natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The conclusions of a report funded by the programme9 provide a benchmark for the assessment of the arrangements for implementing the programme.The Commission’s work programme did not: – “make the policy model explicit” (i.e. explain how the provision of EU grants would assist in removing specific obstacles to the adoption of energy efficient technology); – set specific measurable and time-related objectives for the programme; – provide an analysis of the most important market actors. 
Programmi raames rahastatud aruande järeldustes9 esitatakse võrdlusnäitaja programmi rakendamise korralduse hindamiseks. Komisjoni töökavaga ei õnnestunud: – muuta poliitikamudelit selgesõnalisemaks (ehk selgitada, kuidas ELi toetuste andmine aitaks eemaldada konkreetsed takistused energiatõhusa tehnoloogia kasutuselevõtult); – kehtestada programmile mõõdetavad ja tähtajalised eesmärgid; – analüüsida kõige tähtsamaid turul tegutsejaid.
(An analysis of market actors is provided in the Work Programme for the successor programme, but this lists 41 “target groups” which are often broadly defined (“education system”, “craftsmen”, “media”, etc.)). 
(Turul tegutsejate analüüs on esitatud järgmise programmi töökavas, kuid seal on üles loetletud 41 sihtrühma, mis on sageli liiga üldise kirjeldusega (“haridussüsteem”, “käsitöölised”, “meedia” jne).)
MONITORING AND PROGRAMME EVALUATION 19. 
JÄRELEVALVE JA PROGRAMMI HINDAMINE 19.
The Financial Regulation10 requires the Commission to set specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for all sectors of the budget and to monitor their achievement through performance indicators. 
Finantsmääruses10 sätestatakse, et komisjon peab kehtestama konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid kõikidele eelarve valdkondadele ja teostada tulemusnäitajate abil järelevalvet nende saavutamise üle.
The Commission only established monitoring arrangements at the level of individual projects, as folllows: – the grant agreement described the content of the project and its immediate products (deliverables) as well as the performance indicators agreed; – the grant agreement also covered reporting frequency and resulted in 9 Under IEE, ECOFYS produced a report evaluating 20 energy efficiency instruments, of which 17 were run within the Member States (“From Theory Based Policy Evaluation to SMART Policy Design” ECOFYS, april 2007 – http:// www.aid-ee.org/documents/ SummaryreportFinal.PDF?bcsi_ scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_ scan_filename=SummaryreportFinal. 
Komisjon kehtestas järelevalvekorra ainult üksikprojektide tasandil. Sellel olid järgmised tagajärjed: – toetuslepingus kirjeldati projekti sisu ja selle koheseid tulemusi (väljun-deid) ning ka kokkulepitud tulemusnäitajaid; – toetusleping hõlmas ka aruannete koostamissagedust ja selle tulemusel 9 Euroopa aruka energeetika programmi raames esitas ECOFYS aruande, milles hinnatakse 20 energiatõhusat vahendit, millest 17 vahendit juhitakse liikmesriikidest (“From Theory Based Policy Evaluation to SMART Policy Design” ECOFYS, aprill 2007. http://www.aid-ee.org/documents/ SummaryreportFinal.PDF?bcsi_ scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_scan_ filename=SummaryreportFinal.PDF, 10. juuni 2008).
This report provides a benchmark for good practice in designing and monitoring programmes in the energy efficiency area. 
Nimetatud aruanne annab võrdlusnäitaja energiatõhususe valdkonna programmide kavandamise ja järelevalve hea tava kohta.
Inter alia, the consultant’s report advised that an energy efficiency programm should: – involve an explicit policy model, (showing the expected link between expenditure, output and impact); – set specific targets to be achieved within specific time frames, and identify measurable indicators to be monitored; – estimate the possible impact of a possible package of policy instruments to achieve the targets 14 three to four reports depending on the project duration (small events set; were reported once only); – each project was assigned to a project officer who monitored the delivery of reports and progress against the contract project description; – within the executive agency each unit monitored its project officers; – an overview of this follow-up was reported to Energy and Transport DG. – analyse relevant markets and sectors, identifying key market actors, disincentives, barriers and obstacles to energy efficiency and the likely effectiveness of policy instruments in overcoming these problems. 
