natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Keystepshavenotbeenanalysedsothatlessonscanbelearned ................... andbudgetsweresystematicallyunder-utilised................................. DECENTRALISEDIMPLEMENTATION........................................... wasachoicebytheCommission ........................................... but the lack of preparation by the Commission and the tight time frame led to difficulties withdecentralisation..................................................... and the CommissionŐs management was not always suited to Sapard countriesŐ needs MAINRESULTSOFSAPARD .................................................. 
DETSENTRALISEERITUDELLUVIIMINE ............................................. olikomisjonivalik .......................................................... kuid komisjoni puudulik ettevalmistus ja tihe ajakava tekitasid detsentraliseerimisel raskusi jakomisjonijuhtimisviiseivastanudalatiSapardiriikidevajadustele ...................
TherewaslittlecontributiontoachievingÔEUstandardsŐ ......................... Targetswerenotalwaysclear .............................................. and reporting on objectives and priorities by the Commission was not as required Institution building has been positive except for agri-environment . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Käibemaksu lisamine abikõlblike kulutuste hulka ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist “EListandardite”saavutamiseleiolnuderilistedasiminekut...........................
Systemsweregenerallyworkinginpractice ................................... buttherewasalackofsupportingelementsinfiles ............................. 
Eesmärgidpolnudalatiselged ................................................. ja komisjoni aruandlus eesmärkide ja prioriteetide osas ei olnud nõuetekohane . . . . . . . . . . .
Sapardsystemsreliedonotherweakersystems ................................ andnationalrulesoninterestwereinconflictwithSapardrules ................... 
Ja siseriiklikud intressialased eeskirjad olid vastuolus Sapardi eeskirjadega . . . . . . . . . . . . . . .
Potential beneficiaries lack own resources and have difficulties in obtaining credit andtherewereheavyadministrativeprocedures ............................... which had as an effect that only financially strong beneficiaries are supported . . . . . . . . 
Potentsiaalsetel abisaajatel jääb puudu omavahenditest ja neil on raskusi krediidi saamisega Ninghaldusprotseduuridolidkeerukad ..........................................
ACTIONREQUIREDBYTHECOMMISSION ...................................... because insufficient rules and checks result in expenditure on general costs being misspent . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . and there is a lack of assurance that money is well spent under private procurement rules CONCLUSIONSANDRECOMMENDATIONS ..................................... 
18 Lisa2 Läbivaadatudprojektidenimekiri.........................................................
18 ANNEX2 Listofprojectsreviewed ........................................................ 
19 Komisjonivastused .......................................................................
30.11.2004 EN Official Journal of the European Union EXECUTIVE SUMMARY I. The Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard) is the first external aid programme which is implemented in a decentralised manner. 
30.11.2004 ET Euroopa Liidu Teataja KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE I. Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelne programm Sapard on esimene välisabi programm, mida viiakse ellu detsentraliseeritult.
The objectives of the programme are to contribute to the implementation of the Community acquis and to solve problems for the adaptation of the agricultural sector and rural areas in the 10 countries which benefit from Sapard aid (1). 
Programmi eesmärgid on kaasa aidata ühenduse õigustiku rakendamisele ning põllumajandussektori kohandamise ja maapiirkondadega seotud probleemide lahendamisele kümnes Sapardilt abi saavas riigis.
These 10 countries are hereafter referred to as Ôthe Sapard countriesŐ. 
(1) Neid kümmet riiki nimetatakse siinkohal edaspidi “Sapardi riikideks”.
Due to the large increase in the pre-accession budget, which for Sapard was to be managed by newly created structures under newly created rules, the Court performed an audit which aimed at answering the question: ÔHas Sapard been well managed?Ő (see paragraphs 1 to 10). 
Olulise kasvu tõttu liitumiseelses eelarves, mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, viis kontrollikoda läbi auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?” (vt punktid 1–10).
The answer to that question is that management has been of mixed quality. 
Vastus sellele küsimusele on, et juhtimise kvaliteet on olnud erineva tasemega.
That said, the pace of the implementation of Sapard has increased but the main objectives had not been achieved by the end of 2003. 
Sapardi elluviimine on küll kiirenenud, kuid 2003. aasta lõpuks olid põhieesmärgid saavutamata.
There have been delays in implementation in most of the Sapard countries caused in part by a lack of guidance and advice from the Commission and the steep learning curve that the countries faced, and some measures have not been activated. 
Programmi rakendamise hilinemine enamikes Sapardi riikides johtus osaliselt komisjoni suuniste ja nõuannete puudumisest, sellest, et riikidel tuli lühikese ajaga omandada palju uut, ning asjaolust, et osa meetmetest ei ole veel kasutusele võetud.
