natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only 6 out of 27 audited incubators were subject to quality audits which aimed to improve the overall quality of incubation services. 
27-st auditeeritud inkubaatorist ainult kuue suhtes tehti kvaliteediauditeid, mille eesmärk oli inkubatsiooniteenuste üldise kvaliteedi parandamine.
This did not facilitate synergy between tenants. 
Inkubantidevahelise sünergia loomisele see kasuks ei tulnud.
Staff skills 41 The absence of a culture of intensive cooperation between incubators and clients meant that there was no incen‐ tive for incubator staff to possess or to acquire specific skills and expertise which would allow them to assist hosted companies more effectively. 
Personali kvalifikatsioon 41 Kuna inkubaatorite ja klientide vahel ei tehtud intensiivset koostööd, puudus inkubaatorite töötajatel stiimul omandada spetsiifilisi oskusi ja erialateadmisi, mis võimaldaks neil inkubante efektiivsemalt abistada.
The resulting lack of skills meant that incubator staff were unable to take steps to engage more effectively with hosted companies, creating a vicious circle. 
Oskuste puudumine omakorda tähendas, et inkubaatorite töötajatel ei olnud võimalik klientettevõtetega tihedamat koostööd teha, mis tekitas surnud rin-gi.
The range of skills and expertise possessed by incubator staff was less extensive in the audited incubators compared to the benchmarked incuba‐ tors, as Chart 4 shows. 
Auditeeritud inkubaatorite töötajate oskuste ja erialateadmiste skaala oli kitsam kui võrdlusaluste inkubaatorite töötajatel, nagu nähtub jooniselt 4.
42 In particular, relatively few members of staff who were engaged directly in business incubation activities pos‐ sessed skills which allowed them to offer more specialised assistance to companies in areas such as specific sector‐related expertise (39 %) or ac‐ cessing financing possibilities (43 %). 
42 Suhteliselt väike osa otseselt ette-võtlusinkubatsioonis osalevatest töötajatest omas oskusi, mis võimaldas neil ettevõtetele spetsiifilisemat abi anda finantseerimisvõimalustele juurdepääsu kohta (43%) või valdkondades, mis vajavad sektoripõhiseid eriteadmisi (39%).
Observations 20 Comparison of main available staff skills and expertise The range of skills and expertise possessed by incubator staff was less extensive in the audited incubators. 
Tähelepanekud 20 Personali peamiste oskuste ja erialateadmiste võrdlus Auditeeritud inkubaatorite personali oskuste ja erialateadmiste skaala oli kitsam.
Specific sector-related expertise Promotion of assisted SMEs 49 % 39 % 55 % 39 % 35 % Audited incubators Benchmarked incubators Other High-tech SME creation & support 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 22 % 14 % International cooperation Legal advice Access to finance Source: ECA benchmarking data for 2011. 
Koolitusalane oskusteave Toetatavate VKEde reklaamimine 55% 39% 35% Auditeeritud inkubaatorid Võrdlusalused inkubaatorid Muu Kõrgtehnoloogiliste VKEde loomine ja toetamine 90% 80% 70% 60% 50% 40% 49% 30% 20% 39% 10% 0% Rahvusvaheline koostöö Õigusalane nõustamine Juurdepääs rahastamisele IKT edasijõudnud tasemel kasutamine VKEde arendamiseks Allikas: kontrollikoja 2011. aasta võrdlusandmed.
43 Pre-incubation and virtual incubation 44 Weaknesses in programmes and low levels of engagement were also detected in two other important areas of incubator activity: pre‐incubation support (see paragraph 5a) and virtual incubation (see paragraph 46). 
Eelinkubatsioon ja virtuaalne inkubatsioon 44 Puudusi programmides ja vähest koostööd täheldati ka inkubaatorite kahes teises olulises tegevusvaldkonnas: eelinkubatsioonis (vt punkt 5a) ja vir-tuaalses inkubatsioonis (vt punkt 46).
Both services are provided to prospective clients and to clients who are not necessarily physically located on the incubator’s premises. 
Mõlemaid teenuseid pakutakse võimalikele klientidele, samuti klientidele, kes ei asu inkubaatori ruumides kohapeal.