Muu hulgas märgiti konsultantide aruandes, et energiatõhususe programm peab: – sisaldama selgesõnalist poliitikamudelit, (mis näitab eeldatavat seost kulude, väljundi ja mõju vahel); – kehtestama konkreetsed eesmärgid, mis tuleb saavutada kindlaksmääratud aja jooksul, ja määratleda mõõdetavad näitajad, mille üle järelevalvet teha; – hindama võimaliku poliitikavahendite 14 koostati kolm kuni neli aruannet sõltuvalt projekti kestusest (väikseid sündmusi kajastati üks kord); – iga projekt anti ülesandeks ametnikule, kes jälgis aruannete koostamist ja edenemist, võrreldes seda projektikirjeldusega; – rakendusametis teostas iga üksus oma projektiametnike üle järelevalvet; – nimetatud järelkontrolli kohta koostatakse ülevaade energeetika ja transpordi peadirektoraadile. kogumi võimalikku mõju seatud eesmärkide saavutamisel; – analüüsima asjaomaseid turge ja sektoreid, määrates kindlaks energiatõhususe puhul peamised turul tegutsejad, ebasoodsad mõjutused, tõkked ja takistused ning poliitikavahendite eeldatav mõjusus nimetatud probleemide lahendamisel.
10 Article 27 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1). 
10 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, artikkel 27 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
SUCCESSES AND LIMITATIONS 21. 
KORDAMINEKUD JA PIIRANGUD 21.
These arrangements were similar to those of other EU programmes and allowed the Commission to monitor activities undertaken within individual projects. 
Need menetlused olid sarnased teiste ELi programmide menetlustega ning võimaldasid komisjonil teostada järelevalvet üksikprojektide raames tehtava töö üle.
On the other hand, the monitoring information requested and provided was not placed in the framework of a set of indicators to measure the success of the programme as a whole. 
Teisest küljest ei sisestatud nõutavat ja esitatud järelevalveteavet näitajate kogumi raamistikku, et mõõta programmi edenemist tervikuna.
The information was thus of limited use to the Commission in forming a view on the extent to which the programme was a success, and on whether it, or project requirements, should be amended11. 
Seega oli teabest komisjonile vähe kasu, mõistmaks, mil määral oli programm edukas ja, kas programmi või projekti nõudeid oleks vaja muuta11.
There were no amendments to the criteria against which proposed projects were assessed over the course of Intelligent Energy for Europe (and for the SAVE and Altener components, these criteria were unchanged from previous programmes). 
Esitatud projektide hindamiskriteeriumide osas ei tehtud kogu programmi jooksul ühtegi muudatust (alaprogrammide SAVE ja Altener komponentide puhul võeti kriteeriumid muutumatult eelnevatest programmidest üle).
Useful evaluation of IEE was also handicapped by the rate of disbursement of funds12. 
Euroopa aruka energeetika programmi hindamise kasulikkust pärssis ka rahaliste vahendite väljamaksmismäär12.
The mid-term evaluation of IEE was completed towards the end of the programme, in January 2006. 
Euroopa aruka energeetika programmi vahehindamine valmis programmi lõpupoole 2006. aasta jaanuaris.
However at this stage disbursements amounted to less than 5 % of total expenditure foreseen for the programme. 
Selles etapis moodustasid väljamaksed aga alla viie protsendi programmi jaoks ettenähtud kulutuste kogusummast.
The study team concluded that “it is still too early for evaluations to identify [projects’] long-term impacts”. 
Analüüsi koostanud rühm järeldas, et on veel vara [projektide] pikaajalist mõju hinnata.
By the end of 2006, total payments had risen to just 46,8 million euro – indicating that 80 % of funds payable under the programme would be disbursed after the programme period. 
2006. aasta lõpuks oli maksete kogusumma suurenenud vaid 46,8 miljoni euroni, mis näitab, et 80 % programmi raames makstavatest rahalistest vahenditest makstakse välja pärast programmitöö perioodi.
