natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As mentioned in paragraph 8, FP6 sought to take their particular needs into account and set for this purpose a target of at least 15 % of the total budget for the FP6 thematic priorities, as compared to 10 % in FP523. 
Nagu punktis 8 mainitud, püüti kuuendas raamprogrammis arvesse võtta just nende vajadusi ning selleks seati eesmärk eraldada VKEdele vähemalt 15% kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade kogueelarvest (viiendas raamprogrammis 10%)23.
Figure 6 shows that, although more SMEs were involved in RTD projects when compared to FP5, the EC contribution allocated to SMEs under FP6 has decreased both in relative and absolute terms. 
Jooniselt 6 nähtub, et ehkki kuuenda raamprogrammi TTA projektides osales rohkem VKEsid kui viienda raaprogrammi raames, on EÜ poolt VKEdele eraldatud rahalised vahendid vähenenud nii suht-kui absoluutarvudes.
The Commission’s best estimate indicates that no more than 10 % of the total budget for the FP6 thematic priorities was allocated to SMEs, representing some 1,2 billion euro. 
Komisjoni hinnangu kohaselt eraldati kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade kogueelarvest VKEdele mitte üle 10 protsendi (1,2 miljardit eurot).
This is a lower rate than achieved under FP5 Thematic Programmes (12 %, representing around 1,4 billion euro). 
Seda on vähem kui viienda raamprogrammi teemaprogrammide raames saavutatud määr (12% ehk ca 1,4 miljardit eurot).
Concerning FP7, first results show that the participation of SMEs is further declining24. 
Esimesed tulemused näitavad, et seitsmenda raamprogrammi raames väheneb VKEde osalus veelgi24.
They have a more local/regional dimension and face by nature higher entry barriers, mainly caused by the complex application procedures and the costs of submitting proposals. 
VKEdel on kohalikum/piirkondlikum mõõde ja nende osa-lemiskünnis on juba loomuomaselt kõrgem, mis tuleneb peamiselt keerulisest taotlemiskorrast ja taotluste esitamise kuludest.
Cooperation with large research organisations can be hindered by higher financial and technical risks. 
Koostöö tegemist suurte teadusorganisatsioonidega võivad takistada kõrgemad finants-ja tehnilised riskid.
Also, like for private participants in general, SMEs are not always prepared to subscribe to long-term contractual commitments for fear of losing flexibility to react to changing needs. 22 Specific targeted projects. 
Nagu muud erasektori osalejad, ei ole ka VKEd alati valmis võtma pikaajalisi lepingulisi kohustusi, kartes sel viisil kaotada võime reageerida paindlikult muutuvatele vajadustele. 22 Sihtotstarbelised projektid.
23 In addition to the funding foreseen under the thematic priorities, FP6 included a specific programme area intended to support horizontal research activities involving SMEs (EUR 475 million). 
23 Lisaks prioriteetsete teemade alusel ettenähtud rahastamisele sisaldab kuues raamprogramm spetsiifilist programmivaldkonda VKEsid kaasava horisontaalse teadustegevuse toetamiseks (475 miljonit eurot).
24 Also FP7 has a similar target for SMEs (at least 15 % of the funding available under the ‘Cooperation’ part of the programme). 
24 Ka seitsmendal raamprogrammil on VKEde suhtes sarnane eesmärk (vähemalt 15% programmi koostööosa raames eraldatavatest vahenditest).
Commission data (October 2008) show that SME participation accounts for 8,2 % of project participations and 8,5 % of the EC contribution awarded. 
Komisjoni andmed (oktoober 2008) näitavad, et VKEde osalus moodustab kõigist projektis osalejatest 8,2% ja neile eraldatud EÜ rahaliste vahendite osakaal oli 8,5%.
