natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As mentioned in the reply to paragraphs 29 and 30, although farmers decisions are indeed affected by coupled supports, other external factors are influential. 
Nagu vastuses punktidele 29 ja 30 on märgitud, mõjutavad lisaks tootmiskohustusega seotud toetusele põllumajandustootjate otsuseid ka muud välised tegurid.
The main objective of coupled supports is to maintain a certain type of production and no available EU schemes other than coupled payment have this level of influence. 
Tootmiskohustusega seotud toetuste peamine eesmärk on säilitada teatud liiki tootmist ning selleks ei ole samal määral mõju ühelgi ELi praegusel kaval peale tootmiskohustusega seotud maksete.
There have been mixed trends between main beef producer Member States. 
Peamistes veiseliha tootvates liikmesriikides on olnud erinevaid suundumusi.
For instance, Ireland, the UK and Portugal had reported more uneven trends on beef supply compared to Belgium, Germany, France, Italy and Spain. 
Näiteks Iirimaa, Ühendkuningriik ja Portugal on teatanud muutlikumatest suundumustest vei-selihatarnes kui Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania.
The general decrease of dairy herd numbers is more obvious in the countries with a higher proportion of dairy cows like Germany, Italy, etc. 
Piimakarja üldine vähenemine on suurema piimalehmade osakaaluga riikides, nagu Saksamaa, Itaalia jne, rohkem ilmne.
Exceptions to this trend can be found in Poland, the UK and Ireland. 
Selle suundumuse erandid on näiteks Poola, Ühendkuningriik ja Iirimaa.
Concerning the goat sector, the maintaining of coupled support has slowed down the decline in the sector, influenced by the fall in consumption and the drop in market prices (see ‘Evaluation of market effects of partial decoupling’, October 2010). 
Kitsesektori puhul on tootmiskohustusega seotud toetuse säilitamine aeglustanud sektori olukorra halvenemist, mis on põhjustatud tarbimise vähenemisest ja turuhindade langusest (vt Osalise lahtisidumise turumõju hindamine – oktoober 2010).
REPLY OF THE COMMISSION 63 and 64. Joint reply The legislator has considered that these concepts could be better defined at national level (see reply to recommendation 2). 
KOMISJONI VASTUSED Ühine vastus punktidele 63 ja 64 Seadusandja on võtnud arvesse, et kõnealuseid asjaolusid võiks olla parem riiklikul tasandil kindlaks määrata (vt 2. soovituse vastus).
The Commission has an overall view of the situation across the EU regarding the various coupled support measures applied in the animal sectors. 
Komisjonil on üldine ülevaade loomapidamissektoris kohaldatavate tootmiskohustusega seotud eri toetuse meetmete olukorrast Euroopa Liidus.
Member States are subject to the obligation to periodically notify the Commission on the number of animals and the amounts paid under both coupled suckler cow and sheep and goat payments and coupled Article 68 payments, as well as under complementary national direct payments (CNDP) implemented in the Member States that joined in 2004 and 2007. 
Liikmesriikidel on kohustus teatada komisjonile perioodiliselt ammlehmade, lammaste ja kitsede maksete ning tootmiskohustusega seotud artikli 68 alusel tehtavate maksete ning samuti 2004. ja 2007. aastal liitunud liikmesriikide rakendatavate täiendavate riiklike otsetoetustega seotud loomade arv ja maksete summa.
As far as social, economic and environmental impacts of the schemes are concerned, the Commission considers that it is more a matter for evaluation than monitoring. 
Komisjon peab kavade sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju rohkem hindamise kui järelevalve küsimuseks.
When it comes to the decision-making process for the upcoming reform, the Commission bases its proposals on an impact assessment which draws on a whole range of information sources, quantitative analyses, qualitative and quantitative information from the literature and public consultations37. 
Tulevase reformi otsuste langetamise protsessis tugineb komisjon ettepanekute tegemisel mõjuhinnangule, milles kasutatakse mitmesuguseid teabeallikaid, kvantitatiivseid analüüse, kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet kirjandusest ning avalikkusega konsulteerimisest37.