The Intelligent Energy for Europe programme assumed that imperfect information was a significant barrier to the uptake of energy efficient products, processes and practices and to the use of renewable energy sources. 
Euroopa aruka energeetika programm lähtus oletusest, et ebatäielik teave takistab oluliselt energiatõhusate toodete, protsesside ja tavade ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu.
“Good practice” programme monitoring would have incorporated measures of the extent to which decision-makers had become aware of relevant information, as a 11 The consultant employed to perform an ex-ante evaluation for IEE2 reported that “The indicator system of the current IEE programme at this stage of development is restricted to the project level, where proposers are required to suggest indicators against which their project’s progress can be measured. 
Heal taval põhineva programmijäreleval-vega oleks olnud võimalik välja selgitada, mil määral kasutasid otsusetegijad programmi tulemusel asjakohast teavet. Komisjon ei hankinud sellist teavet programmi tasandil. 11 Euroopa aruka energeetika programmi 2 eelhindamist läbiviinud konsultant märkis, et “Käimasoleva Euroopa aruka energeetika programmi indikaatorite süsteem praeguses arengufaasis piirdub projektitasandil tehtava tööga, kus ettepanekute tegijatelt nõutakse oma projekti edenemise mõõtmiseks indikaatorite esitamist.
However, there are no means of harmonising these indicators at the programme level. 
Nimetatud indikaatorite ühtlustamiseks programmi tasandil puuduvad aga vahendid.
Consultations have revealed concern about this system. It is potentially confusing and prevents a meaningful impact monitoring as it encourages projects to measure different outputs, results and impacts. 
Süsteem on tõenäoliselt keerukas ja takistab tähenduslikku mõju jälgimist, kuna selle abil toetatakse projektide erinevate väljundite, tulemuste ja mõjude mõõtmist.
Under this arrangement it will be very difficult for any evaluation to measure the impact, and thus draw conclusions, on the success of the programme.” 
Seda korraldust järgides on mistahes hindamisega väga keeruline mõõta mõju ning seega ka teha järeldusi programmi edukuse kohta.”
(Ex-ante evaluation of a renewed multiannual Community programme in the field of energy (2007-2013) ECOTEC Research and Consulting Limited, p. 
(Ex-ante evaluation of a renewed multiannual Community programme in the field of energy (2007–2013) ECOTEC 15 24.
24. A key weakness of programme evaluation has been that evaluation reports have not been available in time to influence legislative discussions, and have not provided meaningful analysis of the impact of the programme. 
Programmi hindamise peamiseks puuduseks oli asjaolu, et hindamisaruandeid ei tehtud õigusloomega seotud arutelude mõjutamiseks õigeaegselt kättesaadavaks ja need ei sisaldanud tähenduslikku analüüsi programmi mõju kohta.
Evaluation reports on the SAVE and Altener sub programmes were not available before IEE was adopted. 
Alaprogrammide SAVE ja Altener hindamisaruanded ei olnud kättesaadavad enne Euroopa aruka energeetika programmi vastuvõtmist.
The ex-ante evaluation of IEE2, which succeeded IEE, was produced before any information from IEE was available (the report13 was issued in September 2004: the deadline for the first call for proposals for IEE was April 2004, and grant agreements under IEE 2003-2006 were only signed in the autumn of that year). annual Programme for Action in the field of Energy “Intelligent energy – Europe, 2003-2006”, ECOTEC Research & Consulting Limited, United Kingdom. http://ec.europa.eu/dgs/energy_ transport/evaluation/activites/doc/ reports/energie/no52_eie_midterm_ final_report.pdf 13 One factor in this was the timing of approval of the programme (see p. 
Euroopa aruka energeetika programmile järgnenud Euroopa aruka energeetika programmi 2 eelhindamine koostati enne Euroopa aruka energeetika programmi teabe kättesaadavaks tegemist (aruanne13 avaldati septembris 2004: Euroopa aruka energeetika programmi esimese konkursikutse raames esitatavate taotluste tähtaeg oli aprill 2004 ja perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programmi toetuslepingud allkirjastati alles sama aasta sügisel).
EVALUATION OF LOCAL ENERGY AGENCIES: A CASE STUDY 25. 