23 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
23 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
24 FIGURE 6 57 % 37 % 28 % 13 % 8% 2% 1% 58 % 37 % 31 % 12 % 10 % 1% 1% EVOLUTION OF FP PARTICIPATION (THEMATIC PRIORITIES) BREAKDOWN OF FP6 PARTICIPANTS BY PROJECT INVOLVEMENT (NUMBER OF INDIVIDUAL PARTICIPATIONS) 53 % FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 Private (non-SME) Private (SME) Undefined BREAKDOWN OF FP6 PARTICIPANTS BY EC CONTRIBUTION RECEIVED 49 % FP5 Public F P5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 Public Private (non-SME) Private (SME) Undefined Source: European Court of Auditors, based on Commission data. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
24 JOONIS 6 57% 37% 28% 13% 8% 2% 1% 58% 37% 31% 12% 10% 1% 1% KUUENDAS RAAMPROGRAMMIS OSALEMINE (PRIORITEETSED TEEMAD) KUUENDA RAAMPROGRAMMI PROJEKTIDES OSALEJATE JAGUNEMINE (ÜKSIKOSALUSTE ARV) 53% VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Avalik VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Era (mitte VKE) VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Era (VKE) VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Määratlemata EÜ FINANTSTOETUSE JAGUNEMINE KUUENDAS RAAMPROGRAMMIS OSALEJATE VAHEL 49% VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Avalik VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Era (mitte VKE) VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Era (VKE) VIIES KUUES RAAMPROGRAMM RAAMPROGRAMM Määratlemata Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal. Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
Moreover, some FP6 provisions did discourage the participation of private companies. 
Lisaks vähendasid mõningad kuuenda raamprogrammi sätted eraettevõtete osalemishuvi.
This provision was applied to private organisations but not to the public ones, creating de facto an additional burden for this target group. Collective financial responsibility has been removed under FP7 and replaced by a guarantee fund financed by part of the advances paid to programme participants. 
Sätet kohaldati era-, kuid mitte avalikele organisatsioonidele, mis raskendas mainitud sihtrühma osalemist. Seitsmendas raamprogrammis on kollektiivse rahalise vastutuse nõudest loobutud ja asendatud see garantiifondiga, mida osaliselt rahastatakse programmis osalejatele makstavatest ettemaksetest.
Under FP7 more freedom is given to consortia when defining access to existing knowledge in terms of Intellectual property rights. 
Seitsmenda raamprogrammi raames antakse konsortsiumidele rohkem vabadust otsustada olemasolevatele teadmistele juurdepääsu üle vastavalt intellektuaalomandi õigustele.
THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF NEW INSTRUMENTS 44. 
UUTE VAHENDITE JUHTIMINE KOMISJONI POOLT 44.
The Commission’s management has a decisive role in ensuring the success of FP6 activities, in particular by making it attractive to potential participants and steering project progress. 
Komisjoni juhtimisviisil on otsustav roll kuuenda raamprogrammi tegevuse edukuse tagamisel; komisjoni ülesanne on eelkõige muuta programm võimalike osalejate jaoks atraktiivseks ja juhtida projektide kulgu.
Manageable structures, clarity of objectives, rapid and straightforward procedures, and adequate project monitoring are all determinants of the instruments’ effectiveness. 
Hästi juhitavad struktuurid, eesmärkide selgus, kiired ja lihtsad menetlused ning piisav järelevalve projektide üle on vahendite mõjususe seisukohalt määrava tähtsusega.
In this context, the Court analysed the implementation of eight calls for proposals and examined selected management process having a key impact on the instruments’ performance (namely negotiation and project monitoring). 
Seda arvesse võttes analüüsis kontrollikoda kaheksa konkursi läbiviimist ja auditeeris valitud juhtimismenetlusi, millel on vahendite tulemuslikkusele otsustav mõju (läbirääkimised ja projektide järelevalve).
25 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
25 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
In particular for NoEs, the survey results indicate that they were mainly understood as a networking instrument, while the objective was that of favouring lasting integration among networked partners. 
Pädevusvõrgustike osas näitavad küsitlustulemused, et neid peeti eelkõige võrkude loomise vahendiks, ehkki eesmärk oli soodustada püsivat integratsiooni võrgustikus osalejate vahel.
