natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71 To overcome the weaknesses identified for the 2007-2013 programme period (see paragraphs 33 to 38), the 2014-2020 legal framework introduced common result indicators29. 
Programmiperioodi 2007–2013 puuduste (vt punktid 33–38) parandamiseks kehtestati perioodi 2014–2020 õigusraamistikus ühised tulemusnäitajad29.
Article 5 of the ESF regulation provides that ‘all common output and result indicators shall be reported for all investment priorities’. This reporting will take place in the annual implementation report and should deliver consistent and comparable information about the achievement of the OP objectives. 
ESFi määruse artiklis 5 on sätestatud, et „kõik ühised väljund-ja tulemusnäitajad tuleb esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta.“ Vastav aruandlus esitatakse iga-aastastes rakendusaruannetes ja see peaks andma järjepidevat ja võrreldavat teavet rakenduskava eesmärkide saavutamise kohta.
72 According to the guidance document on monitoring and evaluation of the EU cohesion policy30, ‘only the indicators that represent the main outputs expected from the specific objective should be linked to a target’. 
72. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika seire ja hindamise suunise30 kohaselt tuleks „sihtväärtusega siduda ainult sellised näitajad, mis väljendavad konkreetse eesmärgi eeldatavaid põhiväljundeid“.
In addition, this guidance specifies that ‘baselines shall be fixed for all common and programme-specific result indicators for which a cumulative quantified target value for 2023 has been set’. 
Lisaks täpsustatakse suunises, et „ühiste ja programmispetsiifiliste tulemusnäitajate puhul, millele on aastaks 2023 kehtestatud kumulatiivne koguseline sihtväärtus, määratakse kindlaks baasväärtused“.
29 Annex I to Regulation (EU) No 1304/2013. 
29 30 35 Määruse (EL) nr 1304/2013 I lisa.
30 Programming Period 2014-2020 — Monitoring and Evaluation of European Cohesion Policy — European Social Fund — Guidance Document — June 2015, p. 15. 
Programmiperiood 2014–2020 – Euroopa ühtekuuluvuspoliitika järelevalve ja hindamine – Euroopa Sotsiaalfond – suunis – juuni 2015, lk 15.
Example where targets for additional outcome indicators would have been helpful For the specific objective ‘Reducing and preventing early school leaving’, the 2014-2020 regional OP for Italy (Sicily) has selected as an outcome indicator ‘participants who are in employment, including self-employment, 6 months after leaving’ (together with a baseline and a target). 
Näiteid juhtumitest, kus sihtväärtuste seadmine täiendavale tuleminäitajale oleks hindamist hõlbustanud Erieesmärgi „Koolist väljalangemise vähendamine ja ärahoidmine“ jaoks valiti Itaalia (Sitsiilia) perioodi 2014–2020 piirkondlikus rakenduskavas tuleminäitajaks „osalejad, kes kuus kuud pärast programmist lahkumist töötavad, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana“ (koos lähte-ja sihtväärtusega).
However, given that many of the recipients will be students still enrolled in school, this indicator alone is not sufficient for assessing the intervention’s effectiveness. 
Arvestades aga, et paljud osalejad käivad koolis, ei piisa kõnealusest näitajast üksinda, et sekkumise mõjusust hinnata.
Since this measure also aims at keeping participants in school, we consider that it would also have been necessary to set a target for an additional indicator such as the common result indicator ‘participants in education/training upon leaving’ or the indicator employed by the national Italian ESF OP measuring the situation of the participants 1 year after the end of an intervention. 
Kuivõrd meetme eesmärk on ka osalejate koolist väljalangemise ärahoidmine, oleks kontrollikoja hinnangul tulnud seada sihtväärtus ka täiendavale näitajale, nagu ühine tulemusnäitaja „osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama“ või Itaalia riiklikus ESFi rakenduskavas kasutatud näitaja, millega hinnati osalejate olukorda aasta pärast sekkumise lõppu Raskused haridusmeetmete sidumisel töö leidmise väljavaadetega 74.
Difficulties in linking education measures to employment prospects 74 Monitoring and reporting systems for the 2014-2020 programme period should provide information on the impact of relevant education measures on participants’ employability. 
Programmiperioodi 2014–2020 seire-ja aruandlussüsteemid peaksid andma teavet haridusmeetmete mõju kohta osalejate tööalasele konkurentsivõimele. 75.
75 To address this criterion, we reviewed the Council employment guidelines and other relevant EU documentation. Box 4 
Selle kriteeriumi hindamiseks vaatas kontrollikoda üle nõukogu tööhõivesuunised ja muud asjassepuutuvad ELi dokumendid.