Advanced use of ICT for SME development Human resource development 43 % 43 % Chart 4 
43% 22% 14% 43% Personaliarendus Joonis 4
Observations 21 45 Providing intensive pre‐incubation support to potential entrepreneurs is important. 
Tähelepanekud 21 45 Aktiivse toetuse osutamine võimalikele ettevõtjatele eelinkubatsiooni etapis on oluline.
Firstly, it allows an incubator to develop a pool of pro‐ spective clients irrespective of their geographical origin. 
Esiteks võimaldab see inkubaatoril koondada teavet võimalike klientide kohta, olenemata nende geograafilisest asukohast.
It also enhances the incubator’s engagement with its local community. 
Samuti tugevdab see inkubaatori sidemeid kohaliku kogukonnaga.
However, it requires a significant commitment of time by incubator staff. 
Inkubaatori töötajatelt nõuab see aga ajaliselt suurt pühendumist.
The absence of this service was one of the reasons behind the low number of enquiries received by incubators, as the Table shows. 
Teenuse puudumine oli üks põhjustest, miks inkubaatoritele esitati vähe päringuid, nagu on näidatud tabelis.
46 Virtual incubation refers to the provi‐ sion of incubation programmes to clients who are not based on the incu‐ bator’s premises. 
46 Virtuaalne inkubatsioon tähendab inkubatsiooniprogrammi pakkumist kliendile, kes ei asu inkubaatori ruumides kohapeal.
It is a service which increases the effectiveness of incuba‐ tors (see paragraph 26). 
Tegemist on teenusega, mis suurendab inkubaatori mõjusust (vt punkt 26).
Interest in receiving this type of business support largely depends on the quality and ef‐ fectiveness of incubation programmes. 
Huvi seda tüüpi ettevõtlustoetuse vastu oleneb suuresti inkubatsiooniprogrammide kvaliteedist ja mõjususest.
Weak incubation programmes (see paragraphs 38 and 39) and limitations in the range of services offered were two main reasons for the fact that only 11 out of 27 audited incubators pro‐ vided virtual incubation to externally located clients. 
Nõrgad inkubatsiooni-programmid (vt punkt 38 ja 39) ning pakutavate teenuste väike valik olid kaks peamist põhjust, miks 27-st auditeeritud inkubaatorist ainult 11 pakkus inkubaatorist väljaspool asuvatele klientidele virtuaalset inkubatsiooni.
Networking and embedded incubators 47 The audited incubators had a good understanding of the need for net‐ working and of the benefits which it brought. 
Võrgustike edendamine ja lõimunud inkubaatorid 47 Auditeeritud inkubaatorid mõistsid hästi võrgustike edendamise vajadust ja selle kasutegureid.
In all, 19 out of 27 of them had attempted to build up a network of connected stakeholders. 
27 inkubaatorist 19 oli võtnud samme nendega seotud sidusrühmade võrgustiku loomiseks.
Further‐ more, almost all audited incubators had links with a recognised local part‐ ner, or were embedded within one. 
Lisaks olid peaaegu kõigil auditeeritud inkubaatoritel sidemed mõne tunnustatud kohaliku partneriga või olid nad mõne sellisega lõimitud.
These partners included universities, business support organisations and public authorities. 
Sellisteks partneriteks olid näiteks ülikoolid, ettevõtluse toetus-organisatsioonid ja riigiasutused.
However, few in‐ cubators had successfully established a network which engaged all types of relevant stakeholders (e.g. universities, industry leaders and their own former client companies in the post‐incuba‐ tion stage). 
Vaid vähe inkubaatoreid oli siiski edukalt loonud võrgustiku, mis hõlmas kõiki asjassepuutuvaid sidusrühmi (näiteks ülikoole, juhtivaid tööstusettevõtteid ja inkubaatorite endiseid klientette-võtteid, kes on jõudnud järelinkubat-sioooni etappi).
48 Incubators should play an important role in each region’s business support infrastructure. 
48 Inkubaatorid peaksid oma piirkonna ettevõtlustoetuse taristus olulist rolli mängima.
However, only 14 out of 27 incubators had been consulted at any point in the past during the prep‐ aration of regional innovation strat‐ egies. 