Large proportions of available funds remained unused and budgets were systematically over-estimated, because considerable time was needed to set up and implement Sapard. 
Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata ja eelarvevahendeid hinnati pidevalt üle, sest märkimisväärne aeg kulus Sapardi käivitamisele ja rakendamisele.
Detailed implementation principles and rules were not ready when the Council adopted the Sapard Regulation in June 1999. 
Üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja reeglid olid veel välja töötamata, kui nõukogu Sapardi määruse 1999. aasta juunis vastu võttis.
Systems needed to be set up in the Sapard countries, which took a long time in some cases, for which the Commission did not analyse the reasons. 
Vajalike süsteemide juurutamine Sapardi riikides oli mõnel juhul aeganõudev, selle põhjuseid komisjon aga ei analüüsinud.
Since the start of Sapard in the countries concerned, heavy administrative procedures, stricter than required by the Sapard rules, have hampered a rapid and efficient implementation of the programme (see paragraphs 11 to 25). 
Alates Sapardi käivitamisest kõnealustes riikides on keerukad ja Sapardi eeskirjades ettenähtust rangemad haldusprotseduurid takistanud programmi kiiret ja tõhusat rakendamist (vt punktid 11–25).
The CommissionŐs option for decentralised implementation was correct given the likely large numbers of projects to be financed, but it under-estimated the time which would be needed for this to be done. 
Komisjoni valik programmi detsentraliseeritud elluviimise kasuks oli õigustatud, arvestades finantseeritavate projektide tõenäoliselt suurt hulka, kuid selles alahinnati vajaminevat aega.
Although the Commission organised seminars and had other contacts with Sapard countries, its decentralised management for Sapard does not guarantee that implementation problems are actively and systematically identified and followed up. 
Ehkki komisjon korraldas seminare ja oli Sapardi riikidega muul viisil ühenduses, ei taga komisjoni detsentraliseeritud Sapardi juhtimine rakenduslike probleemide aktiivset ja järjepidevat kindlakstegemist ning järelkontrolli.
Because of this, best practices were not applied in all the Sapard countries (see paragraphs 26 to 35). 
Seetõttu ei kasutatud mitte kõigis Sapardi riikides parimaid lahendusi (vt punktid 26–35).
V. In the first four years of implementation, only 323 million euro (14,8 %) of the available budget of 2 183 million euro was paid to final beneficiaries. 
V. Programmi elluviimise nelja esimese aasta jooksul maksti lõplikele abisaajatele välja ainult 323 miljonit eurot (14,8 %) olemasolevast 2 183 miljonit euro suurusest eelarvest.
Due to the low level of spending during the pre-accession period, which for 8 of 10 of the beneficiary countries is from 1 January 2000 until 1 May 2004, there has been only a minor contribution to the objectives defined for Sapard. 
Kulude madala taseme tõttu liitumis-eelsel perioodil, mis kümnest abisaajariigist kaheksa puhul kestis 1. jaanuarist 2000 kuni 1. maini 2004, on panus Sapardis määratletud eesmärkide täideviimisse olnud kesine.
For Bulgaria and Romania, for which the pre-accession period is foreseen to last until 1 January 2007, a much higher impact can be expected. 
Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kelle liitumiseelne periood kestab eeldatavasti 1. jaanuarini 2007, võib oodata märksa suuremat mõju.
In Poland, Sapard will pay at least 17,7 million euro in the form of VAT to the state budget which does not contribute to the objectives of Sapard (see paragraphs 36 to 40). 
Poolas maksab Sapard vähemalt 17,7 miljonit eurot käibemaksuna riigieelarvesse, mis ei soodusta Sapardi eesmärkide elluviimist (vt punktid 36–40).
The first results of completed projects show that the money for agricultural processing has generally been spent on projects which increase the quantity of agricultural production, more than on projects which improve the quality of agricultural production (meeting quality and health standards and protection of the environment) (see paragraphs 41 to 47). 
Lõpuleviidud projektide esimesed tulemused näitavad, et põllumajandustööstusele eraldatud raha on üldjuhul kasutatud pigem projektideks, mis suurendavad põllumajandustoodangut, kui sellisteks, mis parandavad põllumajandustoodangu kvaliteeti (kvaliteedi-ja tervishoiunõuete täitmine ja keskkonnakaitse) (vt punktid 41–47).
The Commission did not report on how well Sapard achieved its objectives, but instead focused on institution building. 
Komisjon ei esitanud teavet selle kohta, kui hästi Sapard oma eesmärke täitis, vaid keskendus selle asemel institutsioonide väljaarendamisele.
