natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The activities and projects that it funds are distributed between Key Actions (KA), as shown in Figure 1. 
Selle rahastatavad tegevused ja projektid on jaotatud põhimeetmete vahel, nagu on näidatud joonisel 1.
11 1 2 3 Article 4 of Regulation (EU) No 1288/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing “Erasmus+”: the Union programme for education, training, youth and sport and repealing Decisions No 1719/2006/EC, No 1720/2006/EC and No 1298/2008/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 50). 
11 1 2 3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte-ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50); artikkel 4.
COM(2010) 2020 final of 3 March 2010 “EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, COM(2010)2020 final.
Council conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’) - 2009/C 119/02. 
Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“), 2009/C 119/02.
Figure 1 - Structure of the Erasmus+ Programme 2014-2020 Previous Programmes 2007-2013 One integrated Programme 2014-2020 Source: ECA. Lifelong Learning Programme: Grundtvig, Erasmus, Leonardo, Comenius International Higher Education programmes: Erasmus Mundus, Tempus, Alfa, Edulink, bilateral programmes Erasmus+ Key Action 2 Youth in Action 12 Key Action 1 Key Action 3 Support for policy reform 4. 
Joonis 1. Programmi „Erasmus+“ struktuur perioodil 2014–2020 Varasemad programmid 2007–2013 Üks lõimitud programm 2014–2020 Elukestva õppe programmid: Grundtvig, Erasmus, Leonardo, Comenius Rahvusvahelised kõrgharidus-programmid: Erasmus Mundus, Tempus, Alfa, Edulink, kahepoolsed programmid Erasmus+ 12 Programm „Aktiivsed noored“ 3. põhimeede Poliitikareformi toetamine 4.
The European Commission (Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture) is ultimately responsible for the implementation of Erasmus+. 
Programmi „Erasmus+“ rakendamise eest vastutab kokkuvõttes Euroopa Komisjon (hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat).
It manages the budget and sets priorities, targets and criteria. 
Komisjon haldab programmi eelarvet ning määrab prioriteedid, eesmärgid ja kriteeriumid.
It guides and monitors the implementation, follow-up and evaluation of the Programme at European level. 
Komisjon suunab ja jälgib programmi rakendamist, järelmeetmeid ja hindamist Euroopa tasandil.
The European Commission also has responsibility for the supervision and coordination of the structures in charge of implementing the Programme at national level. 
Euroopa Komisjon vastutab ka programmi liikmesriikide tasandil rakendamisega tegelevate struktuuride järelevalve ja koordineerimise eest.
The implementation of the Erasmus+ Programme is largely (80 %) based on indirect management (see Figure 2). 
Programmi „Erasmus+“ rakendamine põhineb enamjaolt (80%) kaudsel eelarve täitmisel (vt joonis 2).
The European Commission delegates implementation to National Agencies (NA) established in each Programme country. 
Euroopa Komisjon delegeerib rakendamise riiklikele büroodele, mis on loodud igas programmiriigis.
The NA are responsible for managing all stages of the project life-cycle. 
Riiklikud bürood vastutavad projekti olelusringi kõigi etappide juhtimise eest.
The NA are designated by national authority(ies), who also appoint an independent audit body in accordance with the Financial Regulation. 
Vastavalt finantsmäärusele määravad riiklikud ametiasutused nii riiklikud bürood kui ka sõltumatu auditeerimisasutuse.
Cooperation for innovation and exchange of good practices Learning mobility Specific Actions: Jean Monnet, Sport 
1. põhimeede 2. põhimeede Innovatsioonile suunatud koostöö ning heade tavade vahetamine Õpiränne Erimeetmed: Jean Monnet, sport
Figure 2 - Erasmus+ management COMMISSION (indirect management) delegates NATIONAL AGENCY selects beneficiaries (through call for proposals) 13 HE Participants (staff and students) ADULT Participants (staff and students) SE Participants (staff) Source: ECA. 
