natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Significant number of State aid errors in the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund and, to a much lesser extent, in the European Social Fund Court’s audits of projects with State aid relevance 33 In our annual compliance audits during the 2010‐2014 period, we audited 1 573 randomly selected ERDF/CF and ESF projects27. 
Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul on riigiabiga seotud vigade hulk märkimisväärne, samas Euroopa Sotsiaalfondi puhul on neid tunduvalt vähem Kontrollikoja riigiabi seisukohast oluliste projektide auditid 33 Kontrollikoda auditeeris aastatel 2010–2014 oma iga-aastaste vastavusauditite raames 1573 juhuslikult valitud ERFi/ÜFi ja ESFi projekti27.
Out of the 828 ERDF/CF projects 220 (26.6 %) were State aid relevant. 
ERFi/ÜFi 828 projektist 220 (26%) olid riigiabi seisukohast olulised.
Out of the 745 ESF projects 49 (6.6 %) were State aid relevant. 
745st ESFi projektist oli selliseid 49 (6,6%).
34 We found a total of 50 cases of non‐compliance with State aid rules. 
34 Kontrollikoda leidis kokku 50 juhtumit, mis ei vastanud riigiabi eeskirjadele.
Of these 50 cases, 46 related to ERDF/CF projects and 4 to ESF projects. 
Neist 50 juhtumist 46 oli seotud ERF/ÜFi projektidega ja neli ESFi projektidega.
State aid errors are significantly less likely to occur in the ESF, mainly because projects are generally much smaller and more likely to be de minimis aid. 
Riigiabiga seotud vigade esinemine on ESFi projektide puhul vähem tõenäoline, peamiselt seetõttu, et projektid on üldiselt palju väiksemad ja kujutavad endast tõenäolisemalt vähese tähtsusega abi.
35 From 2010 to 2014, both the number of projects with State aid relevance and the share of these projects being affected by State aid errors generally increased, in‐ dicating that the controls in place to prevent these errors had not improved over time. 
35 Aastatel 2010–2014 suurenes üldiselt nii riigiabi seisukohast oluliste projektide arv kui ka riigiabiga seotud vigadest mõjutatud projektide arv, mis näitab seda, et nende vigade ennetamiseks kehtestatud kontrollitoimingud ei paranenud aja jooksul.
The increase in errors concerned mostly those without a financial impact on the amount of funding of the EU budget (see Table 2)28. 
Sagenesid peamiselt vead, millel puudub finantsmõju ELi eelarvest rahastatavale summale (vt tabel 2)28.
We found that 20.9 % of ERDF/CF projects with State aid relevance were affected by State aid errors. 
Kontrollikoda leidis, et riigiabiga seotud vead mõjutasid 20,9% riigiabi seisukohast olulist ERFi/ÜFi projekti.
The corresponding figure for ESF amounted to 8.2 %. 
ESFi projektide puhul oli sama näitaja 8,2%.
27 For more information on how we sample and test projects, see Annex 1.1, paragraphs 4‐10 of our annual report concerning the financial year 2014. 
27 Lisateavet projektide valimise ja katsetamise kohta saab kontrollikoja eelarveaastat 2014 käsitleva aastaaruande lisa 1.1 punktidest 4–10.
28 Having a financial impact means that we found a difference between the actual value of a transaction and the value to which it would have amounted if it had been conducted in accordance with applicable provisions. 
28 Finantsmõju väljaselgitamiseks võrdles kontrollikoda tehingu tegelikku väärtust ja väärtust, mis tehingul olnuks, kui see oleks tehtud kooskõlas kehtivate normidega.
Annex 1.1 of our annual report for the financial year 2014 provides further details on our methodology. 
Põhjalikum teave kontrollikoja metoodika kohta on esitatud eelarveaastat 2014 käsitleva aastaaruande lisas 1.1.