55 Recommendation 3 The Commission proposal for the CAP towards 2020 foresees the establishment of a common monitoring and evaluation framework with a view to measuring the performance of the common agricultural policy, including first and second pillar measures. 
55 3. soovitus Komisjoni ettepanekus 2020. aastaks seatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kohta nähakse ette ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku loomine eesmärgiga mõõta ühise põllumajanduspoliitika (sh esimese ja teise samba meetmete) tulemuslikkust.
This information is scrutinised by the Commission at the time of the assessment of the notification, irrespective of a possible approval of the notified measures. 
Komisjon vaatab selle teabe teatise hindamise ajal läbi, olenemata teatatud meetmete võimalikust heakskiidust.
However this procedure to avoid double funding for a single operation does not prevent the use of different tools (i.e. support schemes) in order to achieve a similar objective. 
See sama tegevuse topeltrahastamise vältimiseks kohaldatav menetlus ei takista siiski sarnase eesmärgi saavutamiseks erinevate vahendite (s.o toetuskavade) kasutamist.
Recommendation 4 The Commission regularly undertakes evaluations of all support schemes applied under the CAP. 
4. soovitus Komisjon teeb regulaarselt kõigi ühise põllumajanduspoliitika alusel kohaldatavate toetuskavade hindamisi.
REPLY OF THE COMMISSION Special Report No 11/2012 – Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements 
KOMISJONI VASTUSED Eriaruanne nr 11/2012 – Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused
European Court of Auditors Special Report No 11/2012 Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 55 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-736-6 doi:10.2865/20863 
Euroopa Kontrollikoda Eriaruanne nr 11/2012 Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 2012 – 55 lk – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-738-0 doi:10.2865/2234
AS AN EXCEPTION TO DECOUPLING, WHERE MEMBER STATES CONSIDERED THAT THERE WAS A RISK OF DISTUR-BANCE TO AGRICULTURAL MARKETS OR ABANDONMENT OF PRODUCTION AS A RESULT OF THE MOVE TO THE SPS, THEY HAD THE OPTION TO MAINTAIN A PROPORTION OF DIRECT AIDS IN SOME SECTORS IN THEIR EXISTING FORM. 
TOETUSE TOOTMISEST LAHTISIDUMISELE OLID SIISKI ETTE NÄHTUD ERANDID JUHUL, KUI LIIKMESRIIGI ARVATES OLI ÜHTSELE OTSEMAKSETE KAVALE ÜLEMINEKUL OHT PÕLLUMAJANDUSTURU HÄIRIMISEKS VÕI TOOTMISEST LOOBUMISEKS.
THIS SPECIAL REPORT PRESENTS THE RESULTS OF THE AUDIT OF THESE PREMIUMS BY THE COURT, WHICH AIMED TO DETERMINE TO WHAT EXTENT THE SUCKLER COW AND EWE AND GOAT DIRECT AIDS WERE TARGETED TO THE MOST RELEVANT REGIONS IN MEMBER STATES AND EFFECTIVE IN MAINTAINING PRODUCTION AND THUS AVOIDING NEGATIVE SOCIAL, ECONOMIC AND ENVIRONMENTAL EFFECTS. 
