sideorganile liikmesriigi kesktasandil kolm sideüksust, kes kõik on käibemaksu koostöö valdkonnas võrdselt pädevad.
Other Member States are free to contact each time any one of the three liaison departments and send the requests directly to the department selected. 
Teised liikmesriigid võivad iga kord võtta ühendust ükskõik millisega kolmest üksusest ja saata päringud otse valitud üksusesse.
Working procedures of the three liaison departments are not harmonised and there is insufficient coordination amongst them and weak supervision by the CLO. 
Kolme sideüksuse töökord on ühtlus-tamata, nendevaheline koostöö ei ole piisav ja keskse sideorgani järelevalve on puudulik.
Furthermore, such an organisational set-up is not in line with the regulation which provides (3) that liaison departments have to be given specific territorial competence or specialised operational responsibility. 
Lisaks ei ole selline organisatsiooniline ülesehitus kooskõlas määrusega, kus sätestatakse, (3) et sideüksus-tel peab olema kindel territoriaalne pädevus või erialane tegevuspädevus.
The Dutch CLO comprises two independent operating units, one located in Amsterdam and the other in Almelo, each with its own management structure. 
Madalmaade keskne sideorgan koosneb kahest sõltumatust tegevusüksusest, millest üks asub Amsterdamis ja teine Ame-los, kummalgi on oma haldusstruktuur.
The Court found cases where it took nearly three months before replies to requests provided by LTOs were passed on to the requesting Member States. 
Kontrollikoda leidis juhte, kus kulus ligikaudu kolm kuud, enne kui kohalike maksuasutuste vastus päringule saadeti edasi päringu esitanud liikmesriigile.
In these cases, LTOs had delivered replies to the CLO in Almelo which were transmitted to the CLO Amsterdam from where they were sent to the requesting Member States. 
Neil juhtudel olid kohalikud maksuasutused saatnud vastused sideorganile Almelos, kust need edastati Amsterdami, kust need saadeti edasi päringu esitanud liikmesriigile.
In Germany, according to the information made available to other Member States (4), the tasks of the CLO have been split between three units of the Central Federal Tax Office, one based in Bonn, the two others in Saarlouis. 
Saksamaal, vastavalt teistele liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud teabele, (4) on keskse sideorgani ülesanded jagatud kolme keskse föderaalse maksuameti vahel, millest üks asetseb Bonnis ja kaks teist Saarlouisis.
No information was made available to other Member States about who was heading the CLO. 
Teistele liikmesriikidele ei oldud antud mingit teavet selle kohta, kes keskset sideorganit juhib.
The coordination problems caused by the complicated organisational structures and the weaknesses of monitoring systems contribute to the significant discrepancies in the statistics produced by different Member States. 
Keeruliste organisatsiooniliste struktuuride ja puudulike järelevalvesüsteemide põhjustatud kooskõlastamisprobleemid põhjustasid märkimisväärseid lahknevusi erinevate liikmesriikide poolt esitatud statistikas.
In several cases there are significant differences between the number of requests which a Member State claims to have received and the number of requests which other Member States claim to have sent it (see Table 3). 
Paljudel juhtudel esines märkimisväärseid erinevusi päringute arvus, mida liikmesriik väitis end olevat saanud ja päringute arvus, mida teine liikmesriik väitis end olevat saatnud (vt tabel 3).
(3) Article 2(3). 
(3) Artikli 2 lõige 3.
(4) Document ÔKontaktpunkte fr die gegenseitige Amtshilfe im Bereich der Umsatzsteuer, Stand: 1 Februar 2007Ő. 
(4) Dokument „Kontaktpunkte für die gegenseitige Amtshilfe im Bereich der Umsatzsteuer, Stand: 1. Februar 2007”.