natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See in particular International Federation of Accountants (IFAC), ISA (International Standards on Auditing) 330, 430 and 530. 
Vt eelkõige rahvusvahelise raamatupidajate föderatsiooni IFAC (International Federation of Accountants) poolt koostatud ISA-standarded (International Standards on Auditing) 330, 430 ja 530.
(2) The delivery rate to final beneficiaries of centrally purchased goods could be used as an index for this indicator. 
(2) Selle näitaja indeksina võib kasutada tsentraliseeritult hangitud kauba lõppsaajale kättetoimetamise määra.
(3) Perception indicators such as those of Transparency International could be used as indices for this indicator. 7.10.2005 EN Official Journal of the European Union C 249/27 Table H Cardinal data (indices) linked to the indicators, as proposed in the measurement framework Indicators in question Cardinal data (indices) Deviation from budgeted aggregate fiscal deficit as percent of budgeted expenditure. 
7.10.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 249/27 Asjassepuutuvad näitajad Tabel H Hindamisraamistikus esitatud näitajatega seonduvad põhiandmed (indeksid) Põhiandmed (indeksid) — Hinnangulise kogueelarve puudujäägi ja tegeliku puudujäägi vaheline erinevus protsentuaalse osana eelarvelistest kulutustest — Hinnangulise algse eelarvejäägi (enne intresside mahaarvestamist) ja tegeliku jäägi vaheline erinevus protsentuaalse osana eelarvelistest kulutustest — Tegelike ja hinnanguliste kulude vaheline keskmine erinevus tegevuspõhise jaotuse kohaselt — Tegelike ja hinnanguliste kulude vaheline keskmine erinevus majandusliku jaotuse kohaselt — Tegelike ja hinnanguliste kulude vaheline keskmine erinevus haldusliku jaotuse kohaselt — Eelarve ebastabiilsus (eelarvepoliitikas nelja eelneva eelarveaasta jooksul igas tegevuspõhises või halduslikus jaotuses toimunud aastaste muutuste keskmine määr: eelarvepoliitika areng väljendub protsentuaalse osana eelarvest) — Tegelikud tulud, milles on maha arvestatud eelarvelised tulud protsentuaalse osana eelarvest — Kuluvõlgnevuste protsentuaalne määr kogukuludest 1 2 3 4 10 — 14 — 18 — 19 — 22 — 24 — 25 — 26 — Kvartali lõpu ja kvartaliaruande avaldamise vahelise perioodi päevade arv Seadusandlikele võimudele eelarve läbivaatamiseks antud päevade arv Hajutatud teenuseid pakkuvatele üksustele kavandatud ressursside protsentuaalne määr Vigade määr standardsete finantstehingute puhul Riigi rahanduse poolt kaupade, tööde ja teenuste eest makstud hinnad võrreldes erasektori poolt vastavate toodete eest makstud hindadega.
Revised Consultative Draft Public Finance Management Performance Measurement Framework, 12 February 2004. 
12. veebruaril 2004. aastal koostatud riigi rahanduse juhtimise tulemuslikkuse hindamisraamistiku muudetud eelnõu.
C 249/28 EN Official Journal of the European Union ANNEX 3 THE PERFORMANCE INDICATORS USED BY THE COMMISSION 1. 
C 249/28 ET Euroopa Liidu Teataja LISA 3 KOMISJONI POOLT KASUTATAVAD TULEMUSNÄITAJAD 1.
Section 3.7 of the Guide provides a good deal of detail concerning the selection and use of performance indicators. 
Juhendi punktis 3.7 selgitatakse põhjalikult tulemusnäitajate valikut ja kasutust.
It provides in particular that Ôas far as possible, the indicators should be identified in the PRSP (Poverty Reduction Strategy Paper) or the governmentŐs policy documents and should be shared by the other donorsŐ and specifies that the indicators must be SMART (Specific Ń Measurable Ń Accepted by all involved Ń Realistic Ń Timed). 
Eelkõige täpsustatakse, et “näitajad tuleks võimaluse piires määratleda vaesuse vähendamise strateegiat käsitlevas dokumendis (Poverty Reduction Strategy Paper — PRSP) või valitsuse poliitikat määratlevates dokumentides ning neid tuleks jagada teiste rahastajatega”. Näitajad peavad samuti vastama SMART-põhimõttele (Specific — Measurable — Accepted by all involved — Realistic — Timely).