KOHALIKE ENERGIAAGENTUURIDE HINDAMINE: JUHTUMIUURING 25.
The EU has, under a series of programmes, co-financed the establishment of local energy agencies (Box 5) in the Member States over the last 15 years. 
EL on viimase 15 aasta jooksul mitmete programmide kaudu kaasrahastanud kohalike energiaagentuuride loomist (5. selgitus) liikmesriikides.
Over this period, around 300 such agencies have been set up with EU support (with a maximum EU contribution of 200 000 euro). 
Selle aja jooksul on ELi toetusel (maksimaalse ELi osalusega 200 000 eurot) loodud ligikaudu 300 sellist agentuuri.
The Commission argues that agencies are “promoters and implementers” of EU energy policy at local level, and act as “energy experts” for other local or regional activities. 
Komisjon väidab, et agentuurid on ELi energiapoliitika “edendajad ja elluviijad” kohalikul tasandil ja tegutsevad “energeetikaeks-pertidena” teistes kohalikes või piirkondlikes tegevustes.
Under IEE, any public authority or other body proposing the creation of a local/ regional energy agency must present an initial work programme. 
Euroopa aruka energeetika programmi raames peab iga avalik ametiasutus või mõni muu asutus, kes teeb ettepaneku asutada kohalik/piirkondlik energia-agentuur, esitama esialgse töökava.
This work programme must contain a combination of local/regional activities and activities with an EU dimension. 
Töökava peab sisaldama nii kohalikke/ piirkondlikke tegevusi kui ELi dimensiooniga tegevusi.
It should also demonstrate that local/regional activities will benefit from inputs to the new agency coming from other parts of the EU. 
Töökava peab samuti näitama, et kohalikud/piirkondlikud tegevused saavad kasu teistest ELi osadest uude agentuuri toodavatest sisenditest.
The Global Work Programme for 2003-2006 promised a selective approach to supporting the creation of new agencies (where they were “necessary and convenient, and there is a clear commitment by the local authorities to support such infrastructure in the long run”). 
Perioodi 2003–2006 üldises töökavas kavandati selektiivne lähenemine uute agentuuride loomise toetamisele (kus neid kirjeldati “vajalike ja käepärastena, ja kohalikud ametiasutused on võtnud kindla kohustuse toetada sellist infrastruktuuri pikemas perspektiivis”).
Priority was to be given to establishing agencies in the (then) candidate countries. 
Prioriteediks seati agentuuride loomine (tollastes) kandidaatriikides.
In practice, this was not achieved: the greatest number of agencies was created in existing Member States, and was concentrated in those Member States which already had the greatest number of local energy agencies. 
Praktikas seda aga ei saavutatud: kõige rohkem agentuure asutati olemasolevates liikmesriikides ning eelkõige liikmesriikides, kus juba oli kõige rohkem kohalikke energiaagentuure.
16 BOX 5 LOCAL ENERGY AGENCIES Agencies are typically small bodies (from two to ten staff) set up at the initiative of local authorities. 
SELGITUS KOHALIKUD ENERGIAAGENTUURID Agentuurid on tavaliselt väiksed asutused (kahe kuni kümne töötajaga), mis luuakse kohalike ametiasutuste algatusel.
They are headed by a Director who reports to a management committee which may include private sector representatives, but will have a majority drawn from the public sector. 
Agentuuri juhib direktor, kes on vastutav juhtkonna ees, mille koosseisu võivad kuuluda erasektori esindajad, kuid mis koosneb enamjaolt avaliku sektori esindajatest.
The most commonly reported activity is the provision of advice (either to local decision-makers, or to consumers). 
Peamine tegevus on nõustamine (nõustatakse kas kohalikke otsustajaid või tarbijaid).
The Commission has not obtained an independent assessment of the impact of local energy agencies. 
Komisjon ei ole saanud sõltumatut hinnangut kohalike energiaagentuuride kohta.
It did obtain a study14 on the outputs, performance and future perspective of SAVE’s energy agencies, based on the work of experts drawn from energy agencies in the Czech Republic, France, Italy and the United Kingdom. This paid particular attention to the support provided to local energy agencies by the Commission, but also raised concerns about the monitoring of agencies and their coordination with private sector and public sector bodies in the field of energy efficiency. 
