natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 2 - Taking durability into account in selection procedures The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. Recommendation 3 - Emphasising durability in monitoring and reporting The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. 
Kestvuse arvestamine valimismenetlustes Komisjon märgib, et see soovitus on mõeldud liikmesriikidele. 3. soovitus. Kestvuse rõhutamine järelevalves ja aruandluses Komisjon märgib, et see soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Recommendation 4 - Taking durability into account in evaluations The Commission accepts this recommendation. Accordingly, in its future ex-post evaluations, the Commission will reinforce the durability aspects within the limits provided by the timing of the evaluations and the types of the interventions analysed. 
4. soovitus. Kestvuse arvestamine hindamistel Komisjon nõustub selle soovitusega. Seepärast tugevdab komisjon oma tulevastes järelhindamistes kestvuse aspekte ulatuses, mida võimaldavad hindamiste ajakava ja analüüsitud sekkumiste liigid.
Recommendation 5 - Consistently applying clear corrective measures a) The Commission accepts this recommendation. b) The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. 
5. soovitus. Selgete parandusmeetmete järjekindel rakendamine a) Komisjon nõustub selle soovitusega. b) Komisjon märgib, et see soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 8.6.2016 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 11.12.2017 Adoption of the final report after the adversarial procedure 7.2.2018 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 6.3.2018 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 8.6.2016 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 11.12.2017 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 7.2.2018 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 6.3.2018
Generating durable results through EU funds beyond the end of the projects is important to enable positive impacts for the beneficiaries and the regions concerned. 
Kestvate tulemuste saavutamine ELi vahendite kaudu pärast projektide lõppu on oluline, et säiliks nende positiivne mõju toetusesaajatele ja asjaomastele piirkondadele.
Between 2000 and 2013, the ERDF earmarked over 75 billion euro for productive investments in enterprises. 
Aastatel 2000–2013 eraldas ERF ettevõtete tootlikeks investeeringuteks üle 75 miljardi euro.
We found that for a significant share of the audited projects, the results were not or only partially durable. 
Kontrollikoda leidis, et suure osa auditeeritud projektide puhul ei olnud tulemused kestvad või olid seda vaid osaliselt.
We concluded that this was mainly due to a lack of emphasis by the Commission and national / regional authorities on the durability of results in the management at both the programme and the project level: whether at the design phase of the operational programmes or at selection, monitoring and evaluation phases. 
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et see on peamiselt tingitud sellest, et komisjon ja riiklikud/ piirkondlikud ametiasutused ei ole pööranud piisavalt tähelepanu tulemuste kestvusele ei rakenduskava ega projekti juhtimisel: ei rakenduskavade kavandamise ega valiku-, järelevalve-ja hindamisetappides.
The regulatory framework for the 2014 to 2020 period has introduced improvements regarding durability. We make recommendations addressing the gaps persisting in view of enhancing the durability of results in future EU productive investments. 
Perioodi 2014–2020 reguleerivas raamistikus on kestvuse käsitlemisel edusamme tehtud. Kontrollikoda esitab soovitusi puuduste kõrvaldamiseks, et tulevikus suurendada ELi tootlike investeeringute tulemuste kestvust.
EN 2018 Special Report NO 12 Broadband in the EU Member States: despite progress, not all the Europe 2020 targets will be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2018 Eriaruanne nr 12 Lairibaühendus ELi liikmesriikides: edusammudest hoolimata ei suudeta täita kõiki strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was carried out by Audit Chamber II Investment for cohesion, growth and inclusion spending areas. 
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi ühtekuuluvusse, majanduskasvu ja kaasamisse tehtud investeeringute kuluvaldkondade eest vastutav II auditikoda.
Ms Iliana Ivanova, Dean of this Chamber, is the Reporting Member. 
Auditi ettekandev liige oli auditikoja eesistuja Iliana Ivanova.
