natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Austria: Quality-management certificates of training providers not checked In order to check the eligibility criterion that providers of knowledge-transfer services hold a quality-management certificate, the Austrian authorities have included relevant points for checking in their checklists. 
Austria: koolituse pakkujate kvaliteedijuhtimise sertifikaate ei kontrollitud Kontrollimaks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi, mille kohaselt peab teadmussiirdeteenuste osutajatel olema kvaliteedijuhtimise sertifikaat, on Austria ametiasutused lisanud oma kontroll-loenditesse vastavad punktid.
However, the Court found that in four out of 30 cases, the authorities confirmed the respective point in their checklist even though no quality-management certificate existed. 
Kontrollikoda aga leidis, et 30 juhtumist neljal kinnitasid ametiasutused oma kontroll-loendis selle punkti, ehkki kvaliteedijuhtimise sertifikaati polnud olemaski.
The total public expenditure paid to these four providers amounted to 3.6 million euro (EAFRD: 1.8 million euro), of which approximately 3.1 million euro (EAFRD: 1.6 million euro) related to one provider alone. 
Neile neljale teenuseosutajale makstud avaliku sektori kulutused ulatusid 3,6 miljoni euroni (EAFRDst 1,8 miljonit eurot), millest ligikaudu 3,1 miljonit eurot (EAFRDst 1,6 miljonit eurot) seondus vaid ühe teenuseosutajaga.
In October 2014 the same provider announced that it had now obtained the quality-management certificate, whereas it had been providing training since 2007. Box 5 
2014. aasta oktoobris teatas sama teenuseosutaja, et ta on nüüd omandanud kvaliteedijuhtimise sertifikaadi, kusjuures ta oli koolitusi pakkunud alates 2007. aastast. 5. selgitus
Observations 24 34 Similar problems of insufficient checks on providers’ qualifications were found in Poland and Spain (Galicia). 
Tähelepanekud 24 34 Samalaadseid probleeme seoses teenuseosutajate kvalifikatsioonide ebapiisava kontrollimisega leiti ka Poolas ja Hispaanias (Galicias).
The authorities relied on the providers’ information, without checking it on the basis of supporting documents. 
Ametiasutused tuginesid teenuseosutajate antud teabele ega kontrollinud seda toetavate dokumentide alusel.
As soon as the authorities in Spain (Galicia) delivered training courses themselves, the qualifications and experience of its staff and its technical and administrative capacities were taken for granted and no checks were made. 
Niipea kui Hispaania (Galicia) ametiasutused hakkasid ise koolituskursusi korralda-ma, peeti nende töötajate kvalifikatsioone ja kogemusi ning tehnilist ja haldussuutlikkust iseenesest mõistetavaks ja kontrolle ei tehtud üldse.
The selection of activities and providers suffers from a lack of fair and transparent competition 35 Competition encourages providers to improve the quality of their services, offer good prices and propose needs-driven services and should thus provide greater value for the EU taxpayer’s money. 
Tegevuste ja teenuseosutajate valimine kannatab õiglase ja läbipaistva konkurentsi puudumise all 35 Konkurents innustab teenuseosutajaid parandama oma teenuste kvaliteeti, pakkuma head hinda ning soovitama vajadustepõhiseid teenuseid ning peaks seega andma suuremat väärtust Euroopa maksumaksja raha eest.
The basic principles of competition are fairness and transparency. 
Konkurentsi aluspõhimõtted on õiglus ja läbipaistvus.
Furthermore, as already stated in paragraph 24, the authorities responsible should have a clear idea of the services needed in order to be able to specify the services required in calls for either proposals or tenders, or establish pertinent criteria for the selection of relevant activities. 
Pealegi, nagu on punktis 24 juba öeldud, peaks vastutavatel ametiasutustel olema vajalikest teenustest selge idee, et nad suudaksid konkursi-või pakkumiskutsetes määratleda nõutavad teenused või kehtestada vastavad kriteeriumid asjakohaste tegevuste valimiseks.
