natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Its objective was to answer the following questions and examine what follow-up had been given to the observations made by the Court in the course of its first audit (see paragraph 4): (a) Do the guidelines make it easier to achieve the CI objectives? (b) Did the Commission use a suitable procedure for examining CIP proposals, and were decisions taken within the agreed deadlines? (c) Did the various partners cooperate as required by the guidelines? (d) Was the initial analysis for the region concerned consistent with the priorities and measures of the CIPs, as required by the guidelines? (e) Will it be possible to measure, ex post, the progress achieved? 
Eesmärk oli leida vastused alljärgnevatele küsimustele ning uurida, kuidas on reageeritud kontrollikoja esimese auditi tulemusena esitatud tähelepanekutele (vt punkt 4): a) Kas suunised oma olemuselt toetavad ühenduse algatuse eesmärkide saavutamist? b) Kas komisjon vaatas ühenduse algatusprogrammi ettepanekud läbi vastavalt asjakohasele menetlusele ja kas otsused võeti vastu ettenähtud tähtaegade jooksul? c) Kas eri osapoolte koostöö toimub vastavalt suunistele? d) Kas on olemas sidusus antud konkreetse piirkonna lähtehin-nangu ja ühenduse algatusprogrammi prioriteetide ja meetmete vahel, nagu see on nõutud suunistes? e) Kas on võimalik saavutatud tulemuste järelhindamine?
The audit covered the period from the preparation of the Commission guidelines to the first decisions to adopt beneficiariesŐ projects. 
Audit hõlmas ajavahemikku komisjoni suuniste ettevalmistamisest kuni esimeste abisaajate projektide heakskiitmisot-susteni.
No statements of expenditure had yet been submitted in respect of these projects. 
Nende projektidega seoses ei esitatud veel kulude kalkulatsiooni.
The first two questions were examined at the level of the Commission, and the remaining three at Member State level. 
Kaht esimest eespool toodud küsimustest vaadeldi komisjoni tasandil ja kolme ülejäänut liikmesriikide tasandil.
Eight CIPs were selected so as to form a representative sample of the situations encountered, i.e. of each of the strands set out in the Commission guidelines, and of a variety of contexts (see Table 4). 
Valiti välja kaheksa ühenduse algatusprogrammi, mis moodustasid esinduslikku valim ettetulnud olukordadest, st igast ühenduse suunistega ettenähtud tegevussuunast ning erinevatest konteksti-dest (vt tabel 4).
These CIPs account for 20 % of the budgetary envelope allocated to the Initiative. 
Valitud algatusprogrammid moodustavad 20 % algatusele eraldatud eelarveraamistikust.
The audit was not concerned with matters connected with cooperation at external borders, which constitute a separate case, especially as regards coordination with other financial instruments (5). 
Audit ei hõlmanud vä-lispiiridega seotud koostöö küsimusi, kuivõrd nende puhul on tegemist spetsiifilise problemaatikaga, eeskätt koostöö osas teiste rahastamisinstrumentidega.
(5) See the Annual Report concerning the financial year 2002, paragraphs 7.46 to 7.59 (Tacis cross-border cooperation programme) and 8.51 to 8.57 (Phare cross-border cooperation programme) (OJ C 286, 28.11.2003). 
(5) (5) Vt 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 7.46–7.59 (Tacise piiriülene koostööprogramm) ja 8.51–8.57 (Phare piiriülene koostööprogramm) (EÜT C 286, 28.11.2003).
C 303/8 EN Official Journal of the European Union 7.12.2004 THE COMMISSION GUIDELINES 12. 
C 303/8 ET Euroopa Liidu Teataja 7.12.2004 KOMISJONI SUUNISED 12.
The Commission sets guidelines for each CI. The purpose is to establish conditions aimed at ensuring added value vis--vis the traditional measures applied under Objectives 1 and 2 (see glossary). 
Komisjon määrab kõigi ühenduse algatuste osas suunised, mille eesmärgiks on tagada lisaväärtust võrreldes eesmärkide 1 ja 2 (vt sõnastikku) osas rakendatavate tavapäraste meetmetega.