Observations 36 76 The Council employment guidelines that were valid at the time the 2007-2013 ESF OPs31 were adopted already emphasised the importance of expanding, improving and adapting the investment in human capital (i.e. education) to foster employability. 
Juba nendes nõukogu tööhõivesuunistes, mis kehtisid ajal, kui perioodi 2007–2013 ESFi rakenduskavad vastu võeti31, rõhutati inimkapitali (st haridusse) investeerimise laiendamise, parandamise ja kohandamise tähtsust tööalase konkurentsivõime suurendamiseks.
This principle was confirmed both in the 2010 and in the 2013 employment guidelines32, especially with reference to vocational education and training, lifelong learning and tertiary education attainment. 
Seda põhimõtet kinnitati nii 2010. kui 2013. aasta tööhõivesuunistes32, eriti seoses kutsehariduse ja -koolituse, elukestva õppe ja kolmanda taseme hariduse omandamisega.
77 The Council conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (ET 2020), in recognising the importance of education and training to enhance employability, mandated the Commission to propose a possible European benchmark in this area. 
Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) kohta tunnistati hariduse ja koolituse tähtsust 31 32 Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 205, 6.8.2005, lk 21).
78 In 2011, the Commission proposed33 a new benchmark concerning the employment rate for recent graduates34. 
2011. aastal tegi komisjon ettepaneku33 kehtestada uus sihttase hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määra kohta34.
With the aim of highlighting what education and training policies can contribute to boosting employment success and to increasing the employability of graduates, the Council endorsed this benchmark in May 201235. 
Rõhutamaks haridus-ja koolituspoliitika võimalusi parandada tööhõivealast edukust ja suurendada hiljuti kooli lõpetanute tööalast konkurentsivõimet, kehtestas nõukogu kõnealuse sihttaseme 2012. aasta mais35.
79 According to the benchmark, the employment rate for recent graduates should reach at least 82 % by 2020. 
Vastavalt sihttasemele peaks hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr olema 2020. aastaks vähemalt 82 %.
The actual rate, available at Eurostat, the Commission’s statistical service, shows that the current figures are well below the planned target. 
Tegelikud andmed, mis on komisjoni peadirektoraadis Eurostat kättesaadavad, näitavad, et praegune määr jääb tunduvalt alla kavandatud sihttaseme.
In 2014, the employment rate for recent graduates in the EU as a whole was 76 %. 
2014. aastal oli hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr ELis tervikuna 76 %.
Out of the five visited Member States, only Germany already achieved the target. 
Viiest külastatud liikmesriigist oli ainult Saksamaa eesmärgi juba täitnud.
The others have shown a steady decline since 2006 (see Figure 5). 
Teistes riikides on määr alates 2006. aastast pidevalt vähenenud (vt joonis 5).
33 SEC(2011) 670 final of 24 May 2011 ‘Commission Staff Working Paper on the development of benchmarks on education and training for employability and on learning mobility’. 
33 34 35 SEK(2011) 670 lõplik, 24. mai 2011, komisjoni talituste töödokument hariduse ja koolituse sihttasemete väljatöötamise kohta seoses tööalase konkurentsivõime ja õpirändega.
34 The indicator ‘employment rates for recent graduates’ presents the employment rates for persons aged 20 to 34 fulfilling the following conditions: first, being employed according to the ILO definition, second, having attained at least upper secondary education (ISCED 3) as the highest level of education, third, not having received any education or training in the four weeks preceding the survey and four, having successfully completed their highest educational attainment 1, 2 or 3 years before the survey. 
Hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määra näitaja käsitleb nende 20–34aastaste isikute tööhõive määra, kes vastavad järgmisele tingimustele: esiteks, töötavad (ILO määratluse kohaselt), teiseks, on omandanud vähemalt teise taseme ülemise astme hariduse (ISCED 3), kolmandaks, ei ole osalenud nelja nädala jooksul enne uuringut hariduses ja koolituses, ja neljandaks, on omandanud oma praeguse haridustaseme üks, kaks või kolm aastat enne uuringut.
The indicator is calculated based on data from the EU Labour Force Survey. 
Näitaja arvutatakse ELi tööjõu-uuringu andmete põhjal.
35 Council Conclusion of 11 May 2012 on the employability of graduates from education and training (OJ C 169, 15.6.2012, p. 11). 
Nõukogu 11. mai 2012. aasta järeldused haridus-ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta (ELT C 169, 15.6.2012, lk 11).
Observations 37 Employment rate of recent graduates in visited Member States 100 % 90 % 80 % 70 % 60% 50% 40% 30% 20 % 10 % 0% Source: Eurostat. 
Hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr külastatud liikmesriikides 38 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10% 0% 2006 2007 2008 Allikas: Eurostat.
80 Target: 82 % Germany France Italy Portugal Romania 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 36 Tertiary education attainment and lifelong learning. 
Eesmärk: 82 % Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Portugal Rumeenia 2009 2010 2011 2012 2013 2014 80.
The common result indicators introduced by the 2014-2020 ESF regulation include both immediate and longer-term result indicators that capture the impact on employment of the measures implemented. 
Perioodi 2014–2020 ESFi määrusega kehtestatud ühised tulemusnäitajad sisaldavad nii vahetu mõjuga kui pikemaajalisi tulemusnäitajaid, mis väljendavad rakendatud meetmete mõju tööhõivele.
However, for the three education objectives most closely linked with employment — vocational education and training, lifelong learning and tertiary education attainment — baseline and target values had been set in only a third of the cases of the 2014-2020 OPs examined. 
Kolme kõige lähemalt tööhõivega seotud haridusalase eesmärgi – kutseharidus ja -koolitus, elukestev õpe ja kolmanda taseme hariduse omandamine – suhtes olid lähte-ja sihtväärtused määratletud aga üksnes kolmandikus perioodi 2014–2020 läbivaadatud rakenduskavadest. 81.
81 Even when baseline and targets were set for employment-related indicators, the Italian OP for Sicily is the only case where, for two of the three education objectives most closely linked with employment36, there is a clear link between the number of intended participants and the expected employment outcomes of the planned education interventions. Figure 5 
Isegi kui tööhõivega seotud näitajate suhtes olid lähte-ja sihtväärtused määratletud, on Itaalia (Sitsiilia) rakenduskava ainus, kus kolmest kõige lähemalt tööhõivega seotud haridusalasest eesmärgist kahe puhul36 oli olemas selge seos planeeritavate haridusalaste sekkumismeetmete kavandatud osalejate arvu ja tööhõivet puudutavate eeldatavate tulemite vahel. 36 Kolmanda taseme hariduse omandamine ja elukestev õpe.
Conclusions and 38 recommendations 82 We concluded that while EU education objectives have been adequately considered in the 2007-2013 OPs, the performance of the audited projects could not be systematically demonstrated due to the insufficient use of quantified objectives and performance indicators. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 82. Kontrollikoda järeldab, et ELi haridusalaseid eesmärke on perioodi 2007–2013 rakenduskavades asjakohaselt arvesse võetud, kuid auditeeritud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada, sest kvantifitseeritud eesmärke ja tulemusnäitajaid kasutati ebapiisavalt.
Regarding the design of the 2014-2020 OPs, we found that the Commission provided support to Member States in drawing up their partnership agreements and OPs and subsequently assessed them, identifying several shortcomings. 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade ülesehituse ülevaatamisel leidis kontrollikoda, et komisjon pakkus liikmesriikidele tuge partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel ning seejärel hindas neid, tuvastades mitmeid puudujääke.
We also concluded that EU education objectives had been adequately considered, with improvements in the description of the intervention logic. 
Samuti leiab kontrollikoda, et ELi haridusalaseid eesmärke oli asjakohaselt arvesse võetud ning sekkumisloogika kirjeldamine oli paranenud.
However, there are still some weaknesses in the framework which may impact performance monitoring and reporting at OP and project level. 
Raamistikus esineb siiski mõningaid puudusi, mis võivad mõjutada tulemuslikkuse seiret ja aruandlust rakenduskavade ja projektide tasandil.
In addition, there is not always a clear link between education measures and their impact on participants’ employability. 
Lisaks puudub haridusmeetmete ja nende poolt osalejate tööalasele konkurentsivõimele avalduva mõju vahel mõnikord selge seos.
However, for some OPs, elements of the intervention logic were lacking, such as the description of the context or the needs analysis (see paragraphs 27 to 32). 
Mõnes rakenduskavas puudusid aga sekkumisloogika elemendid, nagu konteksti kirjeldus ja vajaduste analüüs (vt punktid 27–32).
In addition, there were shortcomings in the monitoring tools framework, as objectives had not been quantified and indicators for measuring them were lacking (see paragraphs 33 to 38). 
Lisaks esines puudusi seirevahendite raamistikus, kuna eesmärke ei olnud kvantifitseeritud ja näitajad nende mõõtmiseks puudusid (vt punktid 33–38).
84 In general, the ET 2020 and Europe 2020, which were adopted during the 2007-2013 programme period, had little impact on the OPs examined as they were already in line with the updated objectives therein. 