36 With regard to knowledge-transfer measures, the Member States audited have different ways of selecting providers and services, ranging from no competition to in-house provision by the authorities or affiliated bodies, single calls for proposals and the application of public procurement procedures. 
36 Seoses teadmussiirdemeetmetega on auditeeritud liikmesriikidel erinevad teenuseosutajate ja teenuste valimise meetodid – alates konkursita lepingust ja asutusesisese korraldamisest kas ametiasutuse või allasutuste poolt kuni ühekordsete konkursikutsete ning riigihankemenetluste kohaldamiseni.
However, despite the wide range of procedures used, the Court found that, in general, it was the proposals of long-standing and well-established providers of knowledge-transfer services that were recurrently selected and received most of the EAFRD funding. 
Kuid vaatamata kasutatud menetluste laiale valikule leidis kontrollikoda, et üldiselt osutusid korduvalt valituks ja said suurema osa EAFRD rahastusest kaua tegutsenud ja hästi väljakujunenud teadmussiirdeteenuste osutajate ettepanekud.
The Court considers that this was because of a lack of competition and/or because of a lack of fairness and transparency. 
Kontrollikoda arvab, et see on nii konkurentsi puudumise ja/ või õigluse ja läbipaistvuse puudumise tõttu.
37 In the following paragraphs the Court presents the procedures encountered in the different Member States audited and certain risks and findings related to these procedures: No competitive selection of providers and services — Austria and Sweden 38 Project proposals may be sought or submitted at any time throughout the programming period, i.e. without any fixed periods or deadlines. 
37 Järgmistes punktides tutvustab kontrollikoda erinevates auditeeritud liikmesriikides täheldatud menetlusi ning mõningaid nende menetlustega seotud riske ja järeldusi: Teenuseosutajate ja teenuste konkursita valimine – Austria ja Rootsi 38 Projektiettepanekuid võib teha või esitada mis tahes ajal kogu programmitöö perioodi jooksul, st ilma kindlate perioodide või tähtaegadeta.
As a consequence, a competitive assessment and selection of projects and providers is not possible and providers have no incentive to propose particularly needs-oriented and well-designed services, i.e. the risk that the bulk of the financial support is spent on provider-driven services is high. 
Selle tagajärjel ei ole projektide ja teenuseosutajate konkurentsipõhine hindamine ega valimine võimalik ning teenuseosutajatel puudub stiimul esitada konkreetsetel vajadustel põhinevaid ja hästi väljatöötatud teenuseid, st on suur risk, et suurem osa rahalisest toetusest kulub teenuseosutaja väljapakutud teenustele.
Observations 25 39 At the time of the audit a group of public body training institutes in Austria had received 77.3 % of the EAFRD funding available for measure 111 and 54.3 % of that for measure 331. 
Tähelepanekud 25 39 Auditi ajal oli rühm Austria avaliku sektori asutuste koolitusasutusi saanud 77,3% meetme 111 puhul saadaolevast EAFRD rahastusest ning 54,3% meetme 331 puhul saadaolevast rahastusest.
These training institutes have a competitive advantage over other providers, because no other providers had the opportunity to participate in official meetings organised by the authorities, where new courses and implementing rules were discussed. 
Nendel koolitusasutustel on teiste teenuseosutajate ees konkurentsieelis, sest ühelgi teisel teenuseosutajal ei olnud võimalust osaleda ametiasutuste korraldatud ametlikel koosolekutel, kus arutati uusi kursusi ja rakenduseeskirju.
An evaluation report commissioned by the Austrian authorities found that the provinces [Bundesländer] approved, almost exclusively, training courses already offered by these institutes, with potentially high deadweight effects20. 
Austria ametiasutuste tellitud hindamisaruandes leiti, et liidumaades [Bundesländer] kiideti peaaegu eranditult heaks koolituskursused, mida need asutused juba pakkusid, nii et tühimõju oli tõenäoliselt suur20.
In-house provision of services – Spain (Galicia) and Sweden 40 In-house delivery of services was extensive in Spain (Galicia) (89 % of the budget for measure 111) and in Sweden (61 % of the budget for measure 111 and 35 % for measure 331). 