The performance indicators included in the CommissionŐs programmes can be classified in various areas, chief of which are social sectors such as health and education and public finance management (PF indicators). 
Komisjoni programmides sisalduvaid tulemusnäitajaid võib jaotada vastavalt valdkondadele, millest tähtsaimad on sotsiaalvaldkonda kuuluvad alad, nagu tervishoid ja haridus, ning riigi rahanduse juhtimine.
This audit focuses only on the last category. 
Antud audit keskendub ainult viimasele valdkonnale.
Annex 13a to the Guide provides, as an example, around 40 performance indicators, seven of which are specific to public finance (see table I). 
Juhendi lisas 13a on näitena toodud umbes 40 tulemusnäitajat, millest seitse on riigi rahanduse näitajad (vt tabel I).
Table I List of seven public finance performance indicators proposed as an example in Annex 13a to the Commission Guide Gap between budget allocations and objectives set at sectoral level Budget execution rate (total and by priority sector) Share of the budget going to more peripheral structures (by survey) Unit costs of consumer items under public contracts/unit cost of local purchases from private sector (or donors) (by survey) Time taken to pay suppliers Percentage of bad execution (procedures not adhered to) Delay in closure of accounts and approval of the national accounts 3. 
Tabel I Komisjoni juhendi lisas 13a näidetena toodud seitsne riigi rahanduse näitajat Eelarvekannete ja valdkonna eesmärkide vaheline erinevus Eelarve täitmise määr (üldine ja prioriteetset valdkonda puudutav) Kõige perifeersematele struktuuriüksustele suunatud osa eelarvest (küsitluse alusel) Avaliku pakkumise kaudu saadud tarbekaupade ühikuhinnad / erasektori (või rahastajate) poolt kohalikul tasandil makstud ühikuhinnad (taotluse alusel) Tarnijatele maksete tegemiseks kulunud aeg Menetluste mittejärgimise protsentuaalne osa Raamatupidamisaruannete koostamiseks ja eelarve täitmist kinnitavate õigusaktide vastuvõtmiseks kuluv aeg 3.
The tendency is to establish jointly with the government and donors a list of indicators from which each selects the ones that they particularly want to use. 
Tavaliselt koostatakse riigi valitsuse ja rahastajatega koostöös näitajate loetelu, millest igaüks valib endale need, mida nad eelistaksid kasutada.
The objectives are to determine indicators that are accepted wholeheartedly by the country and to avoid having a large number of different indicators for each donor. 
Eesmärgiks on määratleda näitajad, mida riik täielikult aktsepteerib, ja vältida iga rahastaja osas paljude erinevate näitajate kasutamist.
The performance indicators adopted (type and number) were decided on a case-by-case basis. 
Kasutatavad tulemusnäitajad (liik ja arv) võeti vastu iga juhtumi puhul eraldi.
The number is usually an expression of the volume of variable tranches linked to public finance (see table J). 
Näitajate arv sõltub tavaliselt riigi rahandusega seotud muutuvsummaga osamaksete mahust (vt tabel J).
Table J Relative importance of performance indicators in the variable tranches for the five programmes examined 7.10.2005 Variable tranches (million euro) 12 20% 14 36% 11 39% 8 71% 11 52% Performance indicators Ethiopia 30 Mozambique 42 Niger 35 Chad 26 Zambia 100 Source: Financing agreements. 
Tabel J Tulemusnäitajate suhteline osakaal viie kontrollitud programmi muutuvsummaga osamaksete puhul 7.10.2005 Muutuvsummaga osamaksed (miljonit eurot) 3 12 20% 8 14 36% 7 11 39% 20 8 71% 12 11 52% Tulemusnäitajad Riigi rahanduse Kogusumma näitajatega 30 42 35 26 Valdkonna 6 24 21 21 16 19 22 4 65 35 Riigi rahanduse osa kogusummast Riigi rahanduse näitajate arv Valdkonna näitajate arv Riigi rahanduse näitajate osa koguarvust seotud summa näitajatega seotud summa Koguarv A B CD=B/AE F GH=F/E Etioopia Mosambiik Niger Tšaad Sambia 100 Allikas: rahastamislepingud.
7.10.2005 EN Official Journal of the European Union C 249/29 5. 
7.10.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 249/29 5.
According to the Commission, the proportion of variable tranches (see table K) is increased if the national authoritiesŐ willingness to improve their public finance management deserves encouragement. 