Üldiselt avaldasid programmiperioodi 2007–2013 jooksul vastu võetud HK 2020 ja „Euroopa 2020“ läbivaadatud rakenduskavadele vähe mõju, kuna need olid juba mainitud dokumentides sisalduvate ajakohastatud eesmärkidega kooskõlas.
For the majority of those OPs reviewed which were subject to a change in the financial allocation, clear explanations about the implications of the change of the financial allocations for the related target values were missing (see paragraphs 39 to 44). 
Suuremal osal ülevaadatud rakenduskavadest, mille rahalise toetuse suurust muudeti, puudusid arusaadavad selgitused selle kohta, millist mõju avaldab rahaeraldiste muutmine vastavate näitajate sihtväärtustele (vt punktid 39–44).
Conclusions and recommendations 39 Performance of examined projects could not be systematically demonstrated 85 We examined a sample of 15 projects that, according to the managing authorities, had contributed positively to achieving at least one EU education objective. 
Läbivaadatud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada 85. Kontrollikoda uuris valimit, kuhu kuulusid 15 projekti, mis korraldusasutuste hinnangul olid kaasa aidanud vähemalt ühe ELi haridusalase eesmärgi saavutamisele.
On this basis, we would have expected the impact of these projects on participants and on the overall achievement of the specific education objective to have been clearly demonstrated. 
oleks selle alusel pidanud selgelt nähtuma, milline oli projektide mõju osalejatele ja konkreetse haridusalase eesmärgi saavutamisele.
86 The performance of the audited projects could not be systematically demonstrated. 
Auditeeritud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada.
This was mainly due to the fact that the contribution to the selected education objectives had not been monitored, and indeed objectives had not been quantified for almost half of the projects audited. 
See tulenes peamiselt asjaolust, et valitud haridusalastele eesmärkidele kaasa aitamise üle ei tehtud järelevalvet ning ligi pooltes auditeeritud projektides ei olnud eesmärke kvantifitseeritud.
In addition, almost half of the projects had not set indicators other than number of participants/participations, creating difficulties in drawing conclusions on the real impact of the projects on participants (see paragraphs 48 to 52). 
Lisaks ei olnud ligi pooltes läbivaadatud projektides seatud muid näitajaid peale osalejate/osalemiste arvu, mis raskendas järelduste tegemist selle kohta, millist mõju oli projekt osalejatele tegelikkuses avaldanud (vt punktid 48–52).
2014-2020 OPs consistent with EU education objectives 87 The Commission provided support to Member States in drawing up their partnership agreements and OPs and subsequently assessed them, identifying several shortcomings. 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavad on ELi haridusalaste eesmärkidega kooskõlas 87. Komisjon pakkus liikmesriikidele partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel tuge ning hindas neid, tuvastades mitmeid puudujääke.
Our assessment of the process for establishing 2014-2020 OPs identified some shortcomings (see paragraphs 55 to 61). 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisprotsessi hindamise käigus leidis kontrollikoda mõningaid puudusi (vt punktid 55– 61).
88 Our analysis of the examined OPs showed that they generally included education objectives. 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul sisaldasid need haridusalaseid eesmärke.
We also noted improvements in the monitoring framework for the 2014-2020 period (see paragraphs 65 to 68). 
Ka perioodi 2014–2020 seireraamistikku oli täiustatud (vt punktid 65– 68). 89.
Conclusions and recommendations 40 89 While the process for establishing the examined OPs shows some improvements compared to the 2007-2013 programme period, the crucial next stage, which is in the hands of Member States, is to select and implement appropriate projects to support the achievement of education objectives outlined in the OPs. 
Kui läbivaadatud rakenduskavade koostamine on võrreldes programmiperioodiga 2007– 2013 mõnevõrra paranenud, siis järgmine oluline etapp, mille viivad ellu liikmesriigid, on asjakohaste projektide valimine ja rakendamine, et toetada rakenduskavades esitatud haridusalaste eesmärkide täitmist.
Improved performance monitoring arrangements, but some limitations remain 90 To overcome the weaknesses identified for the 2007-2013 programme period, the 2014-2020 legal framework introduced common result indicators. 
Tulemuslikkuse seire on paranenud, kuid mõned puudused püsivad endiselt 90. Programmiperioodi 2007–2013 puuduste parandamiseks kehtestati perioodi 2014–2020 õigusraamistikus ühised tulemusnäitajad.
In its guidance, however, the Commission did not detail the exact requirements in terms of result indicator(s) on outcomes to be chosen for each investment priority to ensure consistency between the OPs (see paragraphs 71 to 73). 