AUDITI EESMÄRK OLI KINDLAKS TEHA, MILLISES ULATUSES ON AMMLEHMADE, UTTEDE JA KITSEDE EEST MAKSTAVAD OTSETOETUSED SUUNATUD LIIKMESRIIKIDE KÕIGE ASJAKOHASEMATELE PIIRKONDADELE NING KAS TOETUSED ON MÕJUSAD TOODANGU SÄILITAMISEL NING SEELÄBI NEGATIIVSE SOTSIAALSE, MAJANDUSLIKU JA KESKKONNAALASE MÕJU VÄLTIMISEL.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-12-010-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA QJ-AB-12-010-ET-C
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN EUROPEAN UNION DEVELOPMENT ASSISTANCE FOR DRINKING WATER SUPPLY AND BASIC SANITATION IN SUB-SAHARAN COUNTRIES Special Report No 13 2012 ISSN 1831-0834 
EUROOPA KONTROLLIKODA ET EUROOPA LIIDU ARENGUABI SAHARA-TAGUSE AAFRIKA JOOGIVEEGA VARUSTAMISELE JA SANITAARVALDKONNALE Eriaruanne nr 13 2012 ISSN 1831-0818
Special Report No 13 2012 EUROPEAN UNION DEVELOPMENT ASSISTANCE FOR DRINKING WATER SUPPLY AND BASIC SANITATION IN SUB-SAHARAN COUNTRIES (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Eriaruanne nr 13 2012 EUROOPA LIIDU ARENGUABI SAHARA-TAGUSE AAFRIKA JOOGIVEEGA VARUSTAMISELE JA SANITAARVALDKONNALE (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) EUROOPA KONTROLLIKODA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Special Report No 13 2012 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 Faks +352 4398-46410 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Eriaruanne nr 13 2012 Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012 ISBN 978-92-9237-826-4 doi:10.2865/10664 © European Union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2012 ISBN 978-92-9237-828-8 doi:10.2865/10982 © Euroopa Liit, 2012 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
21–23 ... 
21–23 ...
54–62 54–61 62 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS CONCLUSIONS RECOMMENDATIONS ANNEX I — ANNEX II — ANNEX III — ANNEX IV — ANNEX V — WATER AND SANITATION (SUB-SAHARAN COUNTRIES): CONTRACTED AMOUNTS 2001–2010 POPULATION USING UNIMPROVED WATER SOURCE AND UNIMPROVED SANITATION FACILITIES, PERCENTAGE (ESTIMATED COVERAGE) LIST OF PROJECTS AND PROGRAMMES AUDITED ASSESSMENT OF THE PROJECTS AUDITED FINAL EVALUATIONS REPLY OF THE COMMISSION 4 Special Report No 13/2012 – European Union development assistance for drinking water supply and basic sanitation in sub-Saharan countries 
54–62 54–61 62 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED JÄRELDUSED SOOVITUSED I LISA — II LISA — III LISA — IV LISA — V LISA — VESI JA SANITAARTINGIMUSED (SAHARA-TAGUSE AAFRIKA RIIGID): LEPINGUTE MAHT 2001–2010 PARANDAMATA KVALITEEDIGA JOOGIVEEALLIKAID KASUTAVA NING PARANDATUD SANITAARTINGIMUSI MITTEOMAVA ELANIKKONNA OSAKAAL PROTSENTIDES (HINNANGULISED ANDMED) AUDITEERITUD PROJEKTIDE JA PROGRAMMIDE NIMEKIRI HINNANG AUDITEERITUD PROJEKTIDELE LÕPPHINDAMISED KOMISJONI VASTUS 4 Eriaruanne nr 13/2012 – Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale
6 EXECUTIVE SUMMARY I. Sub-Saharan Africa is not on track to meet the millennium development goals for water and sanitation. 
6 KOKKUVÕTE I. Sahara-tagune Aafrika on vee-ja sanitaartingimuste alaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ajakavast maas.
The audit aimed to assess whether the Commission has managed EU development assistance for drinking water and basic sanitation in sub-Saharan Africa so as to lead to effective and sustainable results. 
Auditi eesmärk oli hinnata, kuidas on komisjon hallanud Sahara-taguses Aafrikas joogivee ja sanitaartingimuste valdkonnas osutatud arenguabi ning kas selle tulemused on mõjusad ja püsivad.
The Court examined a sample of 23 projects in six countries, which represent a significant part of the aid delivered to that region, to see whether project results had been delivered and were likely to be sustained over time. 
Kontrollikoja valim koosnes 23 projektist kuues riigis, mis moodustavad olulise osa Sahara-taguses Aafrikas osutatud abist. Auditi käigus kontrolliti, millised olid projektide tulemused ja kas need on tõenäoliselt püsivad.