In the CourtŐs view, the guidelines should lay down desiderata concerning the projects to be implemented by beneficiaries, as well as operational rules specific to the CIPs, and define the eligible areas. There must also be a definition of specific, measurable and operational objectives and targeted measures. 
Kontrollikoda leiab, et suunised peaksid määrama abisaajate poolt elluviidavatele projektidele esitatavad konkreetsed nõudmi-sed, ühenduse algatusprogrammide konkreetsed tegevusmeetodid ja abikõlblikud piirkonnad. Samuti tuleb kindlaks määrata konkreetsed saavutatavad ja mõõdetavad tegevuseesmärgid ning eesmärgistatud meetmed.
If the guidelines are to be sufficiently taken into account, it is crucial that they be made available before the work of preparing CIPs gets under way. 
Et nimetatud suuniseid oleks võimalik rahuldaval määral arvesse võtta, peavad suunised olema kättesaadavad enne ühenduse algatusprogrammide ettevalmistuse algust.
Do the guidelines contain an adequate definition of trans-European projects? 
Kas suunistes antakse “üleeuroopalise projekti” piisav määratlus?
The Commission guidelines define trans-European projects (1) in terms of their implementation and impact: operations must be Ôselected jointly and implemented, either in two or more countries or third countries, or in a single Member State, where it can be shown that the operation has a significant impact on other Member States or third countriesŐ (2). 
Üleeuroopaline projekt (1) on komisjoni poolt suunistes määratletud lähtuvalt selle rakendamisest ja mõjust alljärgnevalt: tegevused peavad olema “ühiselt valitud ja rakendatud kas kahe või enama liikmesriigi või asjassepuutuva kolmanda riigi poolt või üheainsa liikmesriigi poolt, eeldusel, et on võimalik näidata selle tegevuse olulist mõju teiste liikmesriikide või kolmandate riikide jaoks.”
The guidelines also stipulate that all measures and projects must demonstrate the added value of a trans-European approach. 
(2) Suunistes täpsustatakse samuti, et kõikide meetmete ja projektide puhul tuleb ära näidata üleeuroopalise lähenemisega saavutatav lisaväärtus.
It is therefore important at the level of each CIP to put the definition of trans-European projects into practice and ensure that projects contribute to the resolution of problems caused by the existence of a border (see paragraphs 66 to 69). 
Ühenduse iga konkreetse algatusprogrammi tasandil tuleb võtta kasutusele üleeuroopalise projekti määratlus, kusjuures tuleb tagada, et projektid oleks suunatud selliste probleemide lahendamisele, mis on seotud riigipiiride olemasoluga (vt punktid 66–69).
Do the guidelines include specific implementing rules? 
Kas suunised sisaldavad konkreetseid rakendusjuhiseid?
Subsequently, the ÔLinkage Assistance and Cooperation for the European Border RegionsŐ (LACE) project (3) drew up a typology of Interreg II (1) AgenerictermusedforthethreestrandsoftheInitiative:cross-border cooperation (Strand A), transnational cooperation (Strand B) and interregional cooperation (Strand C). 
Hi-lisemalt on projekti Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions (LACE) (3) raames välja töötatud Interreg II (1) Üldine termin, mida kasutatakse algatuse kolme tegevussuuna kohta: piiriülene koostöö (tegevussuund A), riikidevaheline koostöö (tegevussuund B) ja piirkondadevaheline koostöö (tegevussuund C).
(2) Paragraph 7 of the Communication to the Member States of 28 April 2000. 
(2) 28. aprilli 2000. aasta teatis liikmesriikidele, punkt 7.
(3) Ex post evaluation of the Interreg I cross-border CIPs for 1989 to 1993, which was carried out by FERE Consultants in August 1996. 
(3) Piiriüleste ühenduse algatusprogrammide järelhindamine ajavahemikul 1989–1993 — Fère Consultants poolt teostatud Interreg I algatuse hinnang –1996. aasta august.