Teenuste asutusesisene osutamine – Hispaania (Galicia) ja Rootsi 40 Teenuste asutusesisene osutamine oli ulatuslik Hispaanias (Galicias) (89% meetme 111 eelarvest) ja Rootsis (61% meetme 111 eelarvest ja 35% meetme 331 eelarvest).
Private providers were not given the opportunity to carry out such projects, which were instead approved directly by the Member State authorities. 
Erasektori teenuseosutajatele selliste projektide korraldamise võimalust ei antud; selle asemel said need heakskiidu otse liikmesriikide ametiasutustelt.
The Court found no documented decision-making procedure in which a financial ceiling had been fixed and/ or in-house delivery had been justified (e.g. the presence of in-house expertise and capacity, skills needs not covered by the market). 
Kontrollikoda ei leidnud dokumenteeritud otsustus-menetlust, milles olnuks fikseeritud rahaline piirmäär ja/või põhjendatud asutusesisest osutamist (nt asutusesisese asjatundlikkuse ja suutlikkuse olemasolu; vajalikud oskused, mida turg ei hõlma).
41 In Sweden, in-house projects were processed in the same way as projects carried out by external training providers, i.e. a different organisational unit under the same authority approved the activity. 
41 Rootsis käsitleti asutusesiseseid projekte samamoodi kui väliste koolitusepakkujate korraldatud projekte, st tegevuse kiitis heaks sama asutuse erinev organisatsiooniüksus.
However, projects were not ranked and the Court found that several checks were only pro forma (see paragraph 53). 
Projekte aga ei seatud paremusjärjestusse ja kontrollikoda leidis, et paljud kontrollid olid tehtud vaid pro forma (vt punkt 53).
42 In-house projects were also outsourced, but the cost of the associated administrative activities (e.g. drafting a tender notice, checking incoming offers), which actually comprised part of the authorities’ normal duties, were charged to the project. 
42 Asutusesiseseid projekte hangiti ka alltöövõtjatelt, aga seonduvate haldustoimingute kulud (nt hanketeate koostamine, saadud pakkumiste kontrollimine), mis tegelikult moodustasid osa ametiasutuste tavapärastest ülesannetest, kanti projekti kuludesse.
Furthermore, the audit found instances of in-house projects delivery by the authorities that were significantly more expensive than those already available in the market without EAFRD support (see paragraph 55). 
Lisaks leiti auditi käigus, et ametiasutused osutasid asutusesiseste projektide puhul teenuseid, mis olid palju kulukamad kui turul ilma EAFRD toetuseta juba saadaolevad teenused (vt punkt 55).
20 Mandl, C. and Kuttner, T., ‘Bildungsevaluierung Ländliche Entwicklung LE 07-13 — Endbericht’, Vienna, 2013, p. 107. 
20 Mandl, C. ja Kuttner, T., „Bildungsevaluierung Ländliche Entwicklung LE 07-13 – Endbericht”, Viin, 2013, lk 107.
Deadweight effect: A situation where a subsidised activity or project would have been wholly or partly undertaken without the grant aid. 
Tühimõju on olukord, kus toetatud tegevus või projekt oleks ellu viidud ka abi andmata.
Observations 26 Calls for proposals — Spain (Galicia) 43 In Spain (Galicia), only 11 % of the budget for measure 111 was implemented through a competitive selection procedure, i.e. the annual calls for proposals. 
Tähelepanekud 26 Projektikonkursid – Hispaania (Galicia) 43 Hispaanias (Galicias) rakendati vaid 11% meetme 111 eelarvest konkurentsipõhise menetluse kaudu, st iga-aastaste projektikonkursside kaudu.
The proposals received were assessed on the basis of a system of merit points for different criteria, which were communicated to potential providers. 
Saadud ettepanekuid hinnati võimalikele teenuseosutajatele teatavaks tehtud eri kriteeriumide eest antavate teenepunktide alusel.
However, the audit revealed that there was no objective method of awarding the merit points. 
Auditist aga selgus, et puudus objektiivne meetod teenepunktide andmiseks.