27 inkubaatorist aga vaid 14-ga oli piirkondlike innovat-sioonistrateegiate koostamise käigus konsulteeritud.
This low figure demonstrates indirectly that the value of incubators as important business support centres often fails to be recognised. 
See madal näitaja näitab kaudselt, et inkubaatorite väärtus oluliste ettevõtlustoetuse keskustena jääb tihti tähelepanuta.
Observations 22 Monitoring systems within the incubators did not provide adequate management information 49 The Court considers that a monitor‐ ing system should be established in each business incubator. 
Tähelepanekud 22 Inkubaatorite sisemised seiresüsteemid ei andnud asjakohast juhtimisteavet 49 Kontrollikoja hinnangul tuleks igas ettevõtlusinkubaatoris luua seiresüsteem.
This system should collect and record statistics and other relevant information about the activity of the incubator and its clients. 
Süsteemi tuleks koguda ja salvestada statistilisi andmeid ja muud olulist teavet inkubaatori ja tema klientide tegevuse kohta.
The goal of gathering this information is to assess whether resources were invested effectively and efficiently, and whether they contributed towards achieving strategic objectives. 
Teabe kogumise eesmärk on hinnata, kas ressursse kasutati tõhusalt ja mõjusalt ning kas need aitasid kaasa strateegiliste eesmärkide saavutamisele.
These objectives can only be achieved when business data is obtained from the incubator’s management system as well as from incubated companies in the form of standardised financial and activity indicators. 
Viimatinimetatud eesmärke saab aga saavutada üksnes siis, kui nii inkubaatori juhtimis-süsteemist kui ka inkubeeritud ettevõtetelt laekuvad ettevõtlusandmed standardsete finants-ja tegevusnäitajate vormis.
50 Only 15 out of 27 incubators had put in place a system whereby incubation activities were regularly observed and recorded. 
50 27 inkubaatorist vaid 15 olid kehtestanud süsteemi inkubatsioonitegevuse regulaarseks seireks ja salvestamiseks.
The collection of data in the remaining incubators was limited to the mandatory statistics required by accounting rules and tax regula‐ tions. 
Ülejäänud inkubaatorites piirduti andmete kogumisel raamatupidamis-ja maksueeskirjades nõutava kohustusliku statistikaga.
Incubators were often unable to provide detailed financial data on the value of the aid granted to each of their clients. 
Suur osa inkubaatoreid ei suutnud esitada üksikasjalikke finantsandmeid igale kliendile antud toetuse väärtuse kohta.
This makes it more dif‐ ficult to properly assess their incuba‐ tion activity. 
See raskendab nende inkubatsioonitegevuse korrektset hindamist.
The practice of integrat‐ ing data concerning clients’ business activity with the incubator’s monitor‐ ing data was even more infrequent. 
Klientide ettevõtlus-tegevust puudutavate andmete ja inkubaatori seireandmete koondamist esines veelgi harvemini.
Some incubators did not collect basic performance data because they had only a limited amount of oversight over their clients’ development. 
Mõned inkubaatorid ei kogunud tulemuslikkuse põhiandmeid, sest neil oli oma klientide arengust ainult piiratud ülevaade.
Only 5 out of 27 incubators used their clients’ performance data to improve the man‐ agement of their facility. 
27 inkubaatorist vaid 5 kasutas klientide tulemusandmeid enda tegevuse paremaks korraldamiseks.
An example of an incubator which did so is given in Box 2. 
Näide ühest inkubaatorist, kes toimis kirjeldatud viisil, on toodud 2. selgituses.
Good practice — Integrated monitoring system One of the most successful audited incubators in the Czech Republic regularly monitored the performance of hosted companies and the relevance and quality of the support offered to them. 
Hea tava – integreeritud seiresüsteem Üks kõige edukamaid auditeeritud inkubaatoreid Tšehhi Vabariigis tegi regulaarset seiret klientettevõtete tulemuslikkuse ning neile antud toetuse kvaliteedi üle.