The principal findings of the audit were as follows: — Overall, equipment was installed as planned and was in working order. — However, fewer than half of the projects examined delivered results meeting the beneficiaries’ needs. — Overall the projects examined promoted the use of standard technology and locally available materials: they were sustainable in technical terms. — For a majority of projects, results and benefits will not continue to flow in the medium and long term unless non-tariff revenue is ensured; or because of institutional weaknesses (weak capacity by operators to run the equipment installed). — The Commission’s project management procedures cover sustainability comprehensively but the Commission did not make good use of those procedures to increase the likelihood that projects will bring lasting benefits. 
Auditi peamised leiud olid järgmised: — üldiselt olid seadmed kavakohaselt paigaldatud ning töökorras; — abisaajate vajadustele vastasid aga vähem kui poolte kontrollitud projektide tulemused; — üldiselt kasutati kontrollitud projektide puhul standardset tehnoloogiat ning kohalikke materja-le; tehnilises mõttes olid projektid jätkusuutlikud; — keskmises ja pikas perspektiivis ei ole enamiku projektide tulemused ja neist saadav kasu püsivad, kuna on probleeme haldussuutlikkusega (operaatorite ebapiisav suutlikkus seadmeid käi-tada), või ei suudeta tagada tariifidest sõltumatut rahastamist; — komisjoni projektijuhtimismenetlustes käsitletakse jätkusuutlikkust küll põhjalikult, ent komisjon ei järginud neid küllalt hästi selleks, et suurendada projektidest saadava pikaajalise kasu tõenäosust.
The Court recommends that in a number of respects the Commission should make better use of its existing procedures, so as to maximise the benefits from EU development expenditure in this area and sector. Special Report No 13/2012 – European Union development assistance for drinking water supply and basic sanitation in sub-Saharan countries 
Kontrollikoda soovitab komisjonil oma olemasolevaid menetlusi mitmes aspektis paremini järgida eesmärgiga maksimeerida ELi arenguabist saadavat kasu selles piirkonnas ja valdkonnas. Eriaruanne nr 13/2012 – Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale
7 INTRODUCTION WATER AND SANITATION SECTOR: ACHIEVEMENTS AND CHALLENGES 1. 
7 SISSEJUHATUS VEE-JA SANITAARVALDKOND: SAAVUTUSED JA PROBLEEMID 1.
Improvements in water supply and sanitation are critical elements in meeting the millennium development goals (MDGs)1. 
Joogiveega varustamise ja sanitaartingimuste parandamine on kesksed elemendid aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel1.
Safe drinking water and sanitation contribute to economic growth and reducing poverty, mainly through better public health2 and support other development objectives including gender equality and food and nutrition security. 
Puhas joogivesi ja elementaarsed sanitaartingimused aitavad suurendada majanduskasvu ja vähendada vaesust – peamiselt seeläbi, et tagavad parema rahvatervise2 ning toetavad teisi arengueesmärke (k.a sooline võrdõiguslikkus ja toiduainetega kindlustatus).
The sector presents some characteristic challenges. The systems installed need to be environmentally sustainable, avoiding both degradation of water resources, for example by overuse, and ecological damage such as results from inadequate sanitation and waste water disposal systems. 
Paigaldatud süsteemid peavad olema keskkonnasäästlikud, st vältima nii veevarude seisukorra halvenemist (nt ületarbimist) kui ka nt ebapiisavatest kanalisatsioonisüsteemi-dest ja sanitaartingimustest tulenevat keskkonnakahju.
And particularly in rural areas, operational tasks, minor maintenance and financial management generally fall not to a permanent agency but to local people who need both training and support in establishing suitable institutions. 
Eelkõige maapiirkondades ei tegele süsteemide käitamise, väiksemate hooldustööde ja finantsjuhtimisega mitte püsivad ametkonnad, vaid kohalikud inimesed, kes vajavad sobivate struktuuride loomiseks nii koolitust kui ka tuge.
MDGs include a specific target (MDG 7, target 7c) for water and sanitation, which is to ‘halve, by 2015 (by reference to 1990), the proportion of people without sustainable access to safe drinking water and basic sanitation’. 