This resulted in applications being granted either 0 points (when the information required in the application is missing) or the maximum possible points (when the related fields are filled in, even with non-specific information). 
Tagajärjena anti taotlustele kas 0 punkti (kui taotluses puudus nõutav teave) või suurim võimalik punktide arv (kui seonduvad väljad olid täidetud, isegi mittespetsiifilise teabega).
As a result the selection procedure was not transparent and gave no assurance that the best providers and services were selected. 
Selle tulemusena ei olnud valikumenetlus läbipaistev ega taganud kuidagi, et valitakse parimad teenuseosutajad ja teenused.
45 An issue encountered in the United Kingdom (England) relates to subcontracting. 
45 Ühendkuningriigis (Inglismaa) tuvastatud probleem on seotud alltöövõtuga.
The multistage procurement procedure and size of the lots favour the major providers. 
Mitmeetapilise hankemenetluse ja lepinguosade suurusega soositakse suuremaid teenuseosutajaid.
Smaller providers can only become part of a delivery structure through subcontracting. 
Väiksemad teenuseosutajad võivad teenust osutava struktuuri osaks saada üksnes alltöövõtu kaudu.
The English authorities require tenderers to provide relevant information, e.g. their agreements with subcontractors, contract management, and the communication planned to ensure the desired outcome is achieved. 
Inglismaa ametiasutused nõuavad pakkujatelt asjaomase teabe (st alltöövõtjatega sõlmitud lepingute, lepingute haldamise ning kavandatava suhtluse) esitamist, et tagada soovitud tulemuse saavutamine.
On the other hand, they have no direct control over subcontracting and rely on the main provider as regards both the selection of subcontractors and the invoicing of services delivered. 
Teisalt ei ole neil otsest kontrolli alltöövõtu üle ning nad tuginevad üksnes peatöövõtjale nii alltöövõtjate valimisel kui ka osutatud teenuste ar-veldamisel.
The latter resulted in excessive profits paid by the authorities to the main contractor, an aspect which is further developed in Part 2 of this report (see Box 8). 
Selle arveldamise tulemusel maksid ametiasutused peatöövõtjale liigseid summasid – asjaolu, mida käsitletakse põhjalikumalt käesoleva aruande 2. osas (vt 8. selgitus).
46 In Poland, the procurement procedure was jeopardised by a poorly-designed award system that favours well-established consortiums over new providers. 
46 Poolas rikkus hankemenetlust halvasti toimiv lepingute sõlmimise süsteem, mis soosib hästi väljakujunenud konsortsiume uute teenuseosutajate ees.
The Court’s findings also show that it is not sufficient for the authorities to carry out a global assessment of the consortiums applying, but the capacities and roles of the individual members must also be assessed (see Box 6). 
Nagu kontrollikoja järeldustest veel nähtus, ei piisa sellest, kui ametiasutused hindavad taotluse esitanud konsortsiume üldiselt, vaid hinnata tuleb ka üksikute liikmete suutlikkust ja ülesandeid (vt 6. selgitus).
Observations 27 The award system in Poland is poorly designed and implemented Newly-established providers with less than two years’ experience can never achieve the minimum number of points for organisational experience and are a priori excluded from financial support, regardless of the quality of their proposed activities. 
Tähelepanekud 27 Poola lepingute sõlmimise süsteem on halvasti kujundatud ja rakendatud Hiljuti asutatud ja vähem kui kaheaastase kogemusega teenuseosutajad ei saavuta organisatsiooni kogemuse eest kunagi maksimumpunkte ja seega on rahalise toetuse saamine nende puhul a priori välistatud, olenemata nende väljapakutud tegevuste kvaliteedist.
Furthermore, the Polish implementing regulation allows three points to be awarded for ‘sharing experience in organising training (...)’ in cases where an agricultural organisation is a member of a consortium that is tendering. 
Lisaks võimaldatakse Poola rakendusmäärustega anda kolm punkti „koolituse korraldamise kogemuse jagamise (...)” eest, juhul kui pakkumise teinud konsortsiumisse kuulub põllumajandusorganisatsioon.
