natgillin/translations-raw huggingface dataset:
THE RISKS OF SIMPLIFIED COST OPTIONS, AS PERCEIVED BY BENEFICIARIES 1 ANNEX • Lump sums and prizes might be more suitable for smaller, high-TRL (technologically mature) projects with clearly defined deliverables, less suitable for larger, more basic research projects, which are inherently riskier. • The evaluation of project achievements will be critical and the Commission will need to rely upon skilled sector-competent reviewers (often difficult to find). • Linking payments to the achievement of scientific results could mean beneficiaries receiving no funding for research work actually done. • Unless lump sums are indexed to national labour costs, project coordinators might be tempted to select project partners based on labour cost considerations rather than scientific excellence. 
1 LISA Lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisega toetusesaajate hinnangul kaasnevad ohud • Ühekordsed maksed ja auhinnad võivad pigem sobida väiksemate, kõrge tehnoloogilise valmisoleku tasemega (tehnoloogiliselt küpsete) projektide puhul, millel on selgelt määratletud tulem; vähem sobivad need suuremate ja üldisemate teadusprojektide puhul, mis on oma olemuselt seotud suuremate riskidega. • Projekti saavutuste hindamine on määrava tähtsusega ning komisjon peab tuginema kvalifitseeritud ja asjaomases valdkonnas pädevatele eksperdihinnangu andjatele (keda on sageli raske leida). • Maksete sidumine teadusalaste saavutustega tähendaks seda, et toetusesaajad ei saaks rahastust tegelikult tehtavaks teadustööks. • Kui ühekordsed maksed ei ole indekseeritud riiklike tööjõukuludega, võivad projektide koordinaatorid valida projekti partnereid pigem tööjõukulude kui teadusliku tipptaseme kaalutlusel.
This could create geographic imbalances in favour of countries where labour costs are lower. • Project and consortium management will be more complex. 
See võib põhjustada geograafilist tasakaalustamatust nende riikide kasuks, kus tööjõukulud on väiksemad. • Projekti ja konsortsiumi juhtimine muutub keerukamaks.
Tensions could emerge in project consortia (especially in large multi-beneficiary projects) due to higher financial interdependencies among project partners (e.g. the entire consortium might not receive funding if one partner underperforms). 
Projekti partnerite suurem omavaheline rahaline sõltuvus (nt kui üks partneritest ei saavuta nõutud tulemusi, ei saa terve konsortsium rahastust) võib tekitada pingeid projektide konsortsiumides (eriti suurte mitme toetusesaajaga projektide puhul).
Public bodies, such as many universities and research centres, cannot take the risk associated with failing to win a prize (after having carried out the research project) and cannot launch a research project without financial backing. 
Avaliku sektori asutused, nagu paljud ülikoolid ja teadusuuringute keskused, ei saa võtta auhinnast ilmajäämise riski (kui teadusprojekt on juba ellu viidud) ega teadusprojekti ilma rahalise toeta käivitada.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “THE MAJORITY OF SIMPLIFICATION MEASURES BROUGHT INTO HORIZON 2020 HAVE MADE LIFE EASIER FOR BENEFICIARIES, BUT OPPORTUNITIES TO IMPROVE STILL EXIST” EXECUTIVE SUMMARY VIII. 
KOMISJONI VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „ENAMIK PROGRAMMI „HORISONT 2020“ KAASATUD LIHTSUSTAMISMEETMETEST ON KÜLL TOETUSESAAJATE ELU LIHTSAMAKS TEINUD, KUID PARANEMISEKS ON VEEL RUUMI“ KOKKUVÕTE VIII.
Τhe Seal of Excellence has up to now more than 30 seal support schemes in place in 15 countries. 
Kvaliteedimärgisel on praeguseks üle 30 toetuskava 15 riigis.
The Commission accepts, however, that further development is necessary. 
Komisjon nõustub aga, et vajalik on edasine areng.
See for details the Commission’s reply in paragraph 91. 
Üksikasjalikuma teabe saamiseks vt komisjoni vastust punktis 91.
X. The Common Audit Service has stepped up its efforts to ensure that all audits are carried out effectively. 
X. Ühine audititeenistus on suurendanud oma jõupingutusi selle tagamiseks, et kõik auditid tehtaks tõhusalt.
The external firms are closely monitored and controlled via meetings, training, daily instructions and guidance. 
Väliseid audiitorühinguid jälgitakse ja kontrollitakse tähelepanelikult koosolekute, koolituste, igapäevaste juhiste ja suuniste abil.
OBSERVATIONS Common Commission reply to paragraphs 35 and 36. 
TÄHELEPANEKUD Komisjoni ühine vastus punktidele 35 ja 36.
The contractor replies in 3 working days and the reports 2016/2017 contain information on the time to reply per helpdesk (with average at 7.5 days). 
Alltöövõtja vastab kolme tööpäeva jooksul ning 2016. ja 2017. aasta aruanne sisaldavad teavet kasutajatugede vastamisaegade kohta (keskmiselt 7,5 päeva).
The decentralised structure allows the most competent service to reply to the specific enquiry directly. 
Detsentraliseeritud ülesehitus võimaldab kõige pädevamal talitusel vastata otse konkreetsele päringule.
