natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The projects in the sample covered the main measures implemented at the time of the audit, which themselves represented around 95 % of all contracts concluded and payments made in these four countries (1). 
Valimi projektid hõlmasid peamisi auditeerimise ajal rakendatud meetmeid, mis moodustasid umbes 95 % nendes neljas riigis sõlmitud lepingutest ja tehtud väljamaksetest.
In addition, key elements of the systems set up in the Sapard countries were reviewed. 
(1) Lisaks analüüsiti Sapardi riikides loodud süsteemide peamisi komponente.
The staff of the Supreme Audit Institutions of the countries visited have worked with and accompanied the CourtŐs auditors. 
Külastatud riikide kõrgeimate kontrolliasutuste töötajad töötasid koos kontrollikoja audiitoritega ja saatsid neid.
The audit of Sapard built on the results of previous audits, which had focused on the setting up of the programme and the CommissionŐs analysis and monitoring of the Sapard systems, which have been published in the CourtŐs Annual Reports (2). 
Sapardi auditeerimine tugines kontrollikoja aastaaruannetes (2) avaldatud varasemate, programmi käivitamisele keskendunud auditite tulemustele ja komisjonipoolsele Sapardi süsteemide analüüsile ning järelevalvele.
The main conclusions were that considerable time was used in setting up the Sapard instrument, in particular in clarifying and working out the details of the complex legal basis, and that the management and control systems foresaw insufficient checks in risk areas such as staffing, prevention of double funding, sound financial management, bank interest, and compliance with minimum standards for environment, hygiene and animal welfare. 
Peamised järeldused olid, et Sapardi rahastamisvahendi käivitamine ja eelkõige selle keerulise õigusliku aluse üksikasjade selgitamine ja väljatöötamine võttis palju aega ja et juhtimis-ning kontrollisüsteemid nägid ette ebapiisaval arvul kontrollimisi sellistes riskivaldkondades nagu per-sonalitöö, topeltrahastamise vältimine, usaldusväärne finantsjuhtimine, pangaintressid ning keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumstandardite järgimine.
STAGES IN THE IMPLEMENTATION OF SAPARD Large proportions of available funds remained unused 11. 
SAPARDI ELLUVIIMISE ETAPID Suur osa olemasolevatest vahenditest jäi kasutamata 11.
The diagram shows the stages in the implementation of the Sapard programme from the first proposal for legislation until 31 December 2003. 
Joonisel kujutatakse Sapardi programmi rakendamise etappe alates esimesest õigusakti ettepanekust kuni 31. detsembrini 2003.
The amounts indicated in section ÔAŐ show the gap between the total Community financial contribution in the general budget (3) and the total amount for which contracts have been concluded with beneficiaries. 
A osas toodud summad näitavad vahet üldeelarves oleva ühenduse rahalise panuse(3) ja abisaajatega sõlmitud lepingute kogusumma vahel.
The difference thus reflects the amount available in the budget which was not used by the Sapard countries because of the time needed to have their systems approved, and, following this, the delays in those countries arising from difficulties in implementation. 
Erinevus peegeldab eelarves olevaid summasid, mida Sapardi riigid ei kasutanud selle aja tõttu, mis kulus nende süsteemide heakskiitmiseks, ja seejärel rakendamisraskus-test tingitud viivituste tõttu nendes riikides.
The two main implementation problems are presented in paragraphs 81 to 95. 
Kaks peamist rakendamisprobleemi on toodud esile punktides 81–95.
(1) The main measures are: investments in agricultural holdings, improving the processing and marketing of agricultural and fishery products, and development and improvement of rural infrastructure. 
(1) Peamised meetmed on investeeringud põllumajandusettevõtetesse, põllumajandus-ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine ning maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine.
This represents some 80 % of commitments made in all applicant countries. 
Need moodustavad umbes 80 % kandidaatriikides võetud kohustustest.
(2) Court of Auditors Annual Reports concerning the financial year 2000 (OJ C 359, 15.12.2001) (paragraphs 6.41 to 6.53); 2001 (OJ C 295, 28.11.2002) (paragraphs 6.8 to 6.32); and 2002 (OJ C 286, 28.11.03) (paragraphs 8.23 to 8.31). 