The start of FP6 was characterised by some confusion among potential applicants, particularly concerning NoEs. 
Kuuenda raamprogrammi käivitamisega kaasnes võimalike taotlejate hulgas mõningane segadus, eriti seoses pädevusvõrgustikega.
Understanding of policy objectives is a key factor for effectiveness. 
Poliitika eesmärkide mõistmine on mõjususe saavutamise võtmetegur.
The Commission has to ensure that different actors are clear about the goals to be pursued. 
Komisjon peab tagama, et eri osapooltel oleks püstitatud eesmärkidest selge arusaam.
In this respect the role of the coordinators should be highlighted, as they show a far better understanding than participants. 
Seoses sellega tuleb rõhutada koordinaatorite rolli, kuna nad ilmutavad tunduvalt paremat eesmärkide mõistmist kui osalejad.
This indicates a problem of communication within consortia, probably aggravated by the high number of participants (see paragraph 51). 
See viitab probleemidele konsortsiumide sisesuhtluses, mida tõenäoliselt veelgi raskendab osalejate suur arv (vt punkt 51).
25 See also the Expert Group on the future of Networks of Excellence, op.cit, Section 3.3 (p. 18) and Annex 3 (p. 45). 
25 Vt ka Expert Group on the future of Networks of Excellence (viide eespool), jagu 3.3 (lk 18) ja 3. lisa (lk 45).
26 FIGURE 7 Do you feel you properly understood the differences between the main collaborative instruments (NoE and IP) when you selected which one to use for the proposal? 
26 JOONIS 7 Kas saite enda hinnangul õigesti aru peamiste koostöövahendite (pädevusvõrgustikud ja integreeritud projektid) vahelistest erinevustest, kui valisite enda taotluse jaoks sobivat vahendit?
Succesful applicants Coordinators Participants Coordinators Participants Unsuccesful applicants Coordinators Participants Coordinators Participants ACTORS’ UNDERSTANDING ABOUT THE AUDITED INSTRUMENTS’ ROLE NoE IP Yes, definitely Yes, somewhat No, somewhat not No, definitely not Yes, definitely Yes, somewhat No, somewhat not No, definitely not 86 % 11 % 0 % 3 % 75 % 0 % 25 % 0 % 53 % 33 % 8 % 6 % 67 % 33 % 0 % 0 % 84 % 13 % 3% 0% 60 % 20 % 20 % 0 % 62 % 25 % 12 % 2% 58 % 27 % 13 % 2 % Source: Survey conducted by the European Court of Auditors. 
86% 53% 84% 62% 11% 33% 13% 25% 0% 8% 3% 12% 3% 6% 0% 2% 75% 67% 60% 58% 0% 33% 20% 27% 25% 0% 20% 13% 0% 0% 0% 2% Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
MULTIPLE LEGAL PROVISIONS AND NOT ALWAYS SUFFICIENT GUIDANCE 47. 
ÕIGUSSÄTTEID PALJU, JUHISEID MITTE ALATI PIISAVALT 47.
At different stages decisions were taken by the Council and the European Parliament to set up the instruments and their specific objectives (stating in which programme areas they might be applied), or by the Commission concerning the provisions for implementing the instruments (specifying in particular the basic Community contribution mechanisms that were narrowly applicable to each instrument) and finally the model FP6 contract (specifying provisions for programme participants implementing indirect RTD actions in the form of specific instruments). 
Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid erinevates etappides vastu otsused vahendite loomise ja nende erieesmärkide kohta (määratledes programmi alad, mille suhtes neid kohaldada); komisjon tegi otsuse vahendite rakendussätete kohta (määratledes eelkõige põhilised ühenduse rahastamismehhanismid, mis olid kitsalt kohaldatavad igale vahendile) ning kuuenda raamprogrammi näidislepingu kohta (täpsustades sätted programmis osalejatele, kes viivad kaudseid TTA-meetmeid ellu sihtotstarbeliste vahendite kujul).