To do so, the incubator had developed a system of key performance indicators integrating exhaustive information about the activ‐ ity of the incubator (e.g. number of training sessions organised, number of lectures given) and the perfor‐ mance of hosted companies (e.g. turnover, number of patents applied for, number of full‐time equivalent jobs created). 
Selleks oli inkubaator välja töötanud peamiste tulemusnäitajate süsteemi, mis koondas ammendavat teavet inkubaatori tegevuse (nt koolituskursuste arv, loengute arv) ja klientettevõtete tulemuslikkuse kohta (nt käive, taotletud patentide arv, täistööajaga töökohtade arv).
The resulting information was used by the management to assess the effectiveness of incubation programmes. 
Vastavat teavet kasutas juhtkond inkubatsiooniprogrammide mõjususe hindamiseks.
Box 2 Observations 23 51 All of the monitoring systems used by the incubators which did carry out measurements of their activity involved performance indicators. 
2. selgitus Tähelepanekud 23 51 Kõikide oma tegevust hinnanud inkubaatorite seiresüsteemid sisaldasid tulemusnäitajaid.
However, only in 10 out of 27 cases were these defined with reference to standards set out by recognised na‐ tional or international organisations16. 
Ainult 10 juhul 27-st olid need aga määratletud vastavalt tunnustatud riiklike või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kehtestatud standarditele16.
This lack of standardisation made it more difficult to compare individual incubators’ performance with available benchmarking data or to assess their impact on the local economy. 
Standardnäitajate puudumine raskendas inkubaatorite tulemuste võrdlemist olemasolevate võrdlusandmetega ja nende poolt kohalikule majandusele avaldatava mõju hindamist.
Incubators’ financial sustainability was conflicting with the objective of providing adequate incubation services to relevant businesses 52 The Court considers that a relevant business model should allow an incu‐ bator to achieve its strategic objec‐ tives, taking into account economic constraints. 
Inkubaatorite rahaline jätkusuutlikkus oli vastuolus eesmärgiga osutada asjakohastele ettevõtetele sobivaid inkubatsiooniteenuseid 52 Kontrollikoda leiab, et asjakohane ärimudel peaks võimaldama inkubaatoril saavutada oma strateegilised eesmärgid, võttes arvese majanduslikke piiranguid.
This should mean that the incubator is selective in providing sup‐ port and services to a targeted group of tenants. 
See tähendab, et inkubaator peaks klientettevõtete sihtrühmale toetuse ja teenuste osutamisel rakendama valikulist lähenemisviisi.
Only those entrepreneurs who are able to put forward feasible, innovative and competitive busi‐ ness ideas should be supported. 
Toetada tuleks ainult neid ettevõtjaid, kes esitavad teostatavaid, uuenduslikke ja konkurentsivõimelisi äriideid.
That means that appropriate entry criteria should be in place, and that scouting activity should take place to ensure that a sufficient number of quality candidates are available. 
See tähendab, et kehtestada tuleks asjakohased vastuvõtukriteeriumid ja tegelda tuleks skautimisega, tagamaks piisava arvu heade kandidaatide olemasolu.
53 Incubation activity is not usually a profitable endeavour: support and services are provided free of charge or at a rate which is not sufficient to cover the incubator’s costs. 
53 Inkubatsioonitegevus ei ole üldjuhul kasumlik ettevõtmine: toetust ja teenuseid osutatakse tasuta või hinnaga, millest ei piisa inkubaatori kulude katmiseks.
In the audited population of 27 incubators, only 7 had made sure that the finan‐ cial support provided by stakeholders would be continuously available. 
27-s inkubaatori auditeeritud kogumis oli ainult 7 kindlustanud sidusrühmade jätkuva finantstoetuse.
An example of such an arrangement is described in Box 3. 
Näide sellest on toodud 3. selgituses.
The other 20 incu‐ bators were intended to be financially self‐sustaining; this forced them to focus excessively on the financial side of their activity. 
Ülejäänud 20 inkubaatorit olid kavandatud isemajandavaks, mis sundis neid ülemäära keskenduma oma tegevuse rahalisele küljele.
54 As a result, audited incubators de‐ pended heavily on income generated internally from incubation activities (mainly office space rental), which ac‐ counted for 72 % of their total revenue. 