Aastatuhande arengueesmärgid sisaldavad vee ja sanitaartingimuste jaoks konkreetset sihtmärki (7. arengueesmärgi alleesmärk 7c): vähendada aastaks 2015 poole võrra (võrreldes 1990. aastaga) nende inimeste arvu, kellel puudub pidev juurdepääs puhtale joogiveele ja elementaar setele sanitaartingimustele.
The WHO/Unicef Joint Monitoring Programme (JMP) for Water Supply and Sanitation is the United Nations’ mechanism for monitoring progress towards the water and sanitation MDGs. 
WHO/UNICEFi ühine veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogramm on ÜRO mehhanism, mille abil jälgitakse veevarustuse ja sanitaartingimuste arengueesmärkide saavutamise edenemist.
According to the 2012 JMP report, the world has reached the drinking water target, although it is unlikely to meet the target for sanitation. 
WHO/UNICEFi ühise veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogrammi 2012. aastal avaldatud aruande kohaselt on joogiveele juurdepääsu tagamise eesmärk maailmas saavutatud, ent sanitaartingimuste eesmärgi saavutamine on ebatõenäoline.
Urban–rural disparities are striking: worldwide, 79 % of the people still lacking an improved drinking-water source, and 72 % of those without improved sanitation, live in rural areas3. erci1 The millennium development goals were established by the United Nations Millennium Declaration, signed in September 2000 by 189 nations (http://www. un.org/millennium/ declaration/ares552e.pdf ), to free people from extreme poverty and multiple deprivations by 2015. 
Erinevused linna-ja maapiirkondade vahel on märkimisväärsed: 79% inimestest maailmas, kellel puudub parandatud kvaliteediga joogiveeallikas, elab maapiirkondades, parandatud kvaliteediga sanitaarsõlmeta inimeste puhul on maapiirkondade elanike osakaal 72%3. 1 Aastatuhande arengueesmärgid seati 2000. aasta septembris 189 riigi poolt allkirjastatud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis (http:// www.un.org/millennium/ declaration/ares552e.pdf ).
Those goals refer to eradication of poverty and hunger, universal education, gender equality, child health, maternal health, the fight against HIV/AIDS, environmental sustainability and the global partnership for development. 
Lisaks käsitletakse neis vaesuse ja nälja likvideerimist, hariduse kättesaadavust kõikidele inimestele, sugude võrdsust, võitlust HIV-viiruse/AIDSi vastu, keskkonnasäästlikkust ja ülemaailmset partnerlusvõrku arengu edendamiseks.
2 The World Health Organisation (WHO) estimates that 6,3 % of deaths worldwide (8 % if considering only developing countries) could be prevented through better water supply, sanitation and hygiene. 
2 Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul aitaksid parem veevarustus, paremad sanitaartingimused ja hügieen kogu maailmas suremust 6,3% (vaid arengumaid arvestades oleks see määr 8%) võrra vähendada.
The majority of those preventable deaths are children in developing countries. 
Eelkõige aitaks see vähendada arengumaade laste suremust.
3 The Unicef/WHO JMP defines an improved drinking water source as one that is protected from outside contamination, in particular from contamination with faecal matter. 
3 WHO/UNICEFi ühise veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogrammi definitsiooni kohaselt on parandatud kvaliteediga joogiveeallikas selline allikas, mis on kaitstud väljaspoolse saaste, eelkõige aga väljaheidetest tingitud saaste eest.
It considers the following as improved sources of water: piped water into dwelling, yard or plot; public tap or standpipe; tubewell or borehole; protected dug well; protected spring; and rainwater collection. 
Programm peab puhtaks järgmisi joogiveeallika tüüpe: elamusse, hoovi või krundile toodud joogiveetoru; avalik joogiveekraan või -toru; torukaev või puurauk; kaitstud kaevatud kaev; kaitstud allikas; vihmaveekogumissüsteem.