Observations 26 State aid errors detected as part of our annual compliance audits, 2010-2014 Fund (1) Year (2) Number of projects audited (3) Number of projects with State aid relevance (4) % (4/3) Number of State aid errors (5) % (5/4) Number of State aid errors with financial impact Number of State aid errors without financial impact ERDF/CF 2010 163 37 22.7 % 2 5.4 % 2 0 2011 168 43 25.6 % 8 18.6 % 4 4 2012 168 30 17.9 % 6 20.0 % 2 4 2013 168 51 30.4 % 16 31.4 % 5 11 2014 161 59 36.6 % 14 23.7 % 3 11 Total ERDF/CF 828 220 26.6 % 46 20.9 % 16 30 ESF 2010 66 0 0.0 % 0 0.0 % 0 0 2011 166 8 4.8 % 0 0.0 % 0 0 2012 168 3 1.8 % 3 100.0 % 0 3 2013 175 14 8.0 % 1 7.1 % 0 1 2014 170 24 14.1 % 0 0.0 % 0 0 Total ESF 745 49 6.6 % 4 8.2 % 0 4 Total 1573 269 17.1 % 50 18.6 % 16 34 Source: European Court of Auditors. 
Tähelepanekud 26 Riigiabiga seotud vead, mis on avastatud kontrollikoja iga-aastaste vastavusauditite raames (2010–2014) Fond (1) Aasta (2) Auditeeritud projektide arv (3) Riigiabi seisukohast oluliste projektide arv (4) % (4/3) Riigiabiga seotud vigade arv (5) % (5/4) Finantsmõjuga riigiabiga seotud vigade arv Finantsmõjuta riigiabiga seotud vigade arv ERF/ÜF 2010 163 37 22,7% 2 5,4% 2 0 2011 168 43 25,6% 8 18,6% 4 4 2012 168 30 17,9% 6 20,0% 2 4 2013 168 51 30,4% 16 31,4% 5 11 2014 161 59 36,6% 14 23,7% 3 11 ERF/ÜF kokku 828 220 26,6% 46 20,9% 16 30 ESF 2010 66 0 0,0% 0 0,0% 0 0 2011 166 8 4,8% 0 0,0% 0 0 2012 168 3 1,8% 3 100,0% 0 3 2013 175 14 8,0% 1 7,1% 0 1 2014 170 24 14,1% 0 0,0% 0 0 ESF kokku 745 49 6,6% 4 8,2% 0 4 Kokku 1573 269 17,1% 50 18,6% 16 34 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
36 In 16 of the 50 cases of non‐compliance with State aid rules (32 %), we considered that the errors we found had had a financial impact on the amount of funding from the EU budget. 
36 Viiekümnest riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumist 16 (32%) puhul oli kontrollikoda seisukohal, et leitud vead avaldavad finantsmõju ELi eelarvest rahastatavale summale.
All of these 16 cases related to ERDF/CF projects and were an important factor contributing to our estimated level of error in cohesion policy, particularly since 2013 (see Figure 5)29. 
Kõik 16 viga olid seotud ERFi/ÜFi projektidega ning olid kontrollikoja ühtekuuluvuspoliitika veamäära hinnangus oluline tegur, eriti alates 2013. aastast (vt joonis 5)29.
For the 2010‐2014 period, 13.5 % of our average annual estimated level of error in cohesion policy was attributable to State aid errors30. 
Perioodil 2010–2014 moodustasid ühtekuuluvuspoliitikas riigiabiga seotud vead 13,5% kontrollikoja aasta keskmisest hinnangulisest veamäärast30.
29 The estimated level of error is a statistical estimate of the likely percentage of error in the population. 
29 Hinnanguline veamäär on statistiline prognoos vigade tõenäolise osakaalu kohta andmekogumis.
See Annex 1.1 paragraph 15 of our annual report on the financial year 2014. 
Vt kontrollikoja eelarveaastat 2014 käsitleva aastaaruande lisa 1.1 punkt 15.
30 In the period 2010‐2014, the average annual estimated level of error in cohesion policy was 5.7 %. 
30 Perioodil 2010–2014 oli aasta keskmine hinnanguline veamäär ühtekuuluvuspoliitikas 5,7%.
Observations 27 Contribution of State aid errors to estimated level of error in cohesion policy, 2010-2014 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% State aid errors 2010 2011 2012 Year 2013 2014 Note: The contribution of State aid errors to the estimated level of error for cohesion policy depends on the gravity as well as the number of State aid errors. 