54 Sellest tulenevalt sõltusid auditeeritud inkubaatorid suurel määral inku-batsioonitegevusega loodud tulust (peamiselt bürooruumide rent), mis moodustas 72% nende kogutuludest.
In the benchmarked population of EC‐BIC incubators, this activity gener‐ ated only 34 % of revenue and the rest was covered by public and private funding. 
Võrdlusaluste EC-BIC inkubaatorite kogumi puhul moodustas see tegevus tuludest vaid 34%; ülejäänu kaeti avaliku ja erasektori vahenditest.
55 In order to minimise their structural deficit, audited incubators whose con‐ tinued financing was not guaranteed were forced to reduce their costs and maximise their income. 
55 Struktuurse eelarvepuudujäägi vähendamiseks pidid auditeeritud inkubaatorid, kelle pidev rahastamine ei olnud garanteerinud, oma kulusid vähendama ja tulusid suurendama.
Cost reduc‐ tions inevitably led to reductions in the level of support offered, and to simplified incubation programmes. 
Kulude vähendamine tõi paratamatult kaasa antava toetuse vähenemise ja lihtsustatud inkubatsiooniprogram-mid.
It also meant that fewer resources were available for carrying out scouting activities. 
Samuti tähendas see, et skautimi-se jaoks oli saadaval vähem ressursse.
As office rental was the main source of income, incubators had at‐ tempted to maximise this. 
Kuna ruumide rentimine oli peamine tuluallikas, püüdsid inkubaatorid seda võimalikult suurel määral ära kasutada.
16 There are various organisations publishing this type of information. They include the European Business and Innovation Network, the US National Business Incubation Association and the European Commission. 
16 Seda tüüpi teavet avaldavad mitu organisatsiooni, nagu Euroopa ettevõtlus-ja innovatsioonikeskuste võrgustik, USA riiklik ettevõtlusinkubatsiooni assotsiatsioon ja Euroopa Komisjon.
Observations 24 Good practice — Financial support from the parent organisation In Spain, in order to ensure stable operations and financial sustainability, the chambers of commerce, the organisations by which the incubators were managed, had formally committed themselves to making up any yearly deficit. 
Tähelepanekud 24 Hea tava – finantsabi emaorganisatsioonilt Hispaanias olid kommertskojad (inkubaatoreid haldavad organisatsioonid) võtnud formaalse kohustuse katta võimalik eelarvepuudujääk, et tagada tegevuse stabiilsus ja rahaline jätkusuutlikkus.
This formal commitment is tangible evidence of the willingness of the incubators’ stakeholders to take part in the business creation policy, which is perceived as a public mission coherent with the activity of the parent organisation. 
Selline formaalne kohustus annab selgelt tunnistust inkubaatorite sidusrühmade soovist osaleda ettevõtete asutamise poliitikas, mida loetakse emaorganisatsiooni tegevusega kooskõlas olevaks avalikuks teenuseks.
Incubators therefore had little incentive to oper‐ ate a formal entry procedure in which potential clients were selected on the basis of an examination of the level of innovation and potential for growth of the business ideas which they were proposing. 
Seetõttu puudus neil stiimul ametliku vastuvõtukorra rakendamiseks, mille alusel valitaks potentsiaalsed kliendid välja nende äriideede uuenduslikkuse taseme ja kasvupotentsiaali põhjal.
Only 12 out of the 27 au‐ dited incubators had such a procedure in place. 
27-st auditeeritud inkubaatorist rakendas üksnes 12 sellist korda.
57 This allowed businesses with a lower potential for growth to move into the incubator, reducing the efficiency with which incubators’ resources were used. 
57 See andis inkubaatoritesse juurdepääsu väiksema kasvupotentsiaaliga ettevõtetele, vähendades inkubaatorite ressursside kasutamise tõhusust.
58 Due to insufficient financing and a lack of external funding (e.g. from a share‐ holder), 8 out of 27 audited incubators had to limit the scope of the incuba‐ tion support which they offered after their ERDF grant agreement expired. 