She was supported by Mihail Stefanov, Head of Private Office and James Verity, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Romuald Kayibanda, Head of Task; Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske, and Angelika Zych, Auditors. 
Teda toetasid kabinetiülem Mihail Stefanov, kabineti atašee James Verity, valdkonnajuht Niels-Erik Brokopp, auditijuht Romuald Kayibanda ning audiitorid Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske ja Angelika Zych.
From left to right: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko. 
Vasakult paremale: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State Conclusion and recommendations Annex – 30 Mbps coverage maps of Europe Replies of the Commission and of the EIB 63 - 69 70 - 78 79 - 87 3 
Mõned liikmesriigid parandasid lairibaühenduse investeeringute kooskõlastamise protsessi, kuid kontrollikoda leidis, et ühes liikmesriigis puudus kooskõlastamine eri programmitöö perioodide vahel Järeldus ja soovitused Lisa.
CEF Connecting Europe Facility DG Directorate General DG AGRI DG Agriculture and Rural Development DG CNECT DG Communications Networks, Content and Technology DG COMP DG Competition DG ECFIN DG Economic and Financial Affairs DG REGIO DG Regional and Urban Policy EFSI European Fund for Strategic Investments ERDF European Regional Development Fund ESIF European Structural and Investment Funds EU European Union Europe 2020 broadband objectives Broadband-related objectives set out in the Digital Agenda for Europe, one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy adopted by the Commission in 2010. 
Lairibaühendus Euroopas kiirusega 30 Mbit/s Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 70–78 79–87 3 MÕISTED JA LÜHENDID 4 CEF Euroopa ühendamise rahastu DG Peadirektoraat DG AGRI Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat DG CNECT Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat DG COMP Konkurentsi peadirektoraat DG ECFIN Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat DG REGIO Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat Eeltingimused Eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumidel põhinevad tingimused, mida peetakse liidu toetuse mõjusaks ja tõhusaks kasutamiseks vajalikeks eeldusteks.
When preparing European Regional Development Fund (ERDF), Cohesion Fund (CF) and European Social Fund (ESF) Operational Programmes (OPs) under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi (ÜF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama nende tingimuste täitmist.
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure fulfilment by 31 December 2016. 
Kui tingimused on täitmata, tuleb koostada tegevuskavad, et tagada nende täitmine 31. detsembriks 2016.
Gbps A unit of data transfer equal to 1 000 000 000 bits per second. 
EFSI Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond EL Euroopa Liit ERF Euroopa Regionaalarengu Fond ESIF Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid Gbit/s Andmeedastusühik, mis võrdub 1 000 000 000 bitiga sekundis.
Gigabit Society 2025 objectives In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’ three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020. 
Gigabitiühiskonna 2025. aasta eesmärgid 2016. aasta septembris määratles komisjon teatises, mis käsitleb gigabitiühiskonna loomist aastaks 2025, kolm strateegilist eesmärki, mis täiendavad 2020. aasta digitaalarengu tegevuskavas seatud eesmärke.
Kbps A unit of data transfer equal to 1 000 bits per second. 
Kbit/s Andmeedastusühik, mis võrdub 1000 bitiga sekundis.
5 NBP National Broadband Plan OP Operational Programme Take-up In the context of this report, take-up is an indicator selected by the European Commission. 
Liitumine Käesoleva aruande kontekstis on liitumine Euroopa Komisjoni valitud näitaja.
It is defined as the percentage of households having a broadband subscription compared to the total number of households. 
Seda määratletakse lairibaühendusega kodumajapidamiste osakaaluna kõigist kodumajapidamistest.
EXECUTIVE SUMMARY About broadband I. Broadband is the common term used to mean faster internet speeds and other technical characteristics that make it possible to access or deliver new content, applications and services. 
KOKKUVÕTE Lairibaühendusest I. Lairibaühendus on üldmõiste, millega tähistatakse kiiremat internetiühendust ja muid tehnilisi omadusi, mis võimaldavad kasutada või pakkuda uut sisu, rakendusi ja teenuseid.