(2) Kontrollikoja aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta (EÜT C 359, 15.12.2001) (punktid 6.41–6.53); 2001. eelarveaasta kohta (EÜT C 295, 28.11.2002) (punktid 6.8–6.32) ja 2002. eelarveaasta kohta (ELT C 286, 28.11.2003) (punktid 8.23–8.31).
(3) Cumulative appropriations for commitment. 
(3) Kulukohustuste täitmisega seotud kumulatiivsed assigneeringud.
C 295/6 EN Official Journal of the European Union 30.11.2004 DIAGRAM Implementation of Sapard 1998-2003 A = B = C = Source Amounts in the EU budget for which contracts were not signed. 
C 295/6 ET Euroopa Liidu Teataja 30.11.2004 JOONIS Sapardi rakendamine 1998–2003 (miljonit eurot) Märts 1998 Nõukogu määruse esimene ettepanek Juuni 1999 Nõukogu määruse vastuvõtmine November 2000 Komisjon sai valmis õigusliku aluse Mai 2001 Süsteemid heakskiidetud esimeses Sapardi riigis November 2002 Süsteemid heakskiidetud viimases Sapardi riigis A = ELi eelarves olevad summad, mille osas lepinguid ei oldud veel allkirjastatud.
Contracts concluded but not yet paid. 
B = Sõlmitud, kuid mitte veel makstud lepingud.
Amounts paid to beneficiaries. : European Court of Auditors: payments and contracts as at 31 December 2003. 
C = Abisaajatele makstud summad. Allikas: Euroopa Kontrollikoda: maksed ja lepingud detsembri 2003 seisuga.
12. with final beneficiaries but which have not yet been paid. 
12. B osas on toodud rakendusüksustega sõlmitud lepingutes nimetatud summad, mida ei ole veel välja makstud.
This reflects the time needed for the implementation of projects, which, for example for construction projects, can normally take more than a year, but also reflects administrative delays (see paragraph 16 et seq). 
See kajastab projektide rakendamiseks vajalikku aega, mis näiteks ehitusprojektide puhul võib tavaliselt olla üle aasta, kuid kajastab ka haldusviivitusi (vt punkt 16 alapunkt jj).
Section ÔCŐ shows the actual flow of funds to beneficiaries. because of the time needed for setting up the programme 13. 
C osas on toodud vahendite tegelik laekumine abisaajatele. Programmi käivitamiseks kulunud aja tõttu 13.
In June 1999, the Council adopted the CommissionŐs proposal for a Regulation on Sapard. 
Juunis 1999 võttis nõukogu vastu komisjoni Sapardi määruse ettepaneku.
This set out a new and complex legal framework, which required further definition. 
Selles nähti ette uus ja keeruline õigusraamistik, mis oli vaja täiendavalt kindlaks määrata.
It took the Commission seven months to set out the implementation principles; then six months to draft and adopt the detailed rules; then a further six months to draft, negotiate and adopt the agreements with the Sapard countries. 
Komisjonil kulus seitse kuud rakendamispõhimõtete kindlaksmääramiseks; seejärel kuus kuud üksikasjalike eeskirjade koostamiseks ja vastuvõt-miseks; seejärel veel kuus kuud Sapardi riikidega kokkulepete koostamiseks, nende läbirääkimiseks ja vastuvõtmiseks.
Thus, the legal basis was finalised on 29 November 2000 (1). 
Nii oli õiguslik alus lõplikult otsustatud 29. novembriks 2000.
By the end of March 2001, all countries had signed the agreements. 
(1) 2001. aasta märtsi lõpuks olid riigid kokkulepetele alla kirjutanud.
(1) Further details are given in the CourtŐs Annual Report concerning the financial year 2000, paragraphs 6.41 to 6.43. 
(1) Üksikasjad on toodud kontrollikoja aastaaruandes 2000. eelarveaasta kohta, punktid 6.41–6.43.
The Commission did not use the time available in the period between March 1998, when it proposed the Sapard Regulation (2), and June 1999, when it was adopted by the Council, to make further implementation preparations. 