The different applicable provisions were not always consistent. 
Erinevad kohaldatavad sätted ei olnud alati järjepidevad.
Guidance was not complete when the first FP6 calls for proposals were launched in December 2002. 
Kuuenda raamprogrammi esimeste konkursikutsete esitamise ajaks 2002. aasta detsembris olid vastavad juhised veel puudulikud.
In response to the publication of the 2004 evaluation27, the Commission took corrective action aimed at differentiating between the instruments. 
Vastuseks 2004. aastal avaldatud hindamisele27 võttis komisjon parandusmeetmeid vahendite eristamiseks.
This resulted in a better understanding of the nature of the instruments, but areas of misunderstanding persisted. 
See võimaldas vahendite iseloomu paremini mõista, kuid kohatine ebaselgus jäi püsima.
As a result, further guidance was provided on several aspects of FP6 project management not addressed by the initial programme guides28. 
Seetõttu koostati juhised kuuenda raamprogrammi mitme projektijuhtimise aspekti kohta, mida esialgsetes programmijuhendites ei käsitletud28.
THE NEGOTIATION PROCESS: MORE LENGTHY AND OFTEN NOT TRANSPARENT 50. 
LÄBIRÄÄKIMISPROTSESS: AEGANÕUDVAM JA MITTE ALATI LÄBIPAISTEV 50.
Average time-to-contract29 was about 13 months, to be compared with a duration of nine months for FP5 calls30. 
Keskmine lepingu sõlmimiseks kuluv aeg29 oli ligikaudu 13 kuud; viienda raamprogrammi konkursikutsete puhul oli see 9 kuud30.
As a result, consortia had no choice but to start projects before the contract had been signed. 
Seetõttu ei olnud konsortsiumidel muud võimalust kui alustada projekte enne lepingu sõlmimist.
This entailed a legal and financial risk for the beneficiaries, which is at odds with the objective of encouraging research activities. 
See tähendas abisaajate jaoks juriidilist ja finantsriski, mis on vastuolus eesmärgiga edendada teadustegevust.
On the other hand, the project scope (composition of the consortium, duration, work programme) was modified in several cases (11 out of 14 projects audited) at the initiative of the Commission during the negotiation process, without explicit reference to the objectives of the programme. 
Teisalt muudeti mitmel juhul (14 auditeeritud projektist 11 puhul) läbirääkimiste käigus komisjoni algatusel projekti ulatust (konsort-siumi koosseis, kestus, tööprogramm) ilma selge viiteta programmi eesmärkidele.
26 See for example Annex III to Decision No 1513/2002/EC, Annex III to Council Decision 2002/834/EC (OJ L 294, 29.10.2002, p. 1) and Regulation (EC) No 2321/2002 of the European Parliament and of the Council (OJ L 355, 30.12.2002, p. 
26 Vt nt otsuse nr 1513/2002/EÜ lisa III; nõukogu otsuse 2002/834/ EÜ (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1) lisa III; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2321/2002 (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23).
23). 27 See Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI, op. cit. 
27 Vt Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI, viide eespool.
28 For example, the guide on competitive calls for NoEs and IPs appeared in November 2004. 
28 Näiteks pädevusvõrgustike ja integreeritud projektide konkursikutsete juhend ilmus 2004. aasta novembris.
The guide on Intellectual Property rights appeared in March 2004. 
Intellektuaalomandi õiguste juhend ilmus 2004. aasta märtsis.
30 See page 60 of Special Report No 1/2004 on the management of ‘indirect’ RTD actions under the fifth framework programme (OJ C 99, 23.4.2004). 
30 Vt eriaruanne nr 1/2004 viienda raamprogrammi kaudsete TTA-meetmete haldamise kohta, lk 60 (ELT C 99, 23.4.2004).
27 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
27 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
FEWER AND LARGER PROJECTS BUT STILL A LARGE NUMBER OF PARTICIPANTS 51. 
PROJEKTIDE ARV ON VÄHENENUD JA MAHT SUURENENUD, KUID OSALEJATE ARV ON ENDISELT SUUR 51.