Joonis 2. Programmi „Erasmus+“ juhtimine KOMISJON (kaudne eelarve täitmine) delegeerib RIIKLIK BÜROO valib toetusesaajad (osalemiskutse kaudu) TÄISKASVANU-HARIDUS Osalejad (personal ja õppurid) 13 KÕRGHARIDUS Osalejad (personal ja õppurid) KUTSEHARIDUS Osalejad (personal ja õppurid) Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
VET Participants (staff and students) 6. 
KOOLIHARIDUS Osalejad (personal) 6.
The most significant part of the Programme in terms of the EU Budget is KA1. 
Programmi kõige olulisem osa ELi eelarve seisukohalt on 1. põhimeede.
It is made up of mobility projects for learners and staff in higher education, vocational education and training and adult education as well as for staff in school education and for young people. 
See koosneb õpirändeprojektidest kõrghariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonna õppuritele ja personalile, samuti koolide personalile ja noortele.
In addition KA1 provides for Erasmus Mundus Joint Master’s degrees and Erasmus+ Master’s loans. 
Lisaks pakutakse 1. põhimeetme raames Erasmus Munduse ühiseid magistriõppekavasid ning laene Erasmus+ magistrantidele.
Learning mobility provided under KA1 (moving physically to a country other than the country of residence, in order to undertake study, training or informal or non-formal learning, see Annex I for examples) is intended to improve the level of key competences and skills, with particular regard to their relevance for the labour market and their contribution to a cohesive society. 
1. põhimeetme alla kuuluv õpiränne (füüsiline elamaasumine elukohariigist erinevasse riiki, et õppida, osaleda koolitusel või mitteformaalses või informaalses õppimises, vt näiteid I lisas) on ette nähtud võtmepädevuste ja oskuste taseme tõstmiseks, pidades eelkõige silmas asjakohasust tööturul ja panust sidusama ühiskonna saavutamisse.
Moreover, Mobility is an important means to promote the inclusion of people from disadvantaged backgrounds. 
Lisaks on õpiränne oluline vahend kehvematest oludest pärit inimeste kaasamise edendamiseks.
Figure 3 shows the budget distribution between the different parts of the Programme. 
Joonisel 3 on näidatud eelarve jaotumine programmi eri osade vahel.
Figure 3 - Budget allocation 2014-2020 Education-KA3 3.3% Education-KA2 21.7% Margin–Education and Training 3.7% Education-KA1 48.8% Student loan facility 3.5% Source: ECA. 
Joonis 3. Eelarveeraldised perioodil 2014–2020 Haridus –3. põhimeede 3,3% Haridus –2. põhimeede 21,7% Kutseharidus ja koolitus 3,7% Haridus –1. põhimeede 48,8% Üliõpilastelaenurahastu 3,5% Noored 10,0% Riiklikud bürood 3,4% Jean Monnet 1,9% Halduskulud 1,9% Sport 1,8% 14 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Youth 10.0% National agencies 3.4% Jean Monnet 1.9% Administrative costs 1.9% Sport 1.8% 9. (a) (b) Countries participating in Erasmus+ are divided into two groups as shown in Figure 4: Programme countries: EU Member States plus the former Yugoslav Republic of Macedonia, Iceland, Liechtenstein, Norway and Turkey; and 145 partner countries (neighbouring countries and the rest of the world). 
9. Programmis „Erasmus+“ osalevad riigid on jagatud järgmisse kahte rühma, nagu on näidatud joonisel 4: a) programmiriigid: ELi liikmesriigid, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Liechtenstein, Norra ja Türgi; ning b) 145 partnerriiki (naaberriigid ja ülejäänud maailm).
Figure 4 – Erasmus+ is a global programme PROGRAMME COUNTRIES Member States of the EU Non EU Programme Countries PARTNER COUNTRIES Neighbouring countries Any other in the world Source: ECA. 
Joonis 4. „Erasmus+“ on üleilmne programm PROGRAMMIRIIGID ELi liikmesriigid ELi mittekuuluvad programmiriigid PARTNERRIIGID Naaberriigid Muud maailma riigid Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 10. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 10.
We assessed the performance and European Added Value (EAV) of the Erasmus+ Programme. 
Kontrollikoda hindas programmi „Erasmus+“ tulemuslikkust ja Euroopa lisaväärtust.