An increase in the importance of digital data now means that good internet connections are essential not only for European businesses to remain competitive in the global economy, but also more widely for promoting social inclusion. 
Digitaalsete andmete tähtsuse kasv tähendab, et hea internetiühendus on oluline mitte üksnes Euroopa ettevõtete konkurentsivõime säilitamiseks maailma majanduses, vaid ka sotsiaalse kaasamise edendamiseks laiemalt.
As part of its Europe 2020 strategy, in 2010 the EU set three targets for broadband: by 2013, to bring basic broadband (up to 30 Megabits per second, Mbps) to all Europeans; by 2020, to provide all Europeans with fast broadband (over 30 Mbps); and by 2020, to ensure take-up by 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (over 100 Mbps). 
Strateegia „Euroopa 2020“ raames püstitas EL 2010. aastal lairibaühendusele kolm eesmärki: võimaldada 2013. aastaks kõigile eurooplastele lairibaühenduse baasteenus (kuni 30 Mbit/s); tagada kõigile eurooplastele 2020. aastaks kiire lairibaühendus (30 Mbit/s või kiirem); tagada, et vähemalt 50% Euroopa kodumajapidamistest liitub ülikiire lairibaühendusega (üle 100 Mbit/s).
To support these objectives, the EU has implemented a series of policy and regulatory measures and has made some 15 billion euro available to Member States in the period 2014-2020, through a variety of funding sources and types, including 5.6 billion euro in loans from the European Investment Bank (EIB). 
Kõnealuste eesmärkide toetamiseks on EL rakendanud mitmeid poliitika-ja reguleerivaid meetmeid ning teinud liikmesriikidele ajavahemikul 2014–2020 kättesaadavaks ligikaudu 15 miljardit eurot, kasutades selleks mitmesuguseid rahastamisallikaid ja liike, sealhulgas 5,6 miljardi euro suuruses summas laene Euroopa Investeerimispangalt (EIP).
How we conducted our audit III. 
Auditi läbiviimine III.
We addressed the effectiveness of action taken by the European Commission and the Member States to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Kontrollikoda uuris, kas Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide võetud meetmed strateegia „Euroopa 2020“ lairibaühenduse alaste eesmärkide saavutamiseks on tõhusad.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods and all the EU funding sources, including support provided by the EIB. 
Audit hõlmas programmitöö perioode 2007–2013 ja 2014–2020 ning kõiki ELi rahastamisallikaid, sealhulgas EIP pakutavat toetust.
Our audit work extended to all those parts of the Commission with significant roles to play in broadband, and the EIB. 
Kontrollikoja audititöö hõlmas kõiki komisjoni üksuseid, millel on lairibaühenduse valdkonnas oluline roll, samuti EIP-d.
For a more detailed understanding of the national issues, we focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Üksikasjalikuma ülevaate saamiseks liikmesriikide probleemidest keskendus kontrollikoda viiele liikmesriigile: Iirimaale, Saksamaale, Ungarile, Poolale ja Itaaliale.
We also visited a range of other stakeholders (such as National Regulatory Authorities, business and telecommunications associations, consumer associations and trade unions). 6 
Külastati ka mitmeid teisi sidusrühmi (näiteks riikide reguleerivad asutused, telekommunikatsiooni-ja ettevõtjate ühendused, tarbijate ühendused ja ametiühingud). 6
What we found V. We found that broadband coverage has generally been improving across the EU, but that the Europe 2020 targets will not all be achieved. 
Kontrollikoja leiud V. Kontrollikoda leidis, et lairibaühendus on üldiselt kogu ELis paranenud, kuid kõiki strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke ei suudeta saavutada.
Rural areas, where there is less incentive for the private sector to invest in broadband provision, remain less well connected than cities, and take-up of ultra-fast broadband is significantly behind target. 