The ÔÔLinkage Assistance and Cooperation for the European Border RegionsŐ (LACE) project was run by the Association of European Border Regions (AEBR). 
Projekt “Linkage Assistance and Cooperation for the European border regions” (LACE) käivitati Euroopa Piirialade Assotsiatsiooni (ARFE) poolt.
Documents that it has produced address the following subjects: cross-border cooperation on maritime borders (June 1998), institutional aspects of cross-border cooperation (March 1999) and programme management models for Interreg IIIA (November 1999). 
Ühing on muuhulgas välja töötanud järgmised dokumendid: “Cross-border cooperation on maritime borders” (1998. aasta juuni), “Piiriülese koostöö institutsionaalsed aspektid” (1999. aasta märts), “Interreg III A: programmihalduse mudelid” (1999. aasta no-vember).
Other documents, published after the guidelines were prepared, concern cross-border financial management (January 2000) and operational guidance on the preparation and management of Interreg IIIA programmes (June 2000). CIPs on the basis of the methods used for implementing programmes, emphasis being placed on the most integrated practices. 
Lisaks sellele on suuniste avaldamise järgselt koostatud järgmised dokumendid: “Piiriülese rahastamise haldus” (2000. aasta jaa-nuar) ja Interreg III A (2000–2006) programmide ettevalmistamise ja haldamise juhisdokument(2000. aasta juuni). ühenduse algatusprogrammide tüpoloogia, mille aluseks on programmide rakendamise kord ja mis tugineb enim ühtlustatud töö-vormidele.
The recommendations, which are taken up by the guidelines (see paragraph 7), included the following: (a) that all sectors, including the private and non-commercial sectors, participate as much as possible and from as early as the CIP preparation stage; (b) that preparation and management be centralised, preferably at a permanent cross-border organisation. 
Suunistes sisalduvad soovitused (vt punkt 7) käsitlevad eeskätt järgmisi valdkondi: a) kõikide sektorite, sealhulgas erasektori ja mittekaubandusliku sektori võimalikult laialdane kaasamine juba ühenduse algatusprogrammi ettevalmistusetapist alates; b) ühine ettevalmistamine ja juhtimine, eelistatavalt alalise piiriülese asutuse kaudu.
This beneficiary should have its own contractual arrangements with partners on both sides of the border. 
See abisaaja omakorda sõlmib lepingud oma partneritega mõlemal pool piiri.
The guidelines provide for the establishment of European Economic Interest Groupings (EEIGs Đ see glossary) in order to ensure that the bodies implementing cooperation are genuinely shared. 
Suunistes nähakse ette Euroopa majandushuvigruppide loomist, mis võimaldab koostööd ellu viia reaalsete ühiste struktuuride kaudu.
However, some Member States drew attention to a number of legal problems that the Commission had insufficient time to address in detail (see paragraph 44). 
Mõned liikmesriigid on samas juhtinud tähelepanu õigusalastele probleemidele, millega komisjon ei ole ajapuu-dusel jõudnud üksikasjalikumalt tegeleda (vt punkt 44).
In January 2003, the Commission launched a study of legal instruments that might be used in the field of trans-European cooperation. 
2003. aasta jaanuaris käivitas komisjon uuringu üleeuroopalise koostöö raames kasutatavate õiguslike instrumentide kohta.
Do the guidelines include specific measurable objectives and targeted measures? 
Kas suunised sisaldavad konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke ning eesmärgistatud meetmeid?
Regarding objectives and indicators, the ex post evaluation of Interreg I drew attention to: (a) the need to clarify the purpose of cooperation, since Interreg programmes pursue the same objectives as traditional programmes. 
Eesmärkide ja näitajate osas juhiti juba Interreg I järelhinnangus tähelepanu järgmistele asjaoludele: a) vajadus täpsustada koostöö objekti, võttes arvesse, et Interrregi programmide eesmärgid on sarnased tavapäraste programmide omadele, kuid Interrregi programmide rahalised ressursid on märkimisväärselt suuremad.
However, the latter can call on far more generous financial resources, and the eligible regions are not all affected by development difficulties; (b) the absence of clear, quantified initial objectives; (c) the need to establish relevant indicators. 