Although there is not a ‘once size fits all’ number of participants, it is clear that the larger the number of participants, the more difficult the project is to manage (organisational constraints, costs). 
Ehkki pole olemas ideaalset osalejate arvu, mis sobiks ühevõrra hästi kõigile projektidele, on selge, et mida rohkem osalejaid, seda keerulisem on projekti juhtida (organisatoorsed piirangud, kulud).
Compared to FP5, fewer contracts were signed under FP6 and they involved larger consortia. 
Võrreldes viienda raamprogrammiga sõlmiti kuuenda raamprogrammi alusel vähem lepinguid ja osalevad konsortsiumid olid suuremad.
However, on average, the number of participants per contract is higher in FP6 (NoEs involved on average 30 participants and IPs around 25 partners). 
Keskmine osalejate arv lepingu kohta oli kuuendas raamprogrammis siiski suurem (pädevusvõrgustikes oli keskmiselt 30 ja integreeritud projektides 25 osalejat).
Under FP7 the number of participants has been reduced (both NoEs and IP-like collaborative projects involve on average slightly less than 20 partners). 
Seitsmendas raamprogrammis on osalejate arvu vähendatud (nii pädevusvõrgustikes kui integreeritud projekti tüüpi koostööprojektides on keskmiselt alla 20 osaleja).
WEAKNESSES IN PROJECT MONITORING 52. 
PUUDUSED PROJEKTIDE JÄRELEVALVES 52.
All indirect RTD actions implemented under FP6 were subject to periodic technical monitoring by the Commission. 
Komisjon teostas perioodilist tehnilist järelevalvet kõikide kuuenda raamprogrammi raames elluviidud kaudsete TTA-meetmete suhtes.
For Networks of Excellence and Integrated Projects, technical monitoring should be supported by project reviews carried out by independent experts (see footnote 11). 
Pädevusvõrgustike ja integreeritud projektide tehnilist järelevalvet peaks täiendama sõltumatute ekspertide poolt tehtav kontroll (vt 11. joonealune märkus).
In particular, the Court found that two Commission departments had failed to fully comply with the legal requirement to have annual project reviews performed by independent experts. 
Kontrollikoda leidis, et kaks komisjoni osakonda ei olnud täielikult täitnud õigusaktidest tulenevat nõuet, mille kohaselt peavad sõltumatud eksperdid projekte igal aastal kontrollima.
Where the Commission’s departments did meet this requirement, harmonisation of project reviews was insufficient to allow the effective use of review results as a performance indicator, at both project and programme levels. 
Juhtudel, mil komisjoni osakonnad olid mainitud nõuet täitnud, ei ühtlustatud projektikontrolle piisavalt, mis oleks võimaldanud kontrollitulemusi efektiivselt kasutada tulemusnäitajana nii projekti kui programmi tasandil.
28 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
28 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
STIMULATION OF RTD INVESTMENT 54. 
TTA INVESTEERINGUTE SOODUSTAMINE 54.
The total value of RTD investment carried out under FP6 thematic priorities amounted to 19 billion euro. 
Kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade raames tehtud TTA investeeringute koguväärtus ulatus 19 miljardi euroni.
The EU budget funded 63 % of this investment. 
63% investeeringutest rahastati ELi eelarvest.
The private sector (including SMEs) contributed up to 22 %. 
Erasektori (k.a VKEd) osalus oli kuni 22%.
The remaining 15 % was funded by national public sources31. 
Ülejäänud 15% rahastati riikide avalikest rahastamisallikatest31.
MORE EU FUNDS FOR RELATIVELY LESS PARTICIPANTS’ RTD INVESTMENT 55. 
ELi VAHENDID ON SUURENENUD, OSALEJATE TTA-INVESTEERINGUTE SUHTELINE OSAKAAL VÄHENENUD 55.
The comparison of FP6 (thematic priorities) with its predecessor (FP5 thematic programmes32) shows that total investment and EU contribution have increased in absolute terms (by 8 % and 15 %, respectively). 