14. Komisjon ei kasutanud edasiste rakendamisettevalmis-tuste tegemiseks ajavahemikku märtsist 1998, kui ta tegi Sapardi määruse ettepaneku, (2) juunini 1999, kui nõukogu selle vastu võttis.
This 15-month period could have been used to prepare detailed principles and rules which would have clarified the policy and accelerated implementation. 
Seda 15-kuulist ajavahemikku oleks saanud kasutada üksikasjalike põhimõtete ja eeskirjade koostamiseks, mis oleksid selgitanud poliitikat ja kiirendanud rakendamist.
After completion of the legal framework in November 2000, the start of Sapard depended on the time needed to set up the systems by the Sapard countries. 
Pärast õigusraamistiku valmimist novembris 2000 sõltus Sapardi alustamine Sapardi riikidel süsteemi käivitamiseks vajaminevast ajast.
Some countries were quick: the Commission approved the systems for some of the measures in Bulgaria in May 2001. 
Mõned riigid olid kiired: Bulgaarias kiitis komisjon heaks süsteemid mõnede meetmete jaoks mais 2001.
Hungary did not start the implementation of some of the Sapard measures until 27 November 2002. and because of delays in implementation by the Sapard countries 16. 
Teistel läks kauem aega, näiteks Ungari ei alustanud mõnede Sapardi meetmete rakendamist enne 27. novembrit 2002. Ja viivituste tõttu programmi elluviimisel Sapardi riikide poolt 16.
Since the start of Sapard in the countries concerned, heavy administrative procedures, stricter than required by the (2) Proposal from the Commission for a Council Regulation (COM(98) 153 final, 19 March 1998). 
Alates Sapardi käivitamisest asjaomastes riikides on keeruline ja Sapardi eeskirjades nõutust rangem halduskord (2) Komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta (KOM(98) 153 (lõplik), 19. märts 1998).
30.11.2004 EN Official Journal of the European Union C 295/7 Sapard rules, have hampered an efficient implementation of the programme. 
30.11.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 295/7 takistanud programmi tõhusat rakendamist.
Below are some examples of the implementation problems found by the Court (see also paragraph 91 et seq). 
Allpool on toodud mõned näited kontrollikoja avastatud rakendamisprobleemidest (vt ka punkt 91 alapunkt jj).
Romania was the last-but-one Sapard country to have parts of its systems approved, but it was not well-prepared for applying the programme in August 2002. 
Rumeenia oli Sapardi riikidest eelviimane, kelle osas süsteemid osaliselt heaks kiideti, kuid ta ei olnud hästi ette valmistatud programmi kohaldamiseks 2002. aasta augustis.
The time between receiving the application form and approving it took up to seven-and-a-half months. 
Taotlus-vormi saamisest selle heakskiitmiseni kulus seitse ja pool kuud.
Since April 2003 the situation has improved because the Romanian authorities have changed certain procedures and increased the number of staff available to deal with these applications. 
Alates 2003. aasta aprillist on olukord paranenud, sest Rumeenia ametivõimud on mõningaid protseduure muutnud ja suurendanud taotlusi käsitlevate töötajate arvu.
Despite these delays, the large number of applications made it possible for the Romanian authorities to use all funds planned for rural infrastructure for the whole seven-year period (2000-2006). 
Nendele viivitustele vaatamata võimaldas taotluste rohkus Rumeenia ametivõimudel kasutada kõiki kogu 7-Faastaseks ajavahemikuks (2000–2006) maaelu infrastruktuuri jaoks ettenähtud vahendeid.
Poland also received a large number of applications for this type of project. 
Poola sai samuti palju taotlusi seda tüüpi projektidele.
However, for administrative reasons not required by the Sapard rules, more than 250 million euro which were available were not used for more than one year (1). 
Administratiivsetel põhjustel, mida Sapardi eeskirjad ei nõudnud, ei kasutatud aga olemasolevat üle 250 miljoni euro suurust summat enam kui aasta.
This hampered an efficient implementation of Sapard. 
(1) See takistas Sapardi tõhusat rakendamist.
In Lithuania, the average time between submission of the project application and signature of the contract is 4,5 months. 