Komisjoni hinnangul suureneb muutuvsummaga osamaksete (vt tabel K) osakaal juhul, kui riiklike ametiasutuste valmidus parandada oma riigi rahanduse juhtimist väärib toetamist.
Table K Relative importance of variable tranches in the five programmes examined Total amount for programme A = B + F + G Ethiopia 95 Mozambique 168 Niger 90 Chad 50 Zambia 117 Budget support Fixed tranches C 60 120 53 20 10 (million euro) Related expenditure Total tranches B = C + D 90 162 88 46 110 Variable tranches Institutional support Audits D E = D/B F G 30 33% 3,5 1,5 42 26% 5,5 0,5 35 40% 1,35 0,65 26 57% 3,7 0,3 100 91% 6,75 0,25 Source: Financing agreements. 
Tabel K Muutuvsummaga osamaksete suhteline osakaal viies kontrollitud programmis Programmi kogusumma Eelarvetoetused (miljonit eurot) Seonduvad kulutused Institutsiooniline Auditid toetus Osamaksed kokku Kindla summaga osamaksed Muutuvsummaga osamaksed A=B+F+G B=C+D C D E=D/B F G 30 33% 3,5 1,5 42 26% 5,5 0,5 35 40% 1,35 0,65 26 57% 3,7 0,3 100 91% 6,75 0,25 Etioopia 95 Mosambiik 168 Niger 90 Tšaad 50 Sambia 117 Allikas: rahastamislepingud.
6. Of the five countries visited three have already received variable tranches. 
Viiest külastatud riigist kolm on juba saanud muutuvsummaga osamakseid.
On each occasion the amount disbursed was less than the projected maximum, on account of the PFM performance indicators (see table L). 
Kõigil juhtudel viis riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate kasutamine selleni, et väljastatud summa oli väiksem kavandatud maksimumsummast (vt tabel L).
Table L Impact of performance indicators on the amount of the variable tranches disbursed in the countries visited According to financing agreement According to assessment (million euro) Category of performance indicators Number of indicators provided Number of indicators achieved 5 5 10 14 74 710 14 14 83 84 167 30 5(*) 105 207 30 12 100 52 Maximum amount provided Amount Amount not disbursed disbursed 3,50 1,50 3,20 1,80 6,70 3,30 4,20 2,80 4,90 2,10 9,10 4,90 4,50 3,50 3,75 4,25 8,25 7,75 8,25 21,75 5,00 5,00 16,25 3,75 21,25 8,75 53,55 46,45 2003 variable tranche of Mozambique programme Public finance 8 Social sectors 14 TOTAL 22 2004 variable tranche of Mozambique programme Public finance 8 Social sectors 14 TOTAL 22 2004 variable tranche of Niger programme Public finance 5 Social sectors 7 TOTAL 12 2004 (2nd) variable tranche of Zambia programme Public finance 11 2004 (3rd) variable tranche of Zambia programme 5 9 Public finance 8 Social sectors 8 TOTAL 16 GRAND TOTAL 83 (*) Of these five indicators, four were only partially achieved. 
Tabel L Tulemusnäitajate mõju külastatud riikidele makstud muutuvsummaga osamaksete summale Vastavalt rahastamislepingule (miljonit eurot) Kasutusele Väljamakstud võetud näitajate summa summa arv Vastavalt hindamisele Tulemusnäitajate jaotus Kavandatud Kavandatud Väljamaksmata näitajate arv maksimaalne summa Muutuvsummaga osamakse Mosambiigile 2003. aasta programmi raames Riigi rahandus Sotsiaalvaldkonnad KOKKU 8 5 14 5 22 10 5 3,50 1,50 9 3,20 1,80 14 6,70 3,30 Muutuvsummaga osamakse Mosambiigile 2004. aasta programmi raames Riigi rahandus 8 7 4 4,20 2,80 Sotsiaalvaldkonnad 14 7 10 4,90 2,10 KOKKU 22 14 14 9,10 4,90 Muutuvsummaga osamakse Nigerile 2004. aasta programmi raames Riigi rahandus 5 8 3 4,50 3,50 Sotsiaalvaldkonnad 7 8 4 3,75 4,25 KOKKU 12 16 7 8,25 7,75 Muutuvsummaga osamakse (teine osamakse) Sambiale 2004. aasta programmi raames Riigi rahandus 11 30 5 (*) 8,25 21,75 Muutuvsummaga osamakse (kolmas osamakse) Sambiale 2004. aasta programmi raames Riigi rahandus 8 10 5 5,00 5,00 Sotsiaalvaldkonnad 8 20 7 16,25 3,75 KOKKU 16 30 12 21,25 8,75 KÕIK KOKKU 83 100 52 53,55 46,45 (*) Viiest näitajast on ainult neli osaliselt kasutusele võetud.