Komisjon hankis uuringu14 alaprogrammi SAVE energiaagentuuride väljundite, tegevuse ja tulevikuperspektiivide kohta, mis põhines Tšehhi, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi energiaagentuuride ekspertide tööl. Uuringus pöörati erilist tähelepanu komisjoni poolt kohalikele energiaagentuuridele antud toetusele, kuid samuti väljendati muret agentuuride järelevalve üle ning nende poolt elluviidava koordineerimistegevuse üle erasektori ja avaliku sektori asutustega energiatõhususe valdkonnas.
Despite this IEE2 provides more support for the creation of new energy agencies: the maximum amount of funding rising to 250 000 euro (from 200 000 euro) and to 75 % of eligible costs (previously 50 %). 
Vaatamata sellele saadakse Euroopa aruka energeetika programm 2st veelgi enam toetust uute energiaagentuuride loomisele: rahastamise maksimaalne summa suurenes 250 000 euroni (eelnevalt 200 000 eurot) ja 75 protsendini abikõlblikest kuludest (eelnevalt 50 %).
ENERGY AGENCIES SET UP UNDER SAVE II 19982004 14 “Study of outputs, performance and future perspectives of SAVE energy agencies” Final Report ECUBA srl 2005. 17 
SAVE II 19982004 RAAMES LOODUD ERNERGIAAGENTUURID 14 “Alaprogrammi SAVE energiaagentuuride väljundite, tegevuse ja tulevikuperspektiivide uuring” lõplik aruanne ECUBA srl 2005. 17
ADMINISTRATIVE COSTS: PREPARING PROPOSALS, REPORTING ON PROJECTS AND PROGRAMME MANAGEMENT 30. 
HALDUSKULUD: TAOTLUSTE KOOSTAMINE, PROJEKTIDE ARUANDED JA PROGRAMMI HALDAMINE 30.
Administrative costs related to the Intelligent Energy for Europe programme are incurred by: – participants in the programme (and sometimes by their sponsors); – since 2006 by the Executive Agency set up to run the programme, and by the responsible Commission services (principally Energy and Transport DG). 
Euroopa aruka energeetika programmi halduskulud kantakse: – programmis osalejate (ja mõnikord nende rahastajate) poolt; – alates 2006. aastast programmi juhtimiseks loodud rakendusameti poolt ja vastutavate komisjoni talituste poolt (peamiselt energeetika ja transpordi peadirektoraat).
Administrative costs both for the Commission and participants should be commensurate with the scale of the programme and no higher than needed for effective implementation of the programme. 
Nii komisjoni kui programmis osalejate halduskulud peavad vastama programmi suurusele ning ei tohi ületada kulusid, mida vajatakse programmi mõjusaks elluviimiseks.
The Commission does not have guidance or benchmarks, based for example on comparable programmes, on the cost of administration and does not collect comprehensive information on these costs. 
Komisjonil ei ole halduskulude kohta juhiseid ega võrdlusnäitajaid, mis põhineksid näiteks võrreldavatel programmidel, ning komisjon ei kogu ka nende kulude kohta põhjalikku teavet.
The average cost of submitting and negotiating a proposal reported by respondents is around 10 % of the amount requested. 
Vastajate andmete kohaselt küündis taotluse esitamise ja selle üle läbirääkimiste pidamise keskmine maksumus ligikaudu 10 protsendini taotletavast summast, hinnangulised aruandluskulud on aga veel täiendavalt 6 % ELi rahastamisest (nimetatud kulud on abikõlblikud ELi toetuse saamiseks).
Applied to the 15 The figure of 22 million euro represents 10 % of total grant applications awarded (199,2 million euro – see Table 1) plus 6 % of total payments made to beneficiaries in the period 2003-2006 (43,6 million euro). 
15 22 miljoni euro suurune summa vastab heakskiidetud toetustaotluste kogusummale lisatud kümne protsendilisele lisale (199,2 miljonit eurot – vt tabel 1) ja abisaajatele perioodil 2003–2006 makstud kogusummale lisatud kuue protsendilisele lisale (43,6 miljonit eurot).