We focused the audit on KA1 (Mobility) for Education and Training, which makes up more than half of the Programme’s budget allocation. 
Audit keskendus 1. põhimeetmele (õpiränne) hariduse ja koolituse valdkonnas, mis hõlmab üle poole programmi eelarveeraldisest.
Projects under KA2 and KA3 have an implementation period of several years and were mostly at the implementing and/or contracting stage in 2017. 
2. ja 3. põhimeetme alla kuuluvate projektide rakendamisperiood on mitu aastat ja need olid 2017. aastal enamasti rakendamise ja/või lepingu sõlmimise etapis.
In particular, we examined whether: (a) Erasmus+ Mobility provides the expected EAV; (b) the results of Erasmus+ Mobility are appropriately measured; and (c) innovations introduced under Erasmus+ Mobility have improved the Programme. 
Eelkõige uuris kontrollikoda, kas a) Erasmus+ õpiränne pakub oodatud Euroopa lisaväärtust; b) Erasmus+ õpirände tulemusi mõõdetakse asjakohaselt; ning c) Erasmus+ õpirände puhul kasutusele võetud uuenduslikud lahendused on programmi paremaks muutnud.
We selected five Programme countries to visit: Estonia, Norway, Poland, Romania and Spain. 
Külastamiseks valiti välja viis programmiriiki: Eesti, Norra, Poola, Rumeenia ja Hispaania.
Our criteria for the selection of the countries were: (i) the number of participants they 15 
Riikide valimise kriteeriumid olid järgmised: i) vastuvõetavate ja teise riiki saadetavate 15
receive and send; (ii) a country receiving and sending a relatively low number of participants; (iii) a geographical spread across EU Member States and (iv) one non-EU country. 
osalejate arv; ii) riik, mis võtab vastu ja saadab teise riiki suhteliselt vähe osalejaid; iii) geograafiline jagunemine üle ELi liikmesriikide ja iv) üks ELi mittekuuluv riik.
We obtained evidence from: (a) interviews with Erasmus+ stakeholders, including: (i) Commission and European Investment Fund (EIF) staff responsible for the management of Erasmus+; (ii) the National Agencies, national authorities, beneficiaries and participants from the five selected programme countries; (b) a review of documentation and procedures relating to Erasmus+; (c) an analysis of data, including the mid-term evaluation (MTE) of Erasmus+ 2014-20164. 
Kontrollikoda kogus tõendusmaterjali a) vestlustest programmi „Erasmus+“ sidusrühmadega, sh i) programmi juhtimise eest vastutavate komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi töötajatega; ii) riiklike büroode, liikmesriikide ametiasutuste, toetusesaajate ja osalejatega viiest väljavalitud programmiriigist; b) programmiga „Erasmus+“ seotud dokumentide ja menetluste läbivaatamise teel; c) andmete, sh programmi „Erasmus+“ perioodi 2014–2016 vahehindamise aruande4 andmete analüüsimise teel.
This was published on 31 January 2018, after the end of our audit period. 
Aruanne avaldati 31. jaanuaril 2018 pärast seda, kui kontrollikoja audititöö oli juba lõppenud.
We reviewed this key document and found that much of it corroborated our findings. 
Kontrollikoda vaatas selle olulise dokumendi läbi ja leidis, et see kinnitas paljuski kontrollikoja tähelepanekuid.
OBSERVATIONS Erasmus+ mobility creates more forms of European Added Value than that required in the Regulation Erasmus+ Mobility provides the European Added Value as required by the Regulation 14. 
TÄHELEPANEKUD Erasmus+ õpiränne pakub rohkem Euroopa lisaväärtuse vorme kui asutamismäärusega ette nähtud Erasmus+ õpiränne pakub Euroopa lisaväärtust kooskõlas asutamismäärusega 14.
The Programme shall only support actions and activities which present a potential EAV and in particular those which have: transnational character, particularly with regard to mobility and cooperation aimed at achieving a sustainable systemic impact; complementarity and synergy with other programmes and policies at national, Union and COM(2018) 50 final of 31 January 2018 “Mid-term evaluation of the Erasmus+ programme (2014-2020)” and the accompanying SWD(2018) 40 final. 