Tähelepanekud 27 Riigiabiga seotud vigade tähtsus hinnangulises veamääras ühtekuuluvuspoliitikas (2010–2014) 25% 20% 15% 10% 5% 0% Riigiabiga seotud vead 2010 2011 2012 Aasta 2013 2014 Märkus: riigiabiga seotud vigade tähtsus hinnangulises veamääras ühtekuuluvuspoliitikas oleneb nii riigiabiga seotud vigade raskusest kui ka nende arvust.
Four main categories of State aid errors detected 37 The State aid errors we detected as part of our annual compliance audits from 2010‐2014 can be allocated into four categories (see Figure 6): (a) Aid intensity too high; (b) Absence of incentive effect; (c) Undetected State aid or lack of notification; and (d) Monitoring or formal requirements not met. 38 Of the 16 State aid errors which had had a financial impact, 15 related to the error categories ‘Aid intensity too high’ and ‘Absence of incentive effect’. 
Avastatud riigiabiga seotud vigade neli peamist liiki 37 Riigiabiga seotud vead, mille kontrollikoda avastas oma iga-aastaste vastavusauditite raames ajavahemikus 2010–2014, võib jagada nelja liiki (vt joonis 6): a) abi osakaal liiga suur; b) ergutava mõju puudumine; c) riigiabiga seotud avastamata vead või teavitamata jätmine ning d) kontrolli-või vorminõuete täitmata jätmine.
Contributiontoestimatedlevelof error in cohesion policy Figure 5 
Osatähtsus hinnangulises veamääras ühtekuuluvuspoliitika puhul Joonis 5
Observations 28 Nature and number of State aid errors, 2010-2014 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 Source: European Court of Auditors. Aid intensity too high 39 With a financial impact Without a financial impact Aid intensity too high Absence of incentive effect Undetected State aid or lack of notification Monitoring or formal requirements not met The Commission defines aid intensity ceilings31 to limit State aid amounts to the minimum needed for the aided activity to take place32. 
Abi osakaal liiga suur 39 Finantsmõjuga Finantsmõjuta Abi osakaal liiga suur Ergutava mõju puudumine Riigiabiga seotud avastamata vead või teavitamata jätmine Kontrolli-või vorminõuete täitmata jätmine Komisjon määrab kindlaks abi osakaalu ülemmäärad31, et toetatava tegevuse elluviimiseks vajalikud riigiabi summad oleksid võimalikult väikesed32.
In many cases (depend‐ ing, among other things, on the category of aid) the intensity ceilings can be increased for SMEs33. 
Paljudel juhtudel (olenevalt muu hulgas abi liigist) saab abi osakaalu VKEde puhul suuren-dada33.
This increase is called the ‘SME bonus’. 
Seda suurendamist nimetatakse VKEde boonuseks.
A frequent error in this category occurred when the managing authority treated a large company as an SME and granted it the SME bonus, which was ineligible (see Box 2). 
Sage viga selle liigi puhul oli see, kui korraldusasutus luges suurettevõtja VKEks ja andis talle VKEde boonust, mis on vastuolus õigusnormidega (vt 2. selgitus).
Nature of errors 31 ‘Aid intensity’ means the aid amount expressed as a percentage of a project’s eligible costs. 
Vigade olemus 31 Abi osakaal on abi summa, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest.
See for example Article 2(26) of Regulation (EU) No 651/2014. 
Vt näiteks määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 lõige 26.
32 See the Commission’s draft common principles for an economic assessment of the compatibility of State aid, available on DG COMP’s website. 
32 Vt komisjoni ühiste põhimõtete projekt riigiabi siseturuga kokkusobivuse majanduslikuks hindamiseks, mis on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.
33 SMEs can enjoy a higher aid intensity because the Commission considers that market failures such as getting access to finance are bigger for small enterprises. 
33 VKEde puhul võib abi osakaal olla suurem, sest komisjon on seisukohal, et turutõrked, näiteks rahastamisvõimalused, on väikestele ettevõtjatele suuremad.
See the Commission’s handbook on Community State aid rules for SMEs of 25.2.2009. 
Vt komisjoni „Ühenduse eeskirjade käsiraamat VKEdele antava riigiabi kohta”, 25.2.2009.
Number of errors Figure 6 
Vigade arv Joonis 6
Observations 29 Example of incorrect aid intensity (Slovenia) In an ERDF project in Slovenia examined by us as part of our 2013 annual compliance audit exercise, aid was granted under a notified scheme for research and development activities in the automotive industry. 