This has been positive, because Sapard could provide national administrations with hands-on experience for the management of EU funds after accession. 
See on olnud iseenesest positiivne, kuna Sapardi kaudu saavad riiklikud ametivõimud praktilisi kogemusi ELi vahendite juhtimiseks pärast liitumist.
However, for one of the most important measures after accession, agri-environment, the effect was limited (see paragraphs 48 to 57). 
Ühe tähtsama liitumisjärgse meetme — põllumajandusliku keskkonna — osas oli mõju aga siiski piiratud. (vt punktid 48–57).
A requirement under Sapard is prior approval, by the Commission, based on its audits, of the systems set up by the countries concerned. 
Üks Sapardi nõuetest on komisjoni audititel põhinev eelnev heakskiit kõnealustes riikides rajatud süsteemidele.
This requirement is a key difference from comparable programmes in Member States, which can start with implementation without such audits or prior approval of the systems by the Commission (see paragraphs 58 to 60). 
See nõue on põhiline erinevus võrreldes sarnaste liikmesriikides toimivate projektidega, mille elluviimist võib alustada ilma selliste auditite või süsteemide eelneva heakskiiduta komisjoni poolt (vt punktid 58–60).
(1) These 10 countries are: Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Slovakia, Slovenia and Romania. C 295/3 
C 295/3 (1) Need kümme riiki on Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia, Sloveenia ja Rumeenia.
C 295/4 EN Official Journal of the European Union 30.11.2004 IX. 
C 295/4 ET Euroopa Liidu Teataja 30.11.2004 IX.
The Court found for the Sapard systems that key concepts were included, that procedures were well-documented, that the systems which existed on paper were generally working in practice and that for most files reviewed the checking procedures were followed. 
Kontrollikoda leidis Sapardi süsteemide osas, et neis kajastusid kesksed valdkonnad, menetlused olid hästi dokumenteeritud, paberil olevad süsteemid toimisid üldjuhul praktikas ja enamuse läbivaadatud toimikute osas rakendati kontrolliprotseduure.
A difficulty was that other related systems, which provided input to the Sapard systems but which did not receive prior approval by the Commission, were not of the same quality. 
Raskusi põhjustas asjaolu, et Sapardit lähteandmetega varustanud süsteemid, mida komisjon eelnevalt heaks ei kiitnud, ei olnud kvaliteedilt samal tasemel.
This was in particular the case for the national checks on compliance with quality, health and environmental standards, which were found to be insufficient (see paragraphs 61 to 80). 
See puudutas eelkõige kvaliteedi-, tervishoiu-ja keskkonnastandardite järgimise alast riiklikku kontrolli, mis leiti olevat ebapiisav (vt punktid 61–80).
X. Key implementation problems were that potential beneficiaries lacked own resources, had difficulties in obtaining credit and were faced with heavy administrative procedures. 
X. Peamised rakendusprobleemid tulenesid sellest, et potentsiaalsetel abisaajatel jäi puudu omavahenditest, neil oli raskusi krediidi saamisega ning nad pidid läbi tegema keerukad haldusprotseduurid.
The result of this was that Sapard favoured the financially strong and the better organised with sufficient capital or access to loans. 
Selle tulemusel eelistas Sapard majanduslikult tugevaid ja paremini organiseeritud abitaotlejaid, kellel oli piisav omakapital või head laenusaamisvõimalused.
For smaller farms and firms which have the greatest efforts to make in meeting standards to modernise and increase efficiency, this was a major handicap (see paragraphs 81 to 97). 
Väiksematele taludele ja ettevõtetele, kes peavad tegema kõige suuremaid pingutusi, et standarditele vastata, vahendeid moderniseerida ja tõhusust suurendada, oli see abi saamisel suureks takistuseks (vt punktid 81–97).
The rules and the checks for private procurement and for general costs were insufficient. 
Eeskirjad ja kontrollid erahangete ja üldkulude osas olid ebapiisavad.
Effective checks to prevent the acceptance and payment of overstated invoices were not made (see paragraphs 98 to 109). 
Tõhusaid kontrolle suuremana näidatud arvete vastuvõtmise ja väljamaksmise ärahoidmiseks ei tehtud (vt punktid 98–109).
INTRODUCTION What is Sapard? 
SISSEJUHATUS Mis on Sapard?
The Luxembourg European Council of December 1997 took decisions to launch the enlargement process with the objective of preparing the applicant countries for accession to the Union. 
Luxembourg’i Euroopa Ülemkogu võttis 1997. aasta detsembris vastu laienemisprotsessi käivitamise otsused eesmärgiga valmistada kandidaatriike ette liiduga ühinemiseks.