Leedus on ajavahemik projektitaotluse esitamisest lepingu allakirjutamiseni keskmiselt 4,5 kuud.
One of the main reasons for the delays in approving the applications is the lack of staff in the key unit which evaluates all project applications. 
Taotluste heakskiitmise venimise üks peamisi põhjuseid on töötajate puudus projektitaotlusi hindavas üksuses.
In Bulgaria, all checks made at local level are reperformed by the Sapard Agency at central level. 
Bulgaarias kordab kõiki kohalikul tasandil tehtud kontrollimisi Sapardi kesktasandi agentuur.
This adds about one month to each project approval (thereby delaying project implementation) and about one month to each payment approval stage. 
See lisab umbes ühe kuu iga projekti heakskiitmise (venitades nii projekti rakendamist) ja iga väljamakse heakskiitmise etapis.
Such double checks are necessary when systems are set up, but the need for them should be kept under review. 
Süsteemi käivitamisel on selline topeltkontroll vajalik, kuid selle vajadus tuleks üle vaadata.
As will be seen in paragraph 35, the Commission has not looked actively for implementation problems such as the ones described above. 
Nagu ilmneb punktist 35, ei ole komisjon selliseid raken-damisprobleeme, nagu ülal kirjeldatud, aktiivselt käsitlenud.
Although in some cases the Commission has taken action by discussing the issue with the country concerned, this was not done systematically. 
Mõnel juhul komisjon küll arutas küsimust asjaomase riigiga, kuid süstemaatiliselt seda ei tehtud.
The Commission did not analyse the critical steps which delayed the setting up of the systems by the Sapard countries. 
Komisjon ei analüüsinud otsustavaid samme, mis venita-sid süsteemi käivitamist Sapardi riikides.
This would have been good management practice. Such an analysis should include its own role and would have been useful, (1) The reason for the delays is the following. 
Selline analüüs pidanuks hõlmama komisjoni enda (1) Viivitustepõhjusolijärgmine.Poolajagabaastaeelarveerimeetmeteja suuremate meetmete osas eri regioonide vahel.
Application rounds are launched for specific regional, annual allocations. 
Taotlused tuleb esitada konkreetsete regionaalsete aastaste eraldiste peale.
This practice of linking projects to specific regional, annual allocations blocked the use of other available budgets. 
Selline projektide sidumine konkreetsete regionaalsete aastaste eraldistega takistas teiste olemasolevate vahendite kasutamist.
For rural development infrastructure, the allocation to the regions requires a decision by the Ministry of Agriculture, which was, for a large part of the funds, not done until 22 September 2003. because Sapard countries could have taken into account success factors when setting up systems for the management of EU funds. 
Maaelu arengu infrastruktuuri osas on eraldiste tegemiseks regioonidele vaja põllumajandusministeeriumi otsust, kuid suurema osa vahendite osas ei tehtud seda enne 22. septembrit 2003. rolli ja see oleks olnud kasulik, sest Sapardi riigid oleksid saanud ELi vahendite haldamissüsteemi käivitamisel edufaktoreid arvesse võtta.
Later, the Commission also did not include such an analysis in the mid-term evaluation of the programme in each Sapard country. 
Komisjon ei teostanud sellist analüüsi hiljem ka Sapardi riikide programmide vahehindamisel.
An external evaluation was not launched to ensure that the experience gained from Sapard could be used in the future. and budgets were systematically under-utilised 24. The Commission could not make accurate estimates of the amounts included for payments in the budgets for the first three years. 
Välist hindamist, mis oleks taganud Sapardist saadud kogemuse võimaliku kasutamise tulevikus, ei algatatud. Ja eelarvevahendeid alakasutati järjepidevalt 24. Komisjon ei suutnud koostada täpset kalkulatsiooni esimese kolme aasta eelarveliste maksete kohta.
Up to the end of 2002, it made 850,8 million euro available for payments, of which only 154,4 million euro (18 %) were used, while the other part was cancelled (2). 
2002. aasta lõpuni eraldas ta makseteks 850,8 miljonit eurot, millest kasutati vaid 154,4 miljonit eurot (18 %), kusjuures ülejäänud osa tühistati.