The Court found that the authorities had awarded three points to such a consortium, though the agricultural organisation’s role in delivering a service was minor and did not even give rise to a payment. 
Kontrollikoda leidis, et ametiasutused on andnud sellisele konsortsiumile kolm punkti, kuigi põllumajandusorganisatsiooni roll teenuse osutamisel oli ebaoluline ega andnud isegi makseks alust.
Analysis of several successful tenders revealed that these three points may be crucial in winning a competition. 
Mitme eduka pakkumise analüüsist selgus, et need kolm punkti võivad konkursi võitmisel olla otsustavad.
Commission guidance to the Member States on knowledge-transfer and advisory measures was limited 47 The Commission approved the RDPs at the beginning of the programming period and did not require Member States to clearly identify the knowledge and skills needs of rural operators in their programming documents or describe their selection procedures. 
Teadmussiirde-ja nõustamismeetmete alased komisjoni juhised liikmesriikidele olid piiratud 47 Komisjon kiitis maaelu arengukavad heaks programmitöö perioodi alguses ega nõudnud liikmesriikidelt nende programmidokumentides maapiirkondade ettevõtjatele vajalike teadmiste ja oskuste väljaselgitamist ega oma valikumenetluste kirjeldamist.
Furthermore, the Commission provided no appropriate guidance in the 2007-2013 programming period that might have helped Member States establish better procedures. 
Lisaks ei andnud komisjon programmitöö perioodil 2007–2013 asjakohaseid juhiseid, mis oleksid võinud aidata liikmesriikidel kehtestada paremaid menetlusi.
As regards the new programming period, the Commission prepared more extensive guidance on the measures, without going into detail on how to identify knowledge and skills needs (e.g. through flexible analytical and planning procedures). 
Mis puutub uude programmitöö perioodi, siis koostas komisjon meetmete kohta põhjalikumad suunised, ent ei määratlenud üksikasjalikult seda, kuidas teadmiste ja oskuste alaseid vajadusi kindlaks määrata (nt paindlike analüütiliste ja planeerimisprotseduu-ride abil).
Based on the programming documents that were available at the time of the audit, the Court did not find evidence that Member States have better analysed the knowledge and skills needs (see paragraphs 23 to 29). Box 6 
Tollal saadaolevate programmidokumentide põhjal ei leidnud kontrollikoda tõendeid, et liikmesriigid oleksid vajalikke teadmisi ja oskusi paremini analüüsinud (vt punktid 23–29). 6. selgitus
Observations 28 48 The Commission did not issue guidelines to the Member States, in addition to the existing legal provision for advisory services in 2007-2013, on ensuring that providers of knowledge-transfer and advisory services are reliable, appropriately qualified and experienced, and have the necessary administrative and technical capabilities. 
Tähelepanekud 28 48 Komisjon ei avaldanud liikmesriikidele suuniseid lisaks olemasolevale õigus-sättele nõustamisteenuste osutamise kohta perioodil 2007–2013, tagamaks, et teadmussiirde-ja nõustamisteenuste osutajad on usaldusväärsed, asjakohase kvalifikatsiooniga ja kogemustega ning et neil on vajalik haldus-ja tehniline suutlikkus.
With regard to the 2014-2020 programming period, certain improvements may materialise, in particular because the EU provisions concerning the providers’ capacities and qualifications have been extended to cover knowledge-transfer services21 (see paragraphs 30 to 34). 
Mis puutub programmitöö perioodi 2014–2020, siis võivad teatud täiustused teoks saada, eelkõige kuna ELi sätteid teenuseosutajate suutlikkuse ja kvalifikatsioonide kohta on laiendatud ka teadmussiirdeteenuste hõlmamiseks21 (vt punktid 30–34).
49 For the 2007-2013 programming period, the Commission was not always aware of the problems related to the procedures in place for selecting providers and services and thus, could not require the Member States to apply corrective actions (see paragraphs 35 to 46). 