Oma suunistes ei esitanud komisjon aga täpseid nõudeid iga investeerimisprioriteedi tulemite jaoks valitava(te) tulemusnäitaja(te) kohta, et tagada rakenduskavade vaheline järjepidevus (vt punktid 71–73). 40
91 Education has a clear impact on participation in the labour market and earnings, and brings many social advantages. 
Haridus avaldab otsest mõju inimese tööalasele konkurentsivõimele ja sissetulekule ning annab mitmeid sotsiaalseid eeliseid.
To implement the Europe 2020 strategy for jobs and smart, sustainable and inclusive growth, education interventions should have a clear focus on employment outcomes, especially when targeting adults. 
Tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ elluviimiseks peaksid haridusalased sekkumismeetmed selgelt keskenduma tööhõivega seotud tulemitele, eriti täiskasvanute puhul.
92 The common result indicators introduced by the ESF regulation include both immediate and longer-term result indicators that measure the effect on employment of the measures implemented. 
ESFi määrusega kehtestatud ühised tulemusnäitajad sisaldavad nii vahetuid kui pikemaajalisi tulemusnäitajaid, mis mõõdavad rakendatud meetmete mõju tööhõivele.
However, for the three education objectives most closely linked with employment — vocational education and training, lifelong learning and tertiary education attainment — baseline and target values had been set in only a third of the cases of the 2014-2020 OPs examined (see paragraphs 76 to 81). 
Kolme kõige lähemalt tööhõivega seotud haridusalase eesmärgi – kutseharidus ja -koolitus, elukestev õpe ja kolmanda taseme hariduse omandamine – suhtes olid lähte-ja sihtväärtused määratletud aga üksnes kolmandikus perioodi 2014–2020 läbivaadatud rakenduskavadest (vt punktid 76–81). 93.
Conclusions and recommendations 41 93 We recommend that: Recommendation 1 The Commission should consider specifying the result indicator(s) on outcomes for which baseline and target values should be set for each investment priority. 
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: 41 1. soovitus Komisjon peaks kaaluma tulemusnäitaja(te) täpsustamist nende tulemite suhtes, mille lähte-ja sihtväärtused tuleks kindlaks määrata iga investeerimisprioriteedi raames.
Target implementation date: during the preparation of the next programme period. 
Soovituse täitmise tähtaeg: järgmise programmiperioodi ettevalmistamise jooksul.
Recommendation 2 Where modifications to OPs are requested by Member States, the Commission should: — encourage the establishment of a clear link between OPs’ investment priorities and appropriate quantified and measurable result indicators; — ensure that Member States provide explanations for the reprogramming of financial allocations, including both qualitative and quantitative information on the expected change in output and results indicators. 
2. soovitus Juhul, kui liikmesriigid taotlevad rakenduskavadesse muudatuste tegemist, peaks komisjon: – soodustama selge seose loomist rakenduskavade investeerimisprioriteetide ning asjakohaste kvantifitseeritud ja mõõdetavate tulemusnäitajate vahel; – tagama, et liikmesriigid esitavad rahaeraldiste ümberjaotamise kohta selgitusi, sh nii kvalitatiivset kui kvantitatiivset teavet eeldatavate muutuste kohta väljund-ja tulemusnäitajates.
Target implementation date: immediately. 
Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.
Recommendation 3 Member States should ensure that: — there is a clear link between the selected projects and the achievement of EU education objectives embedded in the OP; — appropriate result indicators are put in place to demonstrate the actual effects of the project on the final participants in a systematic manner and to monitor progress towards achieving the OPs’ education objectives. 
Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA 42 3. soovitus Liikmesriigid peaksid tagama: – selge seose valitud projektide ja rakenduskavas sisalduvate ELi haridusalaste eesmärkide saavutamise vahel; – asjakohaste tulemusnäitajate kehtestamise, et demonstreerida projekti tegelikke tulemusi lõplike osalejate jaoks järjepideval viisil ja teha järelevalvet rakenduskavade haridusalaste eesmärkide saavutamise üle.
Conclusions and recommendations 42 Recommendation 4 Where relevant, the Commission and the Member States should better target OPs’ funding on measures which reinforce the link between education and employment, and should ensure that outcomes are monitored appropriately. 
4. soovitus Juhul, kui see on asjakohane, peaksid komisjon ja liikmesriigid paremini suunama rakenduskavade rahastamist meetmetele, mis tugevdavad hariduse ja tööhõive vahelist seost; samuti peaksid nad tagama tulemite nõuetekohase seire.
Annexes 44 II. 
II.