Samuti tuleb arvesse võtta, et mitte kõikide abikõlblike piirkondade puhul ei ole tegemist arenguraskustega; b) selgete ja mõõdetavate lähte-eesmärkide puudumine; c) asjakohaste näitajate määratlemise vajadus.
In anticipation of a Parliament opinion on the Interreg III guidelines, the Commission prepared a brief information paper consisting of an initial review of Interreg II (4). 
Komisjon koostas parlamendi arvamuse alusel Interreg III suuniste kohta lühikese infodokumendi, mis hõlmab Interreg II esialgset ülevaadet.
However, this document is very general and focuses on matters of implementation. 
(4) Tegemist on siiski väga üldise dokumendiga, mis käsitleb programmi rakendamisküsimusi.
Usually, despite the studies referred to in paragraph 15 and the results of the Interreg II interim evaluation, no analysis of the specific situation of eligible areas or information concerning the progress made towards attaining the CI objectives or the specific CIP objectives under either Interreg I or Interreg II (4) ÔCommunity Initiative Interreg II 1994-1999: an initial evaluationŐ, January 2000, European Union Ń regional policy. 7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/9 was available to the Commission. 
Vaatamata punktis 15 nimetatud analüüsidele ja Interreg II vahehinnangute-le ei olnud komisjoni käsutuses ei Interreg I ega Interreg II osas (4) “Ühenduse algatus Interreg II 1994–1999: esialgne kokkuvõte”, 2000. aasta jaanuar, Euroopa Liit — regionaalpoliitika. 7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/9 üldist analüüsi olukorra kohta abikõlblikes piirkondades ega teavet saavutatud edusammude kohta ühenduse algatuste üldiste või iga ühenduse algatusprogrammi konkreetsete eesmärkide täitmisel.
This situation hampered the setting of specific concrete objectives. 
Selline olukord raskendas konkreetsete spetsiifiliste eesmärkide kindlaksmääramist.
Objectives and indicators 19. 
Eesmärgid ja näitajad 19.
In the Interreg III guidelines, each Strand has many far-reaching specific objectives (see Table 3). 
Interreg III suunistes on igal tegevussuunal laiaulatuslikud konkreetsed eesmärgid (vt tabel 3).
The guidelines also state, in the light of the general guidelines of the SFs and Community policy, that preference will be given to employment, competitiveness, sustainable development and the promotion of equal opportunities for women and men. 
Lisaks sellele, võttes arvesse struktuurifondide üldsuuniseid ja ühenduse poliitikat, on prioriteetsed ka tööhõive, konkurentsivõime, säästev areng ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamine.
The Commission has entrusted the authorities responsible for CIPs in the Member States with the task of setting concrete objectives on the basis of an analysis of the problems facing border areas. 
Komisjon on jätnud ühenduse algatusprogrammide eest liikmesriikides vastutavate ametiasutuste ülesandeks määrata kindlaks konkreetsed eesmärgid riigipiiridega seotud probleemide analüüsi põhjal.
It has established operational rules (see paragraphs 7,15 and 16) but no specific measurable objectives. 
Kuigi komisjon on määranud kindlaks projektide rakendamiseeskirjad (vt punktid 7 ja 15–16), ei ole ta määratlenud konkreetseid ja mõõdetavaid eesmärke.
It is therefore especially important that, when examining the Member StatesŐ programme proposals, it should ensure that substantiated, targeted choices have been made. 
Seetõttu on liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel eriti oluline pöörata tähelepanu sellele, et valikud oleks põhjendatud ja eesmärgistatud.
The documents produced in order to guide the authorities preparing CIPs through the ex ante evaluation and the selection of indicators specific to Interreg (1) should have focused above all on key ideas translating the CommissionŐs priorities, with a view in particular to the ex post evaluation. 
Dokumendid, mille ülesandeks on aidata nimetatud ametiasutusi ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisel eelhinnangute ja Interrregile omaste näitajate kaudu, (1) peaksid eriti selgelt välja tooma komisjoni prioriteetidest tulenevaid aluspõhimõtteid, seda eeskätt järelhinnangu vajadusi arvestades.