Source: Assessment documents for the tranches disbursed. C 249/30 EN Official Journal of the European Union 7.10.2005 ANNEX 4 MOZAMBIQUE, AN EXAMPLE OF GOOD PRACTICE IN INTER-DONOR COORDINATION 1. 
Allikas: dokumendid väljamakstud muutuvsummaga osamaksete hindamise kohta. C 249/30 ET Euroopa Liidu Teataja 7.10.2005 LISA 4 MOSAMBIIK KUI RAHASTAJATEVAHELISE KOOSKÕLASTAMISE HEA TAVA NÄIDE 1.
Coordination between donors and with the government is governed by a memorandum of understanding (MoU) which was signed in April 2004 and had 16 adherents at the end of 2004. 
Rahastajate ja valitsuse vaheline kooskõlastamine on määratletud partnerluslepingus (Memorandum of Understanding — MoU). Partnerlusleping allkirjastati 2004. aasta aprillis ning 2004. aasta lõpuks oli liikmete arv 16.
The agreement includes a matrix (PAF Ń performance assessment framework) for monitoring the progress of the reforms, combined with activities/indicators covering a three-year period (2004 to 2006) and subject to annual review. 
Leping sisaldab maatriksit (PAF — Performance Assessment Framework) reformide edenemise ja iga-aastaselt kontrollitavate kolmeaastase perioodi (2004–2006) tegevuste või näitajate jälgimiseks.
In principle the donors agree not to use any performance indicators that are not included in the matrix (but there are exceptions, notably in the case of the Commission, which had already included its own indicators in its programme before the MoU was signed). 
Rahastajad kasutavad ainult maatriksis sisalduvaid tulemusnäitajaid (on aga ka erandeid, näiteks komisjon, mis oli oma programmi kaasanud oma näitajad enne partnerluslepingu allkirjastamist).
There is also another matrix setting out donorsŐ undertakings vis--vis the government. 
On olemas veel teine maatriks, mis käsitleb rahastajate kohustusi valitsuse ees.
It comprises some twenty activities, which are grouped into six areas: predictability of budget aid; alignment and harmonisation of indicators; reducing the administrative burden caused by missions; transparency; coordination of capacity building; adjustment of the amounts paid in the form of budget aid. 
Maatriks sisaldab umbes 20 tegevust, mis on jagatud kuude valdkonda: eelarvetoetuste prognoositavus; näitajate vastavusse viimine ja ühtlustamine; auditikäikudest põhjustatud haldustöö vähendamine; läbipaistvus; institutsioonilise toetuse kooskõlastamine; eelarvetoetustena makstavate summade kohandamine.
The donors in the group take it in turns to chair the group (Switzerland had the chair at the time of the mission) with a ÔtroikaŐ of the last, present and next chairs. 
Rahastajate grupis täidavad kõik rahastajad kordamööda eesistuja kohustusi (auditikäigu ajal oli eesistujaks Šveits) ja “troika” moodustavad praegune, eelmine ja järgmine eesistuja.
The dialogue with the government takes the form of a steering committee made up of representatives of the government and the Ôtroika +Ő, i.e. the troika (of chairs) plus, as permanent members, the World Bank and the Commission. 
Valitsusega peetava dialoogi jaoks luuakse juhtkomitee, kuhu kuuluvad valitsuse esindajad ja “troika +”, st eesistujatest koosnev troika ja alaliste liikmetena Maailmapank ja komisjon.
It meets every two months and more frequently during the periods of the joint reviews, in April and September. 
Juhtkomitee tuleb kokku kord kahe kuu jooksul ja tihedamini ühiste kontrolliperioodide jooksul aprillis ja septembris.
In order to lessen the administrative burden the donors have undertaken not to carry out audits or assessments apart from the two joint reviews. 
Haldusressursside säästmiseks on rahastajad otsustanud auditeid või hindamisi teha ainult kahe ühise kontrolliperioodi jooksul.