An improved sanitation facility is defined as one that hygienically separates human excreta from human contact, such as: flush or pour-flush to piped sewer system, septic tank, pit latrine; ventilated improved pit latrine; pit latrine with slab; or composting toilet (http:// www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/). Special Report No 13/2012 – European Union development assistance for drinking water supply and basic sanitation in sub-Saharan countries 
Parandatud kvaliteediga sani-taarsõlme defineeritakse kui kohta, kus puudub inimese ja väljaheidete vaheline kontakt: kanalisatsioonisüsteemiga ühendatud vesiloputusega (või pealekallamisega) süsteem, septiline anum, kuivkäimla, ventileeritud kuivkäimla, pindlauaga kuivkäimla, kom-postkäimla (http://www.wss-info.org/definitions-methods/ introduction/). Eriaruanne nr 13/2012 – Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale
Water and sanitation targets are far from being met in sub-Saharan Africa. 
Sahara-taguses Aafrikas ollakse vee ja sanitaartingimuste eesmärkide saavutamisest veel kaugel.
In 2010, 39 % of the population had no access to an improved source of drinking water and 70 % were without improved sanitation facilities. 
2010. aastal puudus 39% elanikkonnast juurdepääs parandatud kvaliteediga joogiveeallikale ning 70% elanikkonnast ei omanud parandatud sanitaartingimusi.
The respective targets were 25 % and 36 %. 
Eesmärgiks seatud määrad olid aga vastavalt 25% ja 36%.
Estimates of the funding (additional to that already planned) needed to meet the MDGs for water and sanitation differ significantly. 
Vee ja sanitaartingimuste alaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks vajaliku täiendava rahastamise (lisaks juba kavandatud vahenditele) hinnangud on väga erinevad.
The World Bank published an estimate of the funding gap in sub-Saharan Africa (both urban and rural areas) of 11,8 billion US dollars a year from 2011 to 20154. 
Maailmapanga avaldatud hinnangu kohaselt jääb Sahara-taguses Aafrikas (linna-ja maapiirkonnad kokku) ajavahemikus 2011–2015 puudu 11,8 miljardit USA dollarit aastas4.
The Marseille Declaration of March 20125, on the other hand, quotes 8 billion US dollars as the total additional sum to be mobilised over the period from 2012 to 2015 to meet these targets in the whole of rural Africa. 
2012. aasta märtsis avaldatud Marseille’ deklaratsioonis5 esitatud hinnangu kohaselt aga vajatakse seatud eesmärkide saavutamiseks kogu Aafrika maapiirkondade jaoks ajavahemikus 2012–2015 täiendavalt 8 miljardit USA dollarit.
EU POLICY AND FINANCIAL ASSISTANCE TO THE SECTOR WATER AND SANITATION POLICIES 8. 
EUROOPA LIIDU POLIITIKA JA VALDKONNALE ANTAV RAHALINE ABI VEE-JA SANITAARTINGIMUSTE ALANE POLIITIKA 8.
EU development assistance for water and sanitation is guided by the 2002 Commission communication on water management6, as endorsed by the Council resolution of 30 May 2002 on water management in developing countries7. 
Veemajanduse ja sanitaartingimiste parandamiseks antav ELi arenguabi põhineb komisjoni 2002. aasta teatisel veemajanduse kohta6, mis võeti vastu nõukogu 30. mai 2002. aasta resolutsioonina veemajanduse kohta arengumaades7.
The importance of water in EU development assistance was reiterated in the 2005 EU Consensus on Development8. 
Vee tähtsust ELi arenguabis korrati ka 2005. aasta ELi konsensuses arengu küsimuses8.
The 2002 Commission communication identifies, as one of the main objectives of development assistance, ensuring a supply to every human being, especially the poorest, of sufficient drinking water of good quality and adequate means of waste disposal. 
Komisjoni 2002. aasta teatises peetakse kõigi, eelkõige kõige vaesemate inimeste küllaldase heakvaliteedilise joogivee ja piisavate jäätmete kõrvaldamise võimaluste tagamist arenguabi üheks peamiseks eesmärgiks.
4 Table 8.7 in Sudeshna Ghosh Banerjee and Elvira Morella, Africa’s water and sanitation infrastructure: Access, affordability, and alternatives, World Bank, 2011. 
4 Tabel 8.7, Sudeshna Ghosh Banerjee ja Elvira Morella, Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives, Maailmapank, 2011.