With this in mind, and on the basis of the experience acquired during the two previous generations of the CI, it would have been helpful, say, to devise a minimum common system of indicators that could be applied to all programmes under the same strand. 
Sellel alusel ja lähtuvalt ühenduse algatuse kahe eelmise etapi jooksul saadud kogemustest oleks olnud otstarbekas määrata kindlaks minimaalne ühine näitajate süsteem, mida saaks rakendada kõigile ühe tegevussuuna programmidele.
They are not really suited to the task of setting up a system with which to assess the impact of CIPs; (b) maintain a certain degree of confusion as regards indicators: while advocating that the indicators be limited in number, they refer successively to indicators of context, impact, cooperation/integration, output and result, as well as to key indicators, and recommend the use of qualitative indicators. 
Tegelikkuses aga: a) on eriti rõhutatud eelhinnangu andmise, tegevusprioriteetide määramise ja programmide mõju mõõtmisega seotud probleeme; dokumentidest on vähe kasu ühenduse algatusprogrammide mõju hindamise süsteemi rajamisel; b) on dokumendid mõnevõrra ebaselged näitajate osas — kuigi pooldatakse näitajate arvu piiramist, tuuakse seejärel välja konteksti-, mõju-, koostöö-/integratsiooni-, rakendus-ja tulemusnäitajad ning võtmenäitajad, samuti soovitatakse kvalitatiivsete näitajate kasutamist.
Moreover, the definition of these separate categories is somewhat unclear, in particular as regards output and result indicators: the number of project participants, for example, is seen at times as a result indicator; (1) ÔWorking paper 6 (5 May 2000) Ń Ex ante evaluation and indicators (Strand A)Ő Ń and working paper 7 (October 2000), which expands the content of working paper 6 to include Strand B. The ex ante evaluation should seek in particular to assess the consistency of the strategy and the designated objectives, account being taken of the strengths and weaknesses identified. (c) fail to address Strand C, for which it was decided to define indicators in the course of implementation, since the Commission conceived of this Strand as a framework for cooperation without precise knowledge of the specific needs and corresponding objectives (see paragraph 24). 
Esitatud näited käsitlevad rakendamist, tulemusi ja mõju, mõnevõrra segaseks jääb nende erisuguste kategooriate määratlus, eeskätt vahetegemine rakendus-ja tulemusnäitajate vahel, nii vaadeldakse näiteks projektis osalejate arvu mõnikord tulemusnäitajana; (1) Tegemist on töödokumendiga nr 6 (5. mai 2000) “Interregi eelhindamine ja näitajad (tegevussuund A)” ja töödokumendiga nr 7 (oktoober 2000), milles korratakse eelmises töödokumendis sisalduvat ja lisatakse tegevussuunda B puutuv materjal. Eelhinnangu ülesandeks on eeskätt hinnata strateegia ja püstitatud eesmärkide sidusust, võttes arvesse tuvastatud tugevaid ja nõrku külgi. c) ei käsitle dokumendid tegevussuunda C, mille kohta on kokku lepitud, et vastavad näitajad määratakse kindlaks töö käigus.
Although interregional cooperation projects had been in receipt of ERDF support since 1995, the Commission had no access to the relevant evaluations when preparing the Strand C guidelines. 
Komisjon moodustas selle tegevussuuna koostööraamistikuna, tundmata täpselt olemasolevaid vajadusi ning vastavaid eesmärke (vt punkt 24); kuigi ERF on piirkondadevahelise koostöö projekte toetanud juba alates 1995. aastast, ei olnud komisjoni käsutuses tegevussuuna C suuniste ettevalmistamisel neid projekte hõlmavaid hinnanguid.
Targeting of measures 22. 
Meetmete eesmärgistamine 22.
Where the InitiativeŐs Strand A is concerned, the Commission guidelines contain a list of purely discretionary measures. The Member States have the option of setting up programmes that are very broad in scope. 