Tähelepanekud 29 Näide abi ebaõige osakaalu kohta (Sloveenia) Sloveenias auditeeris kontrollikoda 2013. aasta vastavusauditi raames ERFi projekti, mille raames anti VKEde teavitatud kava alusel abi teadus-ja arendustegevuseks autotööstuses.
The ben‐ eficiary was established on the basis of a consortium agreement between nine partners, one of which was an SME. 
Abisaaja määrati konsortsiumilepin-guga üheksa partneri vahel, kellest üks oli VKE.
All other partners were large enterprises. 
Kõik muud partnerid olid suurettevõtted.
The beneficiary received an SME bonus while carrying out its research activities exclusively on behalf of the large enterprises. 
Abisaaja sai VKEde boonuse, kuigi tegi teadus-ja arendustegevust ainult suurettevõtete nimel.
Part of the eligible expenditure should have been subject to an intensity ceiling of 25 % rather than the rate of 50 % which was applied. 
Osale abikõlblikest kuludest oleks pidanud kehtima 25% suurune ülemmäär, mitte 50% suurune määr, mida taotleti.
As a result, an aid amount of 0.4 million euro should not have been granted. 
Seetõttu ei oleks tohtinud anda abi 0,4 miljoni suuruses summas.
Absence of incentive effect 40 State aid will be effective in achieving the desired public policy objective only when it has an incentive effect, i.e. when it induces the aid beneficiary to un‐ dertake activities it would not have undertaken without the aid34. 
Ergutava mõju puudumine 40 Riigiabi aitab saavutada soovitud riikliku poliitika eesmärke üksnes siis, kui sel on ergutav mõju, st see innustab abisaajat tegevusele, mida ta ilma abita ei oleks ette võtnud34.
Therefore, the beneficiary needs to demonstrate that the supported project would not have gone ahead without the aid. 
Seetõttu peab abisaaja tõendama, et toetatav projekt saaks ilma abita jätkuda.
For example, under the 2008 GBER, the incentive ef‐ fect for large enterprises receiving state aid had to be demonstrated by showing that the aid led to a material increase in the scope, size, amount spent or speed of completion of the project (see Box 3)35. 
Näiteks 2008. aasta üldise grupierandi määruse kohaselt pidid riigiabi saavad suurettevõtjad näitama ergutavat mõju sellega, et abi tulemusel suureneb oluliselt projekti ulatus või maht, sellega seoses abisaaja kulutatud summa või projekti lõpuleviimise kiirus (vt 3. selgitus)35.
34 COM(2012) 209 final of 8 May 2012 ‘EU State aid Modernisation (SAM)’. 
34 COM(2012) 209 final, 8. mai 2012, ELi riigiabi ajakohastamine.
35 Article 8(3) of Commission Regulation (EC) No 800/2008 of 6 August 2008 declaring certain categories of aid compatible with the common market in application of Articles 87 and 88 of the Treaty (General block exemption Regulation) (OJ L 214, 9.8.2008, p. 3). 
35 Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) artikli 8 lõige 3 (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).
This Regulation was preceded by Commission Regulation (EC) No 1628/2006 of 24 October 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to national regional investment aid. 
Sellele määrusele eelnes komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes.
Example of the absence of an incentive effect (Poland) In an ERDF project in Poland for the construction of a logistics centre, examined by us as part of our 2010 annual compliance audit exercise, the beneficiary had failed to demonstrate in its project application that the aid would have led to a material increase in the scope, size, amount spent or speed of completion of the projects, as required under 2008 GBER. 
Näide ergutava mõju puudumise kohta (Poola) Poolas auditeeris kontrollikoda 2010. aasta vastavusauditi raames ERFi projekti logistikakeskuse ehitamiseks. Abisaaja ei näidanud projektitaotluses, et abi tulemusel suureneks oluliselt projekti ulatus või maht, sellega seoses abisaaja kulutatud summa või projekti lõpuleviimise kiirus, nagu on nõutud 2008. aasta üldise grupierandi määruses.
As a result, the project which could have benefited from 23.2 million euro of EU financing was not eligible and subsequently withdrawn by the Member State. Box 3 Box 2 
Sellest tulenevalt ei loetud abikõlblikuks projekti, mis oleks võinud saada 23,3 miljonit eurot ELi toetust, ning liikmesriik võttis selle tagasi. 3. selgitus 2. selgitus
Observations 30 41 We also found cases where work had already started before the project applica‐ tion was submitted to the aid‐awarding authority. 