This included an enhanced pre-accession strategy intended to enable the countries of central and eastern Europe to eventually become members of the European Union and, to that end, to align themselves as far as possible with the Community acquis (1). 
See hõlmas ühinemiseelse strateegia tõhustamist, et võimaldada Kesk-ja Ida-Euroopa riikidel lõpuks Euroopa Liidu liikmeks saada ning juhinduda selleks võimalikult palju ühenduse õigustikust.
As part of the pre-accession strategy, it was decided to increase substantially pre-accession aid: alongside the already existing Phare programme (2), it would comprise a structural instrument and aid for agriculture as from 2000. 
(1) Ühinemiseelse strateegia osana otsustati oluliselt suurendada ühinemiseelset abi: kõrvuti juba olemasoleva PHARE programmiga (2) hõlmaks see 2000. aastast alates struktuuripoliitika rahastamisvahendeid ja põllumajandusabi.
Accordingly, the Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard) was launched on 1 January 2000. 
1. jaanuaril 2000 käivitati vastavalt põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (Sapard).
The programme has been managed under Chapter 1 of Title B7 (Pre-accession strategy) of the budget (4). 
Seda programmi hallati eelarve (4) rubriigi B7-0 peatüki 1 all (ühinemiseelne strateegia).
The amounts made available for the 10 Sapard countries for the years 2000-2003 were 2 183 million euro (5). Annex 1 provides a breakdown by country of this amount. 
Kümnele Sapardi riigile eraldati aastatel 2002–2003 vahendeid 2 183 miljonit eurot. (5) Lisas 1 on toodud selle summa jaotus riikide vahel.
Sapard provides aid from EU and national funds of up to 50 % to agricultural producers (mainly for on-farm investments in agricultural machines) and processing plants (mainly for investments in equipment), the remaining part (50 % or more) being financed by the beneficiary (6). 
Sapard annab ELi ja riiklikest vahenditest abi põllumajandustootjatele (peamiselt talumajapidamistele investeeringuteks põllumajandusmasinatesse) ja töötlemisettevõtetele (peamiselt investeeringuteks seadmetesse) maksimaalselt 50 % ulatuses ning abisaajal tuleb rahastada ülejäänud osa (50 % või rohkem).
In the case of local communities (for rural development infrastructure such as local roads and sewage systems) the Sapard aid is up to 100 %. 
(6) Kohaliku kogukonna puhul (maaelu infrastruktuuri, näiteks kohalike teede ja kanalisatsiooni arendamisel) on Sapardi abi kuni 100 %.
In all cases (whether the public aid granted is up to 50 % or 100 %), the EU contributes 75 % of the aid paid, while national co-financing provides the remaining 25 %. 
Kõikidel juhtudel (olenemata sellest, kas riigiabi antakse 50 % või 100 % ulatuses) katab EL antud abist 75 % ja riiklik kaasfinantseerimine katab ülejäänud 25 %.
Sapard is unique in the sense that it is the first external aid programme which is implemented in a decentralised manner. 
Sapard on ainulaadne, sest see on esimene detsentraliseeritult rakendatav välisabi programm.
This latter aspect means that there is no ex ante approval by the Commission for project selection, tendering and contracting (7). 
See tähendab, et projekti valikule, pakkumistele ja tellimistele ei ole vaja komisjoni eelnevat heakskiitu (7).
Decentralised management in the Sapard countries has closely followed the systems set up in EU Member States, including the approval by the Commission of a ÔProgramme for Agriculture and (4) GeneralbudgetoftheEuropeanUnion.Asfrom2004,Sapardisman-aged under Chapter 5 of title 5 (Agriculture and rural development) of the budget, and only includes new allocations for Bulgaria and Romania. 
Detsentraliseeritud juhtimise puhul on Sapardi riikides hoolikalt järgitud ELi liikmesriikides loodud süsteeme ning komisjoni poolt kõikide Sapardi riikide jaoks heaks kiidetud (4) Euroopa Liidu üldeelarve. 2004. aastast hallatakse Sapardit eelarve rubriigi 05 peatüki 05 (põllumajandus ja maaelu areng) all ning see hõlmab vaid uusi eraldisi Bulgaariale ja Rumeeniale.
(5) Appropriations for commitment. 
(5) Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud.
(6) The level of public aid is a function of the type of measure or project. 
(6) Riigiabi suurus sõltub meetme või projekti tüübist.
For revenue-generating investments the normal maximum aid level is 50 % of the total eligible cost. 
Tulusate investeeringute korral on abi tavapärane ülemmäär 50 % abikõlblike kulude kogusummast.