Maapiirkonnad, kus erasektoril on vähem stiimuleid lairibaühendusse investeerida, on kehvema ühendusega kui linnad, ning ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtt on oluliselt ajakavast maha jäänud.
In terms of the three targets, while nearly all Member States achieved the basic broadband coverage target by 2013, this will most likely not be the case for the 2020 target for fast broadband. 
Mis puudutab kolme eesmärki, siis peaaegu kõik liikmesriigid saavutasid eesmärgi tagada 2013. aastaks lairibaühenduse baasteenused, kuid 2020. aastaks kiire lairibaühenduse tagamise eesmärki tõenäoliselt ei saavutata.
Rural areas remain problematic in most Member States: by mid-2017 14 had coverage in rural areas of less than 50 %. 
Enamikus liikmesriikides on probleemiks maapiirkonnad: 2017. aasta keskpaigas oli 14 liikmesriigis lairibaühendusega kaetud alla 50% maapiirkondadest.
For the third target, take-up of ultra fast broadband, only 15 % of households had subscribed to internet connections at this speed by mid-2017, against a target of 50 % by 2020. 
Kolmas eesmärk nägi ette vähemalt 50% Euroopa kodumajapidamiste liitumist ülikiire lairibaühendusega 2020. aastaks, kuid 2017. aasta keskpaigaks oli sellise kiirusega internetiühendusega liitunuid vaid 15%.
Despite these problems, if their plans are implemented as intended, three of the five examined Member States may be in good position to achieve the Commission’s objectives for 2025, one of which is that all households should have access to ultra-fast broadband, upgradable to 1 Gbps. 
Neist probleemidest hoolimata võivad viiest uuritud liikmesriigist kolm oma plaanide kavakohase elluviimise korral saavutada komisjoni 2025. aastaks seatud eesmärgid, millest üks on kõigi kodumajapidamiste juurdepääs ülikiirele lairibaühendusele, mida saab suurendada kuni kiiruseni 1 Gbit/s.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but the monitoring is uncoordinated across Directorates-General. 
Liikmesriigid hindasid komisjoni toetust positiivselt, kuid järelevalve ei ole peadirektoraatide vahel koordineeritud.
All Member States had developed broadband strategies, but there were weaknesses in the ones we examined. 
Kõik liikmesriigid olid välja töötanud lairibaühenduse strateegiad, kuid kontrollikoja uuritud strateegiates esines puudusi.
Some Member States were late in finalising their strategies, and their targets were not always consistent with those in Europe 2020. 
Mõned liikmesriigid koostasid oma strateegia hilinemisega ja nende eesmärgid ei vastanud alati strateegia „Euroopa 2020“ omadele.
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term. 
Mitte kõik liikmesriigid ei olnud lahendanud probleeme, mis tulenevad nende vanast internetitaristust (telefonitaristust), mis võib mõjutada vajaliku kiiruse saavutamist keskmises ja pikas perspektiivis.
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
Kolmes kontrollitud liikmesriigis ei käsitletud nõuetekohaselt raha eraldamist maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades, ning üks EIP suurprojekt, mida toetati Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist, ei olnud suunatud neile valdkondadele, mis vajavad kõige enam avaliku sektori toetust.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Kontrollikoda leidis, et õigus-ja konkurentsikeskkond põhjustas probleeme kahes liikmesriigis.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 7 
Lisaks leiti, et ühes liikmesriigis ei olnud programmitöö perioodid omavahel kooskõlastatud.
What we recommend IX. 
Kontrollikoja soovitused IX.