Tähelepanekud 30 41 Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, mil töid oli alustatud juba enne, kui abi andvale asutusele esitati projektitaotlus.
This also indicates that the aid was not needed to carry out the project. 
See näitab, et projekti rakendamiseks ei olnud abi vaja.
Undetected State aid or lack of notification 42 For the error category where a managing authority had incorrectly classified aid to a project as not constituting State aid, or otherwise failed to notify the State aid to the Commission, we first considered whether the aid could have been exempted from notification for example under the GBER. 
Riigiabiga seotud avastamata vead või teavitamata jätmine 42 Vealiigi suhtes, mille puhul korraldusasutus liigitas abi projektiks, mis ei kujuta endast riigiabi, või ei teavitanud muul põhjusel komisjoni riigiabist, kaalus kontrollikoda kõigepealt seda, kas abi oleks saanud teavitamise kohustusest vabastada näiteks üldise grupierandi määruse alusel.
Only if there was no basis for exemption did we consider the error to have had a financial impact (see Box 4). 
Ainult juhul, kui teavitamise kohustusest vabastamiseks alus puudus, oli kontrollikoda seisukohal, et viga avaldab finantsmõju (vt 4. selgitus).
Example of a lack of notification (Czech Republic) In an ERDF project in the Czech Republic for the construction of research infrastructure, examined by us as part of our 2014 annual compliance audit exercise, the managing authority did not notify the aid to the Com‐ mission, believing the project’s research activities to be of a non‐economic nature. 
Näide teavitamata jätmise kohta (Tšehhi Vabariik) Tšehhi Vabariigis auditeeris kontrollikoda 2014. aasta vastavusauditi raames teadustaristu ehitamist käsitleva ERFi projekti, mille puhul ei teavitanud korraldusasutus komisjoni abist, kuna oli veendunud, et projekti teadustegevus oli mittemajanduslikku laadi.
While the beneficiary’s research activities were partially non‐economic, it also engaged in contractual research for a significant part of its activities. 
Ehkki abisaaja teadustegevus oli osaliselt mittemajanduslikku laadi, tegi ta märkimisväärses ulatuses oma tegevusest ka lepingulist uurimistööd.
As a result the audited grant amounting to 1.8 million euro constituted State aid and should only have been granted following notification to and approval by the Commission. 
Seetõttu kujutas 1,8 miljoni euro suurune auditeeritud toetus endast riigiabi ning seda oleks tulnud anda alles pärast komisjoni teavitamist ja temalt heakskiidu saamist.
Monitoring or formal requirements not met 43 It is important that managing authorities observe the monitoring, verification and other formal requirements set out for them to ensure that measures which constitute State aid are compatible with the internal market. 
Kontrolli-või vorminõuete täitmata jätmine 43 On oluline, et korraldusasutused järgiksid neile kehtestatud järelevalve-, kontrolli- ja muid vorminõudeid, et tagada, et meetmed, mis kujutavad endast riigiabi, oleksid kokkusobiv siseturuga.
These requirements also apply to de minimis aid (see paragraph 14). 
Need nõuded kehtivad ka vähese tähtsusega abi puhul (vt punkt 14).
Here, the specific difficulty is that undertakings may receive financial aid repeatedly from multiple sources. 
Siinkohal on probleemiks asjaolu, et ettevõtjad võivad saada rahalist abi korduvalt ja mitmest allikast.
These different aid grants may cumulatively exceed the de minimis ceiling. 
Need eri toetused võivad kokkuvõttes ületada vähese tähtsusega abi ülemmäära.
Several er‐ rors in this category concerned the failure to verify the cumulation of de minimis aid (see Box 5). Box 4 
Mitu selle liigi alla kuuluvat viga oli seotud vähese tähtsusega abi kumuleerimise puuduliku kontrollimisega (vt 5. selgitus). 4. selgitus
Observations 31 Example of monitoring or formal requirements not being met (France) In an ERDF project in France for the construction of an industrial building, examined by us as part of our 2011 annual compliance audit exercise, the managing authority had approved an aid award as de minimis aid. 