The Commission noted that the payment estimates were uncertain because they depended on factors which were out of its control and there was no previous experience in managing external aid in a decentralised manner. 
(2) Komisjon märkis, et maksekalkulatsioonid olid ebatäpsed, sest sõltusid teguritest, mille üle komisjonil kontrolli ei olnud, ja komisjonil ei olnud välisabi detsentraliseeritud juhtimise varasemat kogemust.
Thus, the amounts could not be based on sufficiently detailed documentation and calculations. 
Seetõttu ei põhinenud summad piisavalt üksikasjalikul dokumentatsioonil ja arvutustel.
Instead, other arguments were provided to justify the amounts, such as the need to give a positive signal that the Commission was confident that the countries concerned would be able to implement Sapard. 
Summade õigustamiseks esitati selle asemel teisi argumente, näiteks vajadus edastada positiivne signaal selle kohta, et komisjon on kindel asjaomaste riikide suutlikkuses Sapardit rakendada.
There is a need to separate political will and economic reality but, as a consequence of an undue emphasis on the former, the Commission systematically overestimated the amounts for payments in the budget. 
Poliitiline tahe ja majanduslik reaalsus on vaja lahus hoida, kuid ebakohase rõhuasetuse tõttu esimesel hindas komisjon eelarvelisi makseid süstemaatiliselt üle.
DECENTRALISED IMPLEMENTATION was a choice by the Commission 26. Until June 1999, external aid required ex ante approval by the Commission for project selection, tendering and contracting. 
DETSENTRALISEERITUD ELLUVIIMINE Oli komisjoni valik 26. juunini 1999 pidi välisabi andmiseks komisjon eelnevalt heaks kiitma projekti valiku, pakkumise ja tellimise.
The legal basis for Sapard made it possible, for the first time, that such ex ante approvals for external aid could be waived. 
Sapardi õiguslik alus võimaldas esmakordselt välisabi puhul sellisest eelnevast heakskiidust loobuda.
The Council did not stipulate that such a system of decentralised management must be used, but the Commission opted for this. The (2) The amount of 154,4 million euro cannot be compared with the diagram because it includes 139,7 million euro of advance payments made by the Commission to applicant countries and 0,1 million euro for seminars. 
Nõukogu sellise detsentraliseeritud juhtimissüsteemi kasutamist ei sätestanud, kuid see oli komisjoni (2) Seda summat, 154,4 miljonit eurot, ei saa võrrelda joonisega, sest see sisaldab komisjoni poolt kandidaatriikidele tehtud avansilisi makseid 139,7 miljoni euro ulatuses ja 0,1 miljoni euro ulatuses makseid seminaride eest.
These amounts are not shown in the diagram because they are not paid to final beneficiaries. 
Need summad ei kajastu joonisel, sest neid ei maksta rakendusüksustele.
These latter payments (adjusted by the Court for timing differences because the Commission books the payments on a cash basis) are shown as section ÔCŐ in Figure 1. 
Need maksed (korrigeeritud ajafaktoriga kontrollikoja poolt, kuna komisjon kirjendab oma maksed kassapõhiselt) on toodud joonise osas C.
C 295/8 EN Official Journal of the European Union 30.11.2004 CommissionŐs option for decentralised implementation was correct given the likely large numbers of projects to be financed. 
C 295/8 ET Euroopa Liidu Teataja 30.11.2004 valik. Arvestades rahastatavate projektide tõenäolist rohkust, oli komisjoni otsus detsentraliseeritud rakendamise kohta õige.
Since the Commission had not set out the methods for managing the programme either as part of its proposal for the Sapard Regulation in March 1998, or during the subsequent period, it needed to do this after the adoption of the Regulation in June 1999 by the Council. 
Kuna komisjon ei olnud programmi juhtimismeetodeid ette näinud ei osana oma Sapardi määruse ettepanekust märtsis 1998 ega ka järgnenud ajavahemikul, tuli tal seda teha pärast määruse vastuvõtmist nõukogu poolt juunis 1999.
In January 2000, the Commission adopted a communication indicating that Sapard should be managed decentrally. 