However, proposal costs will have also been incurred for unsuccessful proposals, and reporting costs will eventually relate to the whole amount paid to projects (likely to be close to 200 million euro). 
Taotluste kulud sisaldavad paraku ka tagasilükatud taotluste kulusid ning aruandluskulud sisalduvad lõppkokkuvõttes projektidele makstavas kogusummas (tõenäoliselt ligi 200 miljonit eurot).
Figures 1 and 2 present the applicants’ estimates of the cost of making a proposal as a percentage of the funding requested. 
Joonisel 1 ja 2 esitatakse taotlejate prognoositava taotluse tegemise maksumus protsentuaalse osana taotletud rahastamissummast.
Figure 3 presents applicants’ estimates of the cost of reporting as a percentage of funding16. 
Joonis 3 esitab taotlejate prognoosid aruandluskulude kohta protsentuaalse osana rahastamissum-mast16.
More than half of participants thought the time required to fill in an application was fair, but this figure fell to 40 % for project coordinators. 
Üle poole osalejaist arvas, et taotluse täitmiseks nõutav ajaperioodi pikkus oli õiglane, kuid projekti koordinaatoritest arvas nii 40 %.
Similar concerns over the cost of preparing a proposal, and of negotiating with the Commission were reflected in the findings of the mid-term evaluation: “the contract negotiation process was highlighted as taking up more and more time, with the applicant having to supply a large number of documents. 
Taotluse koostamise ja komisjoniga läbirääkimiste pidamisega seonduvad samalaadsed probleemid kajastusid vahehindamise leidudes: “lepingu läbirääkimise protsessi ilmestas üha suurenev ajakulu, kuna taotleja pidi esitama arvukalt dokumente.
The mid-term evaluation made use of a similar survey approach to the Court, but with a smaller number of participants contacted, and a lower response rate (736 replies and a 29 % response rate for the Court’s survey; 82 replies and a 22 % response rate for the evaluators). 
Vahehindamise koostamisel kasutati lähenemisviisi, mis sarnaneb kontrollikoja poolt kasutatavaga, kuid osalejate arv oli väiksem ja vastamismäär protsentuaalselt madalam (kontrollikoja uuringule saadi 736 vastust ja vastamismäär oli 29 %; hindajate uuringule saadi 82 vastust ja vastamismäär oli 22 %).
16 The Court surveyed applicants to the Intelligent Energy for Europe on the conduct of the programme. 
16 Kontrollikoda viis taotlejate hulgas läbi küsitluse Euroopa aruka energeetika programmi läbiviimise kohta.
736 applicants replied to the questionnaire. 
Küsimustikule vastas 736 taotlejat.
17 Mid Term Evaluation of the Multiannual Programme for Action in the field of Energy “Intelligent Energy – Europe, 2003-2006”, ECOTEC Research & Consulting Limited, United Kingdom. (p. 
17 Mid Term Evaluation of the Multiannual Programme for Action in the field of Energy “Intelligent Energy – Europe, 2003–2006”, ECOTEC Research & Consulting Limited, Ühendkuningriik (lk 42), http://ec.europa.eu/dgs/ energy_transport/evaluation/activites/ doc/reports/energie/no52_eie_ midterm_final_report.pdf.
42). (http://ec.europa.eu/dgs/ energy_transport/evaluation/activites/ doc/reports/energie/no52_eie_ midterm_final_report.pdf) 19 FIGURE 1 DISTRIBUTION OF REPLIES ON THE ESTIMATED COST OF MAKING A PROPOSAL AS A PERCENTAGE OF FUNDING REQUESTED 689 RESPONDENTS above 20 % below 5 % 16-20 % 11-15 % 6-10 % 
19 JOONIS 1 TAOTLUSE ESITAMISE HINNANGULISTE KULUDEGA SEOTUD VASTUSTE JAGUNEMINE PROTSENTUAALSE OSANA TAOTLETUD RAHASTAMISSUMMAST 689 VASTAJAT üle 20 % alla 5 % 16-20 % 11-15 % 6-10 %