Programmiga toetatakse üksnes meetmeid ja tegevusi, mis võivad kaasa tuua Euroopa lisaväärtust, ning eriti olulised on need, mida iseloomustavad meetmete ja tegevuste piiriülene laad, eelkõige seoses õpirände ja koostööga, mille eesmärk on jätkusuutliku süsteemse mõju saavutamine; vastastikune täiendavus ja koostoime muude programmide „Programmi Erasmus+ (2014–2020) vahearuanne“ (COM(2018) 50 final, 31. jaanuar 2018) ja sellele lisatud töödokument SWD(2018) 40 final.
17 international level, and a contribution to the effective use of Union transparency and recognition tools5. 
17 ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning panus liidu läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite tõhusasse kasutamisse5.
Transnational character and systemic impact 15. 
Piiriülene laad ja süsteemne mõju 15.
The transnational character is by definition present. 
Piiriülene laad on määratluse järgi olemas.
Study, training or work placements abroad are the sine qua non condition of the mobility actions in KA1: a mobility of individuals, either for study, placement, training course, job-shadowing or teaching. 
Õppimine, koolitus või töökoht välismaal on 1. põhimeetme (üksikisikute liikuvus õppimiseks, töötamiseks, koolitustel osalemiseks, töövarjuks olemiseks või õpetamiseks) alla kuuluvate õpirändemeetmete eeldus.
By January 2018 more than 2.3 million learners and practitioners had benefitted from Erasmus+ mobility under Education and Training and Youth6. 
2018. aasta jaanuariks oli Erasmus+ õpirändes hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas osalenud enam kui 2,3 miljonit õppurit ja töötajat6.
Figure 5 shows the number of participants who have undergone Erasmus+ mobility by country during the period 2014-2016. 
Joonisel 5 on riikide kaupa näidatud Erasmus+ õpirändes osalenute arv perioodil 2014–2016.
5 6 Article 3 of the Regulation. 
5 6 Määruse artikkel 3.
Figure 5 – Number of Erasmus+ mobilities by country during the period 2014-2016 Spain Ger ma n y France Italy United Kingdom Poland Turkey Portugal Netherlands Romania Czech Republic Belgium Finland Austria Hungary Sweden Greece Ireland Lithuania Denmark Slovakia Bulgaria Norway Slovenia Croatia Latvia Malta Estonia Cyprus Former Yugoslav Republic of Macedonia Iceland Luxembourg Liechtenstein Partner Countries Source: ECA. 
Joonis 5. Erasmus+ õpirändes osalenute arv perioodil 2014–2016 riikide kaupa Hispaania Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Ühendkuningriik Pool a Türgi Portugal Madalmaad Rumeeni a Tšehhi Vabariik Belgia Soome Austria Ungari Rootsi Kreeka Iirimaa Leedu Taani Slovakkia Bulgaaria Norra Sloveenia Horvaatia Lä ti Malta Ees ti Küpros Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik Island Luksemburg Liechtenstein Partnerriigid Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
0 50 000 Receiving 100 000 Sending 200 000 250 000 300 000 18 150 000 
0 50 000 Vastuvõtmine 100 000 Saatmine 200 000 250 000 300 000 18 150 000
Mobility by design is “aimed at” achieving a systemic impact on the education and training systems of the Programme and partner countries7. 
Õpirände kui sellise eesmärk on saavutada süsteemne mõju programmiriikide ja partnerriikide haridus-ja koolitussüsteemidele7.
At this stage, the institutions and schools we visited were not yet able to demonstrate a particular systemic effect of their projects either on their institutions or at national level. 
Praeguses etapis ei olnud külastatud õppeasutustel ja koolidel võimalik näidata projektide konkreetset süsteemset mõju ei nende enda ega riiklikul tasandil.
The Commission recognises that the systemic effect on education and training systems is “less visible” and that “the evidence of the exploitation of project results by policy makers and the effective engagement of the latter when they are not included in the project itself is not always clear”8 and “there is only anecdotal evidence that the programme is changing institutions’ approaches to pedagogy and their target groups”9. 