(7) As defined in Article 12 of Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy (OJ L 161, 26.6.1999). 
Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1268/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999) ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk-ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil.
30.11.2004 EN Official Journal of the European Union C 295/5 Rural DevelopmentŐ for each Sapard country. 
30.11.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 295/5 põllumajanduse ja maaelu arengu programme.
The Sapard Regulation stipulates that the programmes should be based on plans drawn up by those countries, which should relate to the 15 measures defined in the Regulation. 
Sapardi määruses sätestatakse, et need programmid peaksid põhinema riikide koostatud kavadel, mis peaksid seonduma 15 määruses kindlaksmääratud meetmega.
There has been a concentration on those measures which focus on investments in agricultural processing (improving the processing and marketing of agricultural products, and investments in agricultural holdings) and those which develop rural areas (development and improvement of rural infrastructure). 
Rohkem on kontsentreerutud meetmetele, mis on koondunud investeeringutele põllumajanduslikku töötlemisse (et parandada põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist, samuti investeeringud põllumajandusettevõtetesse) ja mis arendavad maapiirkondi (maainfrastruktuuri arendamine ja parandamine).
The Sapard countries granted these a higher priority than other possible measures such as those for agri-environment, forestry and afforestation to which they allocated only 4 % of all resources. 
Sapardi riigid asetasid need meetmed eelisasendisse võrreldes teiste võimalike meetmetega, näiteks põllumajanduskeskkonna, metsamajanduse ja metsastamise meetmed, millele eraldati vaid neli protsenti kõikidest vahenditest.
Annex 1 provides a breakdown by country of the allocation to the main type of measure and beneficiary. 
Lisas 1 on toodud peamistele meetmetele ja abisaajatele tehtud eraldiste jaotus riikide kaupa.
Implementation and payment functions in the Sapard countries are the responsibility of the Sapard Agency. 
Rakendamis-ja maksefunktsioonid Sapardi riikides on Sapardi agentuuri kohustus.
Potential beneficiaries send applications to local offices of this agency. 
Potentsiaalsed abisaajad saadavad taotlused selle agentuuri kohalikele büroodele.
A separate body in the Ministry of Finance, called the National Fund, requests and receives payments from the Commission, and makes funds available to the Sapard Agency. 
Rahandusministeeriumi juures asuv spetsiaalne organ, niinimetatud rahvuslik fond, esitab abitaotlused komisjonile ja saab komisjonilt abimak-sed, mis seejärel suunatakse Sapardi agentuurile.
How did we audit Sapard? 
Kuidas me Sapardit auditeerisime?
Due to the large increase in the pre-accession budget in general, which effectively doubled from 1999 to 2000 and which, for Sapard, was to be managed by newly created structures under newly created rules, the Court decided to perform an audit which aimed at answering the question: ÔHas Sapard been well managed?Ő Three audit objectives were defined, which sought to review: Ń the CommissionŐs management and control systems for the programme, Ń the quality of systems set up in the applicant Sapard countries, and Ń project selection, approval and implementation by national and regional authorities. 
Suure kasvu tõttu ühinemiseelses eelarves, mis aastatel 1999–2000 kahekordistus ja mida Sapardi osas tuli juhtida vastloodud struktuuride abil ja vastloodud eeskirjade alusel, otsustas kontrollikoda läbi viia auditi, millega püüti leida vastus küsimusele: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”. Määrati kindlaks kolm auditi eesmärki — vaadata üle: — komisjoni poolt programmi juhtimise ja kontrollimise süsteem, — Sapardi riikides loodud süsteemide kvaliteet ja — projektide valik, heakskiitmine ja rakendamine riiklike ja piirkondlike ametivõimude poolt.
These objectives allowed the Court to analyse whether the management and control systems were effective and applied reasonably or whether they were insufficient in their coverage. 
Nende eesmärkide abil sai kontrollikoda analüüsida, kas juhtimis-ja kontrollisüsteemid olid tulemuslikud ja mõistlikult kohaldatud või olid need ebapiisavad.
Audits were carried out in the Commission (DG Agriculture) and in four Sapard countries (Bulgaria, Lithuania, Poland and Romania). 
Auditeerimine toimus komisjonis (põllumajanduse peadirektoraadis) ja neljas Sapardi riigis (Bulgaarias, Leedus, Poolas ja Rumeenias).
Documentary checks were made for a sample of 76 projects, of which 42 were visited on the spot between November 2002 and September 2003. 
Kontrolliti 76 projekti dokumentatsiooni ja neist 42 projekti vaadati vahemikus novembrist 2002 septembrini 2003 üle kohapeal.