Meetings between donors are organised at three levels: heads of mission (policy matters), heads of cooperation (identifying priorities), and economists (technical monitoring). 
Rahastajate koosolekuid korraldatakse kolmel eri tasandil: lepingu rakendamise eest vastutavad isikud (poliitilised küsimused), koostöö eest vastutavad isikud (prioriteetide määratlemine) ja majandusteadlased (tehniline järelevalve).
The economists work in subject groups, with responsibility shared between the donors. 
Majandusteadlased töötavad teemagruppides, mille eest vastutavad rahastajad.
The Ôpublic financeŐ area comprises the following groups: the government integrated financial management system (SISTAFE), revenue (taxes and customs duties), procurement and audit. 
Riigi rahanduse valdkonda kuuluvad järgnevad grupid: valitsuse integreeritud juhtimissüsteem (SISTAFE), tulud (maksud ja tollimak-sud), riigihanked ja audit.
The Delegation is responsible for the audit group and participates actively in all the others, with the exception of the revenue group, where it holds a watching brief. 
Delegatsioon vastutab auditigrupi eest ja võtab aktiivselt osa kõikide teiste gruppide tööst, välja arvatud tuludega tegeleva grupi tööst, mille tegevusest delegatsiooni teavitatakse.
Alongside the public finance area there are other groups on: budget analysis (the Delegation is a con-tributor), monitoring the poverty reduction programme, public sector reform (including the corruption aspect), etc. 
Riigi rahanduse valdkonnale lisaks on ka teiste valdkondade gruppe, näiteks: eelarveanalüüsi grupp (milles delegatsioon osaleb), vaesuse vähendamise programmi järelevalve grupp ja riigi rahanduse reformide grupp (sh korruptsioon) jne.
The Delegation is considering joining the public sector reform group as an observer (because it does not contribute to the funding of the activities). 
Delegatsioonil on kavas osaleda vaatlejana riigi rahanduse reformidega tegeleva grupi töös (kuna delegatsioon ei osale antud valdkonna tegevuse rahastamises).
The public finance management assessment (PFMA) established in September 2004 was carried out using the PEFA framework (see Annex 2) and, furthermore, it was carried out jointly with the government. 
2004. aasta septembris läbiviidud riigi rahanduse juhtimise hindamisel (PFMA) kasutati PEFA hindamisraamistikku (vt lisa 2) ning see toimus koostöös valitsusega.
7.10.2005 EN Official Journal of the European Union C 249/31 THE COMMISSIONŐS REPLIES SUMMARY I. The purpose of budget aid is to encourage growth and relieve poverty. 
7.10.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 249/31 KOMISJONI VASTUS KOKKUVÕTE I. Eelarvetoetuse eesmärk on toetada majanduskasvu ja vähendada elanikkonna vaesust.
The donors who use it believe that, given certain conditions of eligibility, it is more effective than other kinds of aid in strengthening governmentsŐ ability to plan and implement macroeconomic, sectoral and public finance reforms. 
Sellist toetust andvad rahastajad leiavad, et kui teatavad kõlblikkuskriteeriumid on täidetud, on see tõhusam kui muud liiki toetused, sest ta suurendab valitsuste võimet kavandada reforme ja neid ellu viia makromajanduse, sektori või riigi rahanduse tasandil.
From this point of view, budget aid also provides a response to the risks that might affect external funding based on project aid. 
Sellest lähtudes aitab eelarveabi vältida ka riske, mis võivad mõjutada projektitoetustel põhinevat välisabi.
It is thus multi-dimensional. Budget aid provided by the Commission to the ACP countries is as much concerned with questions of health or education as with the equally vital question of public finance. 
Komisjon pöörab AKV riikidele abi andes võrdselt tähelepanu nii tervishoiu ja haridusega seotud küsimustele kui ka sama olulistele riigi rahanduse küsimustele.
The CourtŐs report deals with this latter aspect and must be viewed within this broader context. 
Kontrollikoja aruandes käsitletakse viimast nimetatud valdkonda ning seda tuleb vaadelda laiemas kontekstis.
Generally speaking, the Commission is willing to provide aid to countries with weak administrative structures, in the field of public finance as in many other areas, given that the precise purpose of development is to alleviate such weaknesses. 
Üldiselt on komisjon nõus andma abi riikidele, kelle haldusstruktuur on nõrk — see kehtib nii riigi rahanduse kui ka paljude muude valdkondade puhul — ning arendustöö eesmärk ongi vähendada selliseid nõrku kohti.