Komisjon tunnistab, et süsteemne mõju haridus-ja koolitussüsteemidele on vähem nähtav ja alati ei ole selgeid tõendeid selle kohta, et poliitikakujundajad projektitulemusi kasutavad ning et nad tegutseksid tõhusalt, kui neid ei ole algusest peale projekti kaasatud8, samuti on vaid juhuslikke tõendeid selle kohta, et programm muudab õppeasutuste arusaamu seoses pedagoogika ja sihtrühmadega9.
Indeed, as stated in the legal basis, individual projects are not required to have a systemic impact. 
Nagu õiguslikus aluses öeldud, ei pea üksikprojektide mõju olema süsteemne.
It is the cumulative result of those projects that should contribute to achieving systemic impact and thus such impact may only be visible at the end of the Programme. 
Süsteemse mõju saavutamisele peaks kaasa aitama nende projektide koondmõju ja seepärast võib mõju olla nähtav alles programmi lõppedes.
The Programme Guide states that “in the long run the combined effect of the several thousands of projects supported under this Key Action is expected to have an impact on the systems of education, training and youth in the participating countries, thus stimulating policy reforms”10. 
Programmijuhendis on öeldud, et „pikas plaanis on oodata, et käesoleva põhimeetme raames toetatavatel tuhandetel projektidel on üheskoos mõju osalevate riikide haridus-, koolitus-ja noortesüsteemidele, mis ärgitab reformima poliitikat“10.
Complementarity and synergy with other programmes and policies 19. 
Vastastikune täiendavus ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega 19.
The complementarity and synergy with other programmes and policies are intended to be primarily ensured by the contribution of Erasmus+ to the objectives of the Europe 2020 strategy, including the headline education targets. 
Vastastikune täiendavus ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega on eelkõige kavas tagada selle kaudu, et „Erasmus+“ aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, sealhulgas haridusalase peamise eesmärgi saavutamisele.
SWD(2018) 40, p. 2. ibid, p. 
SWD(2018) 40, lk 2. Ibid., lk 36.
36. Programme Guide, European Commission, Directorate General for Education and Culture, Brussels, 2016, p. 
Programmijuhend, Euroopa Komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Brüssel, 2016 (eestikeelne versioon 2017, lk 28).
Whilst Erasmus+ does contribute to the mobility benchmarks, there is no apparent link between KA1 and the headline education target indicator set out in Annex I to the Regulation, as explained in paragraphs 57 and 58 below. 
Ehkki „Erasmus+“ aitab kaasa liikuvusalaste sihttasemete saavutamisele, puudub selge seos 1. põhimeetme ja määruse I lisas sätestatud haridusalase peamise eesmärgi näitaja vahel, nagu on selgitatud allpool punktides 57 ja 58.
The Commission has set out the link between Erasmus+ and Europe 2020 and ET 2020: “The programme is aimed at boosting skills, employability and the modernisation of education, training and youth systems and supports actions, cooperation projects and tools linked to policy priorities of ET 2020. 
Komisjon on sätestanud seose programmi „Erasmus+“ ning strateegia „Euroopa 2020“ ja strateegilise raamistiku HK 2020 vahel: programmi eesmärk on edendada oskusi, tööalast konkurentsivõimet ning haridus-, koolitus-ja noorsoosüsteemide kaasajastamist ning sellega toetatakse meetmeid, koostööprojekte ja vahendeid, mis on seotud HK 2020 poliitiliste prioriteetidega.
By doing so, it also contributes to the implementation of the Europe 2020 strategy, in particular the country-specific recommendations in the field of education and training. Investment from Erasmus+ will benefit individuals, institutions and society as a whole, thus contributing to jobs, growth and competitiveness and enhancing prosperity and social inclusion”12. 
Selle kaudu aitab programm kaasa strateegia „Euroopa 2020“, eelkõige hariduse ja koolituse valdkonna riigipõhiste soovituste rakendamisele. „Erasmus+“ raames tehtavad investeeringud toovad kasu üksikisikutele, õppeasutustele ja ühiskonnale tervikuna, aidates kaasa töökohtade loomisele, majanduskasvule ja konkurentsivõime suurendamisele ning edendades heaolu ja sotsiaalset kaasatust12.