Kuuenda raamprogrammi (prioriteetsed teemad) võrdlemine selle eelkäi-jaga (viienda raamprogrammi teemaprogrammid32) näitab, et koguinvesteeringud ja ELi osalus on absoluutarvudes kasvanud (vastavalt 8 ja 15 protsenti).
However, the ratio ‘Total investment/EU contribution’ has declined from 1,69 euro (FP5) to 1,59 euro (FP6). 
Koguinvesteeringute ja ELi osaluse vaheline suhe on aga langenud 1,69 eurolt (viies raamprogramm) 1,59 eurole (kuues raamprogramm).
The main reason is that the participation of the private sector in general has declined when compared to FP5 (see Figure 6). 
Selle peamiseks põhjuseks on erasektori üldise osaluse vähenemine võrreldes viienda raamprogrammiga (vt joonis 6).
The Court’s audit highlighted a risk of ‘low-profile’ commitment of public bodies participating in the programme. 
Kontrollikoja auditiga tuvastati risk, et programmis osalevate avalike asutuste panus programmi jääb suhteliselt märkamatuks.
Cases were found (12 out of 14 projects assessed) where the volume of own resources was much lower (between 30 % and 80 % less) than the costs actually reimbursed by the Commission33. 
Leiti mitmeid juhtumeid (14 hinnatud projektist 12), kus omavahendite maht oli tunduvalt (30–80%) väiksem kui komisjoni poolt reaalselt hüvitatud kulud33.
In such cases, the stimulation of investment is reduced, with the possibility that EU funds simply substitute participants’ own resources. 
Sellistel juhtudel on investeeringute soodustamine takistatud ning tekib võimalus, et ELi vahendid lihtsalt asendavad osalejate omavahendeid.
31 The only data available for analysis correspond to the contractually agreed estimated eligible costs and the related Community contribution. 
31 Ainsad analüüsi jaoks kättesaadavad arvandmed on lepingujärgsed hinnangulised abikõlblikud kulud ja nendega seotud ühenduse osalus.
The lack of more detailed information, in particular the total investment actually carried out as a result of the participation in the programme, makes impossible any further analysis. 32 FP5 thematic programmes are the predecessors of FP6 thematic priorities. 
Täpsemat analüüsi pole võimalik teha, kuna puudub üksikasjalikum teave eelkõige programmis osalemise tulemusena reaalselt tehtud koguinvesteeringute summa kohta. 32 Viienda raamprogrammi teemaprogrammid on kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade eelkäijad.
They were four: ‘Quality of Life and Management of Living Resources’, ‘User-friendly Information Society’, ‘Competitive and Sustainable Growth’ and ‘Energy, Environment and Sustainable Development’. 
Teemaprogramme oli neli: „Elukvaliteet ja elusressursside majandamine”, „Kasutajasõbralik infoühiskond”, „Konkurentsivõimeline ja säästev kasv” ning „Energia, keskkond ja säästev areng”.
33 According to the model applied by a significant number of public bodies (mainly universities), participants should allocate a volume of own resources equivalent to those funded by the Community. 
33 Vastavalt paljude avalike asutuste (peamiselt ülikoolid) poolt rakendatud mudelile peavad osalejad eraldama ühenduse osalusega võrdses mahus omavahendeid.
However, this condition was not adequately monitored by the Commission. 
Komisjon aga ei kontrollinud tingimuse täitmist piisavalt.
29 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
29 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
30 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 57. 
30 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 57.
The Court recalls the lack in FP 6 of an explicit intervention logic, explaining how the different instruments and programmes were supposed to strengthen the scientific and technological bases of Community industry and to encourage it to become more competitive at international level34. 
Kontrollikoda juhib veel kord tähelepanu kuuenda raamprogrammiga seonduva selge sekkumisloogika puudumisele, mis selgitaks, kuidas erinevad vahendid ja programmid peaksid tugevdama ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetama selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil34.