As the Court points out, the Commission, over the years, has substantially improved its ability to monitor the public finance situation, often taking the initiative in relation to the other donors. 
Nagu kontrollikoda märkis, on komisjon aastate jooksul märgatavalt parandanud oma järelevalvesuutlikkust riigi rahanduse valdkonnas ning näidanud sageli üles initsiatiivi suhetes teiste rahastajatega.
The Commission defines risk as Ôanything that may stand in the way of achieving the objectivesŐ (SEC(2004) 318 of 12 March 2004). 
Komisjon on riski määratlenud järgmiselt: “kõik, mis võib takistada eesmärkide elluviimist” (SEK(2004) 318, 12.3.2004).
It is therefore difficult to identify risks without taking account of the ultimate objective (combating poverty) and the multiple dimensions of this type of support. 
Ühtlasi tähendab see, et riske on raske kindlaks teha, kui ei võeta arvesse lõppeesmärke (võitlus vaesusega) ja sellist liiki toetuse eri tahke.
The Commission agrees with the Court on the progress made by the Commission in developing analytical and monitoring tools which have enabled it to provide accurate information and to take appropriate action. 
Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta seoses komisjoni edusammudega analüüsija järelevalvevahendite arendamise vallas.
Of course, improvements can still be made, taking into account the cost-benefit ratio of such improvements, the balance between controls and action by the Commission, and the importance to be attached to the other dimensions of a programme (the Commission places very great importance on the social sectors when providing budget aid). 
Muidugi on võimalik vahendeid veelgi parandada, võttes arvesse kulude ja tulude suhet, komisjoni tegevuse ja kontrolli vahelist tasakaalu ning programmi muudele aspektidele omistatavat tähtsust (komisjon peab eelarveabi puhul äärmiselt oluliseks sotsiaalvaldkondi).
C 249/32 EN Official Journal of the European Union 7.10.2005 INTRODUCTION 1. 
C 249/32 ET Euroopa Liidu Teataja 7.10.2005 SISSEJUHATUS 1.
In line with the recommendations of Special Report No 5/2001, the Commission has moved towards non-targeted budget aid, among other things. 
Kooskõlas eriaruande 5/2001 soovitustega on komisjon liikunud muuhulgas suunamata eelarvetoetuste suunas.
As noted by the Court in Special Report No 5/2001 (paragraph 62, recommendation 1(e)), the Commission cannot be held responsible for the management errors of the national departments that execute national budgets. 
Nagu kontrollikoda oma eriaruandes 5/2001 (punkt 62, soovitus 1e) märkis, ei vastuta komisjon oma eelarvet täitvate siseriiklike ametiasutuste haldusvigade eest.
On the other hand, it has a duty to monitor the management of public finance very closely, and that is precisely what it is doing. 
Samas on tal siiski kohustus tagada riigi rahanduse juhtimise arengu jälgimine ning seda ta ka teeb.
Budget aid is intended to provide countries with the resources they need to reduce the poverty of their people. 
Eelarvetoetuste eesmärk on anda riikidele vahendid, mis võimaldaksid neil vähendada elanikkonna vaesust.
To this end, it provides support for the introduction of essential reforms. 
Seega toetavad need oluliste reformide elluviimist.
The Commission must verify that all the conditions imposed on the recipient have been met before effecting payment of this aid to the beneficiary State. 
Nimetatud reformide toetamise raames peab komisjon kontrollima, et kõik toetusesaajale esitatud tingimused on täidetud enne, kui teostatakse makse abi saavale riigile.
In line with the practice of the other donors (especially the Bretton Woods Institutions), such aid is normally no longer targeted. 
Kooskõlas muude rahastajate (eelkõige Bretton Woodsi institutsioonid) tegevusega on selline toetus nüüd reeglina suunamata.
Since 2000 aid has taken a new, results-based form. 
Alates 2000. aastast on toetustel uus, tulemuspõhine vorm.
The amount of the support varies (variable tranche) depending on the extent to which objectives in terms of improved services (vacci-nation, births attended by skilled health personnel, school attendance, etc.) or improved public finances have been achieved. 
Toetuste summad on erinevad (muutuvsummalised) sõltuvalt sellest, kuivõrd teenuste (vakt-sineerimine, sünnitusabi, koolikohustuse täitmine) või riigi rahanduse parandamise eesmärgid on täidetud.