58 Ebapiisava rahastamise ja (nt akt-sionäridepoolse) välisrahastamise nappuse tõttu pidid 27-st auditeeritud inkubaatorist 8 piirama pärast ERFi toetuslepingu lõppemist antava inkubatsioonitoetuse ulatust.
In four cases, they had completely aban‐ doned incubation activity, turning themselves into normal commercial office suites with no business support function. 
Neljal juhul oli inkubaator inkubatsioonitegevuse lõpetanud ja muudetud tavalisteks bürooruumideks ilma ettevõtlustoetuse funktsioonita.
Weak selection criteria and a lack of development goals for hosted com‐ panies had a negative impact on the effectiveness of the incubators audit‐ ed, and adversely affected the overall efficiency of their incubation activities. 
Nõrgad valikukriteeriumid ja klientettevõtete arengueesmärkide puudumine avaldas auditeeritud inkubaatorite mõjususele ja nende inkubatsioonitegevuse üldisele tõhususele negatiivset mõju.
ERDF management systems did not focus on the efficiency of the services provided by business incubators 59 These audit results, including the sup‐ porting benchmarking data, clearly indicate that audited incubators did not provide their services efficiently enough. 
ERFi juhtimissüsteemid ei keskendunud ettevõtlusinkubaatorite pakutavate teenuste tõhususele 59 Kirjeldatud audititulemused koos toetavate võrdlusandmetega näitavad selgelt, et auditeeritud inkubaatorid ei osutanud oma teenuseid piisavalt tõhusalt.
This means that it is par‐ ticularly important to examine ERDF management systems established by managing authorities covering the ex‐ penditure of public funds. 
See tähendab, et on eriti oluline uurida rakendusasutuste kehtestatud ERFi juhtimissüsteeme, mis hõlmavad riiklike vahendite kulusid.
The Court’s assessment focused on two important issues: how projects to be co‐funded were selected, and how the sustain‐ ability of their operations was ensured. Box 3 
Kontrollikoda keskendus hindamisel kahele olulisele küsimusele: kuidas projektid kaasrahastamiseks välja valiti ja kuidas tagati nende tegevuse jätkusuutlikkus. 3. selgitus
The selection procedure failed to adequately as‐ sess the suitability of staff mem‐ bers responsible for providing business incubation services. 
Valimis-protsessis ei hinnatud piisavalt ettevõtlusinkubatsiooni teenuseid osutavate töötajate sobivust.
The Court noted in particular that, in one third of cases, co‐funding was tion activity 60 granted for projects where it could The Court considers that public au‐ thorities should generally design aid measures in a way which takes into account the needs identified by their enterprise policy and which ensures sustainability and an adequate return from invested public funds in the form of new SMEs and jobs. 
Kontrollikoda täheldas, et ühel kolmandikul juhtudest kaasrahas-60 tati projekte, mille puhul ei olnud Kontrollikoda leiab, et riigiasutused peaksid üldjuhul kavandama toetusmeetmeid viisil, mis arvestaks nende ettevõtluspoliitika abil väljaselgitatud vajadusi ning mis tagaks jätkusuutlikkuse ja investeeritud riiklike vahendite piisava tootluse uute VKEde ja töökohtade näol.
To achieve this, projects should only be selected for co‐financing if their future sustainabil‐ (b) ity is ensured. not be demonstrated that any member of staff had the necessary knowledge of, or any experience in, the subject matter. 
Selle saavutamiseks tuleks projektid kaasrahastamiseks b) välja valida üksnes siis, kui nende edaspidine jätkusuutlikkus on tagatud.
In some cases, this lack of specific expertise was supposed to be addressed by additional ERDF co‐funded projects. 
Mõnel juhul pidi spetsiifiliste teadmiste puudumine korvatama täiendavate ERFi kaasrahastatavate projektidega.
Incubation services. 
Inkubatsiooniteenused.
Financial sustainability. 
Rahaline jätkusuutlikkus.
Applicants were not required to provide detailed information about the scope of business support and its expected costs or results. 
Taotlejatelt ei nõutud üksikasjaliku teabe esitamist ettevõtlustoetuse ulatuse ja selle eeldatavate kulude ega tulemuste kohta.