In the programme countries we visited we found that the mobility measures do boost skills and employability, notably in the VET sector. 
Kontrollikoda leidis, et külastatud programmiriikides suurendavad õpirändemeetmed oskusi ja tööalast konkurentsivõimet, eriti kutsehariduse ja -õppe sektoris.
At the Programme level, the Mid-term evaluation contains evidence that HE and VET students who have participated in mobility have better employment and salary prospects than their non-mobile equivalents, although much of this evidence so far relates to predecessor programmes. 
Programmitasandil leiti vahehindamisel tõendeid, et üliõpilastel ning kutsehariduse ja -õppe õpilastel, kes on osalenud õpirändes, on paremad töö-ja palgaväljavaated kui neil, kes pole õpirändes osalenud, ehkki suurem osa neist tõenditest on praegu seotud eelmiste programmidega.
Feedback from participants reveals very high satisfaction with Erasmus+ mobility and its effect on their employability. 
Tagasiside põhjal on osalejad Erasmus+ õpirändega ja selle mõjuga nende tööalasele konkurentsivõimele väga rahul.
For example, 93.8 % of respondents as at January 2018 declared that they had increased their key competences. 
Näiteks 2018. aasta jaanuari seisuga ütles 93,8% vastanutest, et nende võtmepädevused on paranenud.
93 % of staff say they learnt new good practices, 75 % stating that they had returned with practical skills relevant for their Article 4 of the Regulation. 
93% töötajatest ütles, et nad õppisid uusi häid tavasid, 75% väitis, et said praeguse töökoha jaoks vajalikke praktilisi oskusi.
79.1 % declared that they had increased their employability13. 
79,1% ütles, et nad olid suurendanud oma tööalast konkurentsivõimet13.
Such feedback, whilst informative and encouraging, may be subjective (see paragraphs 80 to 82). 
Selline tagasiside on küll informatiivne ja innustav, ent võib olla subjektiivne (vt punktid 80–82).
The 2015 Erasmus+ Annual Report sets out the link between Erasmus+ and other EU policy developments, such as the European Fund for Strategic Investments (education and training to restore jobs and growth), and states that “throughout 2015 Erasmus+ implemented the existing EU policy agendas of promoting inclusive learning mobility and cooperation between the various stakeholders involved in the education, training and youth sectors”14. 
Programmi „Erasmus+“ 2015. aasta aruandes luuakse seos programmi „Erasmus+“ ja teiste ELi poliitiliste arengusuundade vahel, nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (haridus ja koolitus töökohtade ja majanduskasvu taastamiseks), ning öeldakse, et kogu 2015. aasta jooksul rakendas „Erasmus+“ kehtivaid ELi poliitikakavasid, mille eesmärk on edendada kaasavat õpirännet ning koostööd mitmesuguste hariduse, koolituse ja noorte valdkonna sidusrühmade vahel14.
Some Member States use other EU funds to finance mobility via the Erasmus+ mechanisms. 
Mõned liikmesriigid kasutavad „Erasmus+“ mehhanismide kaudu toimuva õpirände rahastamiseks muid ELi rahalisi vahendeid.
For example, Poland tailored its European Social Fund (ESF) Operational Programme in 2016 to finance 2 500 School Education participants and 17 200 VET participants in Erasmus+. 
Näiteks kohandas Poola 2016. aastal oma Euroopa Sotsiaalfondi rakenduskava, et rahastada 2500 programmis „Erasmus+“ koolihariduse valdkonna osalejat ning 17 200 kutsehariduse ja -õppe valdkonna osalejat.
Disadvantaged students also receive additional funds from the ESF. 
ESFi kaudu saavad lisavahendeid ka ebasoodsas olukorras olevad õppurid.
Contribution to the effective use of EU transparency and recognition tools Transparency 26. 
Panus ELi läbipaistvuse ja tunnustamise töövahendite tõhusasse kasutamisse Läbipaistvus 26.