Jaanuaris 2000 võttis komisjon vastu teatise, milles märgiti, et Sapardit peaks juhtima detsentraliseeritult.
The reasons given by the Commission as to why it decided upon decentralised implementation were: Ń that it did not have the necessary technical and human resources to manage the expected large number of small projects, Ń to prepare the Sapard countries for management of agricultural and rural development spending after accession. but the lack of preparation by the Commission and the tight time frame led to difficulties with decentralisation 28. 
Komisjon põhjendas oma otsust rakendamine detsentraliseerida järgmiselt: — komisjonil ei olnud vajalikke tehnilisi ega inimressursse eeldatavalt arvukate väikeste projektide haldamiseks, — Sapardi riike tuli ette valmistada põllumajanduse ja maaelu arengu juhtimiseks pärast ühinemist. Kuid komisjoni puudulik ettevalmistus ja tihe ajakava tekitasid detsentraliseerimisel raskusi 28.
The Berlin European Council of March 1999 assumed that the accession of six new Member States, five of which were eligible for Sapard, might take place from 2002 onwards (1). 
Berliini Euroopa Ülemkogu oletas märtsis 1999, et kuue uue liikmesriigi liitumine võiks toimuda alates 2002. aastast, kusjuures viis neist olid kõlblikud saama Sapardist abi.
Since this meant for those five countries that Sapard would only be operational for two years, it was necessary to start the Sapard programme as soon as possible in order to have effect. 
(1) Kuna see tähendas nendele viiele riigile, et Sapard saaks toimida vaid kaks aastat, oli Sapardi programm vaja käivitada võimalikult kiiresti, et tal oleks mingigi mõju.
However, by opting for decentralised implementation the Commission had to provide a legal framework for making Sapard rules applicable in those countries. 
Siiski tuli komisjonil detsentraliseeritud rakendamise valimise tõttu tagada õigusraamistik Sapardi eeskirjade kohaldamiseks nendes riikides.
Then the Sapard countries needed to set up their systems, for which they had no previous experience. 
Seejärel tuli Sapardi riikidel luua oma süsteemid ja neil ei olnud selles varasemat kogemust.
Given the complexity of the tasks, the Commission under-estimated the time which would be needed for this to be done. 
Arvestades ülesande keerukust, alahindas komisjon selle teostamiseks vajaminevat aega.
Of the five countries, only Estonia (in June 2001) and Slovenia (in November 2001) had their systems approved by the Commission before 2002. 
Enne 2002. aastat olid viiest riigist vaid Eestis (juunis 2001) ja Sloveenias (novembris 2001) süsteemid komisjoni poolt heaks kiidetud.
The time taken did not result in a shortening of the implementation period for Sapard because the Gothenburg European Council of June 2001 set May 2004 as the accession date, due to protracted enlargement negotiations. and the CommissionŐs management was not always suited to Sapard countriesŐ needs 31. 
Selleks kulunud aeg ei lühendanud Sapardi raken-damisperioodi, sest Göteborgi Euroopa Ülemkogu määras pikaleveninud ühinemisläbirääkimiste tõttu ühinemisajaks mai 2004. Ja komisjoni juhtimisviis ei vastanud alati Sapardi riikide vajadustele 31.
In line with the principles of EU programmes in the Member States, the Sapard countries have full responsibility for the management of Sapard. 
Liikmesriikide ELi programmide põhimõtete järgi vastutavad Sapardi riigid täielikult Sapardi juhtimise eest.
The international agreements, signed between them and the Commission, assign the responsibility for day-to-day management, in particular identifying and addressing implementation problems, to the Sapard countries. 
Nende ja komisjoni vahel sõlmitud rahvusvahelistes kokkulepetes pandi igapäevase juhtimise kohustus ja eelkõige rakendamisprobleemide kindlakstegemine ning kõrvaldamine Sapardi riikidele.
(1) Initially, accession was foreseen for six countries: Czech Republic, Estonia, Hungary, Poland, Slovenia (Sapard) and Cyprus (non-Sapard). 
(1) Algselt pidid liituma kuus riiki: Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Poola, Sloveenia (Sapardi riigid) ja Küpros (ei ole Sapardi riik).