Tähelepanekud 31 Näide järelevalve-või vorminõuete täitmata jätmise kohta (Prantsusmaa) Prantsusmaal auditeeris kontrollikoda 2011. aasta vastavusauditi raames tööstushoone ehitamist käsitlevat ERFi projekti, mille puhul kiitis korraldusasutus heaks abi kui vähese tähtsusega abi.
It had failed, however, to take into account two previous aid grants awarded to the same beneficiary within a three‐year period. 
Kuid ta ei võtnud arvesse kahte varasemat toetust, mis anti samale abisaajale kolme aasta pikkuse perioodi jooksul.
There was no financial impact since the total amount of aid was below the de minimis ceiling. 
Finantsmõju puudus, kuna abi kogusumma oli väiksem kui vähese tähtsusega abi ülemmäär.
44 Shortcomings in monitoring can however also result in aid being ineligible, if for example the total approved aid exceeds the de minimis ceiling. 
44 Puuduliku kontrollimise tagajärjel võib aga abi osutuda ka rahastamiskõlbmatuks, kui näiteks kogu heakskiidetud abi summa ületab vähese tähtsusega abi ülemmäära.
The de minimis Regulation provides two possibilities for monitoring de minimis aid: either a self‐ declaration by the beneficiary confirming that the aid would not result in the de minimis ceiling being exceeded, or by means of a central register36. 
Vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses on vähese tähtsusega abi kontrollimiseks ette nähtud kaks võimalust: kas abisaaja kinnitab ise, et abi tulemusel ei ületata vähese tähtsusega abi ülemmäära, või keskregistri abil36.
Setting up a central register with complete information on all de minimis aid granted in the Member State concerned helps to prevent such errors (see Box 6). 
Keskregister, milles on täielik teave kogu asjaomases liikmesriigis antud vähese tähtsusega abi kohta, aitab selliseid vigu vältida (vt 6. selgitus).
Use of a central register for de minimis aid (Portugal) In Portugal any de minimis aid granted needs to be entered into a central register managed by the certifying authority for the ERDF/CF and the ESF. 
Keskregistri kasutamine vähese tähtsusega abi jaoks (Portugal) Portugalis tuleb igasugune vähese tähtsusega abi registreerida keskregistris, mida haldab ERFi/ÜFi ja ESFi sertifitseerimisasutus.
The register then automatically calculates the accumulated aid granted to the beneficiary and indicating whether or not the de minimis ceiling has been exceeded. 
Register arvutab automaatselt kokku kogu abisaajale antud abi ja näitab, kas vähese tähtsusega abi ülemmäär on ületatud või mitte.
If the ceiling has been exceeded, the aid awarding body has to issue a decision of annulment and withdraw the previously re‐ corded aid from the register. 
Kui ülemmäär on ületatud, peab abi andev asutus väljastama tühistamisotsuse ja eemaldama varem registreeritud abi registrist.
The certifying authority checks twice per year that aid awards exceeding the de minimis ceiling have subsequently been withdrawn. 
Sertifitseerimisasutus kontrollib kaks korda aastas, et vähese tähtsusega abi ülemmäära ületav abi oleks registrist eemaldatud.
Commission’s monitoring weakened by a lack of a comprehensive analysis and insufficient internal coordination 45 As part of its supervisory role, the Commission undertakes various types of checks in relation to State aid. 
Komisjoni kontrollitegevust nõrgendab põhjaliku analüüsi puudumine ja ebapiisav sisemine koordineerimine 45 Oma järelevalveülesande raames teeb komisjon riigiabiga seoses mitmesuguseid kontrollitoiminguid.
In cohesion policy, DG REGIO and DG EMPL under‐ take on‐the‐spot checks mainly through their audits of ERDF/CF and ESF pro‐ jects and systems; in the area of State aid DG COMP undertakes controls mainly through its monitoring exercise and the handling of complaints. 
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas teevad regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat kohapealseid kontrolle peamiselt oma ERFi/ÜFi ja ESFi projektide ja süsteemide auditite raames; riigiabi valdkonnas teeb konkurentsi peadirektoraat kontrolle oma järelevalvetegevuse ja kaebuste käsitlemise raames.
36 Recital 21 of Commission Regulation (EU) No 1407/2013. 
36 Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 põhjendus 21.