49 Programmitöö perioodil 2007–2013 ei olnud komisjon alati teadlik teenuseosutajate ja teenuste valikumenetlustega seotud probleemidest ega saanud seega nõuda liikmesriikidelt parandusmeetmete võtmist (vt punktid 35–46).
50 As regards the 2014-2020 programming period, the legislation requires the procedure for selecting providers of advisory services to be governed by public procurement law22. 
50 Seoses programmitöö perioodiga 2014–2020 nõutakse õigusaktidega, et nõustamisteenuste osutajate valikumenetlust peab reguleerima riigihan-keseadus22.
There is therefore a risk that the procurement results in only one winner per geographical and/or thematic area and reduces the choice for rural operators. 
Seega esineb siin risk, et hanke tulemuseks on vaid üks võitja geograafilise ja/või teemavaldkonna kohta ning see piirab maapiirkonna ettevõtjate valikut.
This risk could be mitigated by the fact that Member States may sign framework agreements with several pro-viders23, thus allowing rural operators to choose from amongst a number of service provider(s). 
Riski peaks leevendama asjaolu, et liikmesriigid saavad allkirjastada raamlepinguid mitme teenuseosutajaga23, võimaldades maapiirkondade ettevõtjatel seega valida mitme teenuseosutaja seast.
51 As regards the selection of knowledge-transfer services and providers, there is no explicit provision in the relevant legislation, but Member States ‘can choose between various procedures according to their national law, including tenders, (...) and the in-house procedure’24. 
51 Seoses teadmussiirdeteenuste ja teenuseosutajatega ei ole vastavates õigusaktides sõnaselget sätet, aga liikmesriigid „saavad valida erinevate menetluste vahel vastavalt oma riiklikule õigusele, sealhulgas pakku-muste, (...) ja asutusesiseste menetluste vahel”24.
In the absence of further specific guidance by the Commission, the problems identified by the Court in respect of the 2007-2013 programming period, such as in-house delivery without transparent decision-making procedures or justification, subcontracting that is not subject to administrative checks and the same standards as normal contracts, and award procedures that are not transparent and/or fair, may well persist. 
Komisjoni täiendavate konkreetsete juhiste puudumise korral võivad kaua püsida kontrollikoja poolt programmitöö perioodi 2007–2013 kohta tuvastatud probleemid, nagu teenuste asutusesisene osutamine ilma läbipaistva otsustamismenetluse või põhjenduseta, alltöövõtt, mille suhtes ei kohaldata halduskontrolli ja samu norme kui tavalepingute puhul, ning lepingute sõlmimise menetlused, mis ei ole läbipaistvad ja/või õiglased.
Part II — procedures to ensure cost-effective and coordinated delivery of knowledge-transfer and advisory services Member States approved training activities without carrying out effective checks that their costs were reasonable ... 
II osa. Menetlused teadmussiirde-ja nõustamisteenuste kulutõhusa ja kooskõlastatud osutamise tagamiseks Liikmesriigid kiitsid koolitustegevused heaks, kontrollimata tõhusalt, kas nende kulud olid põhjendatud ...
52 Ensuring that the cost of rural-development grants is kept under control is a key element of the ‘sound financial management’ required by the EU’s financial regulations, whereby all managers of the EU budget are expected to apply the principle of economy, i.e. support the right things at the right price. 
52 Selle tagamine, et maaelu arengu toetuste kulud hoitakse kontrolli all, on ELi finantsmäärustega nõutava usaldusväärse finantsjuhtimise põhielement, mille kohaselt eeldatakse kõigilt ELi eelarve täitjatelt säästlikkuse põhimõtte kohaldamist ehk õigete asjade toetamist õige hinnaga.
This should be done by checking costs ex ante, i.e. prior to the grant approval, and before the payment. 
Seda tuleks teha kulude eelkontrolliga, st enne toetuse heakskiitmist ja enne selle väljamaksmist.
21 Articles 14(3) and 15(3) of Regulation (EU) No 1305/2013. 
21 Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 14 lõige 3 ja artikli 15 lõige 3.
22 Article 15(3) of Regulation (EU) No 1305/2013. 
22 Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 15 lõige 3.