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Kontrollikoda esitab soovitusi kolmes valdkonnas: strateegiline planeerimine, regulatiivne keskkond ning konkurentsi edendamine rahastamise abil.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Soovitused hõlmavad järgmist: • liikmesriigid peaksid välja töötama uued kavad ajavahemikuks pärast 2020. aastat; • komisjon peaks selgitama riigiabi suuniste rakendamist, sest mõned liikmesriigid tõlgendavad neid viisil, mis võib piirata nende investeeringuid lairibaühendusse.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Samuti peaks ta toetama liikmesriikide jõupingutusi, et edendada konkurentsi lairibateenuste osutamisel, stimuleerides asjakohaste võrgustike loomist ja väikeste projektide ühendamist kriitilise suurusega projektidega, kui see on asjakohane; • EIP peaks keskendama EFSI ja Euroopa ühendamise lairibaühenduse fondi kaudu antava toetuse väikestele ja keskmise suurusega projektidele valdkondades, mis vajavad avaliku sektori toetust kõige enam, täites seeläbi eesmärki toetada suurema riskiga projekte. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
SISSEJUHATUS Lairibaühendus ja selle tähtsus 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Digitaalsete andmete levik interneti kaudu mängib kodanike, valitsuste ja ettevõtete jaoks järjest tähtsamat rolli.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Et Euroopa püsiks maailmamajanduses konkurentsivõimeline, on oluline tagada korralik internetikiirus ja -ühendus, mida võimaldab lairibateenus.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Näiteks • riigi lairibaühenduse 10%-line suurenemine võib suurendada riigi SKP-d elaniku kohta 1% võrra1; • lairibaühenduse 10%-line suurenemine võib tõsta tööviljakust järgmise viie aasta jooksul 1,5%2; • aitab lairibaühendusse investeerimine kaasa kvaliteetse hariduse andmisele, sotsiaalse kaasatuse edendamisele ning maapiirkondade ja äärealade arengule.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Mõned sidusrühmad3 leiavad, et lairibaühendus on nii oluline, et seda tuleks käsitleda kommunaalteenusena koos selliste teenustega nagu teed, vesi, elekter ja gaas.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Mõistel „lairibaühendus“ ei ole internetiühenduse kontekstis spetsiifilist tehnilist tähendust, vaid seda kasutatakse igasuguse kiire internetiühenduse kohta, mis toimib ööpäevaringselt ja on kiirem kui traditsiooniline sissehelistamisega ühendus.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
Komisjon on määratlenud kolm allalaadimiskiiruse kategooriat: • lairibaühenduse baasteenus kiirusega 144 kbit/s kuni 30 Mbit/s; • kiire lairibaühendus kiirusega 30–100 Mbit/s; L. Holt, M. Jamison, „Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience“ (Lairibaühendus ja panus majanduskasvu: USA kogemustest saadud õppetunnid), Telecommunications Policy kd 33, lk 575–581, maailma tööstusliidrite foorum, lairibaühendusega kaasnev innovatsioon, ITU, 2011.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Vt Euroopa digitaalarengu tegevuskava läbivaadatud versioon (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Näiteks Intelligent Community Forum Canada ja BDO Canada.
• ‘Ultra-fast broadband’ for speeds higher than 100 Mbps. 
• ülikiire lairibaühendus kiirusega üle 100 Mbit/s.
A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
Lairibavõrk koosneb tavaliselt kolmest osast: magistraalvõrk, keskmine miil ja viimane miil ehk ühendus lõpptarbijaga (vt joonis 1)4.
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. Backbone (Core network) Middle Mile Fibre link Wireless or fibre link Fibre Satellite link link Last Mile Fibre Distributionnode Coaxial Copper Wireless Wireless transceiver link Satellite link 4. 
Joonis 1. Lairibavõrgu osad 10 Internet Magistraal (Põhivõrk) Keskmine miil Kiudoptiline link Traadita või kiudoptiline link Viimane miil Jaotussõlm Kiudoptika Koaksiaal Vask Traaditalink vastuvõtja Kiudoptiline link Satelliitlink Traadita Satelliitlink Allikas: kontrollikoda.
In assessing internet speed, there is an important distinction between download and upload speeds. 
Internetiühenduse kiiruse hindamisel on oluline eristada alla-ja üleslaadimise kiirust.