Algatuse tegevussuuna A osas sisaldavad komisjoni suunised üksnes soovituslikuga iseloomuga meetmete loendit. Komisjon jätab liikmesriikidele võimaluse välja töötada väga laia ulatusega programme.
While, along the lines of the intervention programmes run under Objectives 1 and 2, these may include economic, social, cultural and environmental measures, their implementation is subject to special conditions that aim at strengthening cross-border cooperation. 
Lisaks eesmärkide 1 ja 2 sekkumisprog-rammidele võivad need programmid hõlmata meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, kultuuri ja keskkonnakaitse valdkonnas, kuid nende rakendamine sõltub spetsiaalsetest tingimustest, mille eesmärgiks on tugevdada piiriülest koostööd.
At the same time, they enjoy far less funding than these traditional programmes, especially if account is also taken of the geographical extent of CIP-eligible areas, which may include zones that are ineligible for ERDF assistance under Objective 1 or 2 because they are not experiencing particular development or conversion difficulties. 
Samal ajal on nende programmide rahalised ressursid märkimisväärselt väiksemad kui tavaliste programmide omad, eriti kui võtta arvesse ühenduse algatusprogrammide suhtes abikõlblike territooriumide ulatust. Need territooriumid võivad hõlmata piirkondi, mis ei ole abikõlblikud ERF-i eesmärkidele 1 ja 2 suunatud programmide raames, see tähendab piirkondi, milles ei esine arengu või taastamisega seotud probleeme.
Given these considerations, there is all the more reason (see paragraph 20) for the Commission to ensure, when examining the Member StatesŐ programme proposals, that measures are targeted (see paragraphs 59 to 63). 
Need asjaolud on täiendavateks põhjusteks (vt punkt 20), miks komisjon peab liikmesriikide programmiettepanekute läbivaatamisel veenduma, et programmides sisalduvad meetmed oleksid eesmärgistatud (vt punktid 59–63).
As regards Strand B, the guidelines call for attention to be given to the CommunityŐs policy priorities, and above all to the trans-European networks and the territorial development recommendations contained in the European Spatial Development Perspective (ESDP Ń see glossary). 
Tegevussuuna B osas näevad suunised ette, et võetakse arvesse ühenduse poliitika prioriteete, eeskätt üleeuroopalisi võrke, samuti piirkondliku arengu alaseid soovitusi, mis on esitatud Euroopa ruumi arenguplaanis (vt sõnastik).
This Strand thus gains a certain degree of specificity, although, since it applies to a vast spatial area and enjoys limited financial resources, choices have to be made concerning the possibilities for intervention. 
See asjaolu annab tegevussuunale mõnevõrra erilise iseloomu, kuigi hõlmatav territoorium on väga laiaulatuslik ja rahalised vahendid piiratud, mis omakorda nõuab, et eri sekkumisvõimaluste hulgast tuleb teha valik.
Where Strand C is concerned, the CommissionŐs initial guidelines outline a single general objective, namely, to improve the effectiveness of policies and instruments for regional development and cohesion (see Table 3). 
Tegevussuuna C osas esitavad komisjoni esialgsed suunised üksnes üldise eesmärgi, milleks on piirkondliku arengu ja sidususe poliitikate ja vahendite mõju suurendamine (vt tabel 3).
A second communication published on 15 May 2001 delimitated the content of cooperation by identifying five themes for interregional cooperation (2), among them a heading of ÔOther subjectsŐ. 
Teises teatises, mis avaldati 15. mail 2001, täpsustati mõnevõrra selle eesmärgi sisu, nähes ette viis piirkondadevahelise koostöö teemat, (2) mis muuhulgas sisaldavad ka rubriiki “teised valdkonnad”.
Since the implementation of Strand C CIPs began, this last theme has attracted the majority of aid applications and agreements, which underlines the fact that, as a whole, this Strand is too broad. 
Ühenduse selle tegevussuuna algatusprogrammide käivitamisest alates seondub enamik abitaotlusi ja konkursse nimetatud rubriigiga, millest on näha, et tegevussuuna iseloom on liiga laialivalguv.