The 36 thematic helpdesks ensure input from staff with the appropriate professional expertise in a particular area, depending on technical specificities and characteristics of the schemes. 
Sõltuvalt kavade tehnilistest omadustest ja eripärast tagavad 36 temaatilist kasutajatuge, et vastuse koostaval töötajal on kõnealuses valdkonnas asjakohased erialateadmised.
This set-up adds consistency and coherence. 
Selline ülesehitus lisab järjepidevust ja ühtsust.
In a very limited number of cases where incorrect information has been given to participants, these are corrected by the RES back-office in REA with a corrective e-mail sent to the participant. 
Väga piiratud arvul juhtudel, kui osalejatele on edastatud ebaõige teave, parandab neid Teadusuuringute Rakendusametis asuv teadusuuringute päringute talituse tugiteenuse meeskond, saates osalejatele parandava e-kirja.
On the basis of the Financial Regulation1, cascading grants may not exceed EUR 60.000 for each third party, unless it is necessary to achieve the objectives of the action. 
Finantsmääruse1 alusel ei tohi mitmeastmelised toetused ületada 60 000 eurot iga kolmanda osapoole kohta, välja arvatud juhul, kui see on vajalik meetme eesmärkide saavutamiseks.
The Commission emphasises that the figures quoted in the text refer to a specific area of the work programme (ICT). 
Komisjon rõhutab, et tekstis mainitud arvud viitavad tööprogrammi (IKT) konkreetsele valdkonnale.
Common Commission reply to paragraphs 92 to 96. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 92–96.
The Seal of Excellence was a first concrete attempt to create concrete synergies with the ESIF. 
Kvaliteedimärgis oli esimene konkreetne katse luua konkreetne koostoime Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidega.
It has had a certain level of success, with 35 schemes put in place in 15 Member States. 
Seda on saatnud teatav edu – 15 liikmesriigis loodi 35 kava.
However, the Commission accepts that the impact has been limited. 
Siiski nõustub komisjon, et mõju on olnud piiratud.
The Commission has taken a number of steps in Horizon 2020 to improve the potential impact of the scheme: - Extension in 2016 to MSCA - Adoption in early January 2017 of an Explanatory note on the application of State Aid Rules relating to the Seal of Excellence 1 Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
Komisjon on astunud programmi „Horisont 2020“ puhul mitmeid samme, et parandada kava võimalikku mõju: – 2016. aastal laienes kava MSCA-le – 2017. aasta jaanuari alguses võeti vastu kvaliteedimärgisega seotud selgitav märkus riigiabieeskirjade kohaldamise kohta 1 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1). 1
- Establishment of a Community of practice, bringing together more than 200 funding bodies - Publication of guidance notes Nevertheless, the constraints identified by the ECA, especially the freedom for national and ESIF programmes to choose whether to recognise or not the Seal, remains a problem. 
– asutati praktikakogukond, mis koondab üle 200 rahastamisasutuse – avaldati juhendavaid märkuseid Sellest hoolimata jäävad probleemiks Euroopa Kontrollkoja tuvastatud piirangud, eelkõige iga riikliku ja Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide programmi vabadus valida, kas tunnustada märgist.
The proposals for the next generation of programmes will further facilitate synergies between the EU Research Framework Programme, the ESIF and other EU programmes, and national and Regional Programmes. 
Järgmise põlvkonna programmide ettepanekud hõlbustavad veelgi koostoimet Euroopa Liidu teadusuuringute raamprogrammi, Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide ja muude Euroopa Liidu programmide ning riiklike ja piirkondlike programmide vahel.
The Common Audit Service has put great emphasis on ensuring that audits are carried on a consistent basis and to a high quality. 
Ühine audititeenistus on asetanud suurt rõhku sellele, et auditid viidaks läbi järjepidevalt ja kvaliteetselt.
The external firms are closely monitored and controlled via meetings, trainings, daily instructions and guidance. 
Väliseid audiitorühinguid jälgitakse ja kontrollitakse tähelepanelikult koosolekute, koolituste, igapäevaste juhiste ja suuniste abil.
Common Commission reply to paragraphs 113 and 114. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 113 ja 114.
The Commission notes that there has been a considerable increase in participation by SMEs, which shows the success of Horizon 2020 in attracting and supporting them. 
Komisjon märgib, et VKEde osalus on märkimisväärselt suurenenud, mis näitab programmi „Horisont 2020“ edu nende kaasamisel ja toetamisel.
In FP7, SME participation was 17% of relevant expenditure, with €4.9bn of EU contribution over the seven years. 
Seitsmendas raamprogrammis oli VKEde osalus 17 % asjaomastest kuludest, kusjuures Euroopa Liidu toetus oli seitsme aasta jooksul 4,9 miljardit eurot.
In H2020, by July 2018, SME participation was 24% of the relevant expenditure, well above the target of 20%, with an EU contribution of €5.6bn in just four years. 
Programmi „Horisont 2020“ raames oli VKEde osalus 2018. aasta juuliks 24 % asjaomastest kuludest, ületades märgatavalt 20 % eesmärki, kusjuures Euroopa Liidu toetus moodustas 5,6 miljardit eurot kõigest nelja aastaga.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 118. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 118.
The 36 thematic helpdesks ensure input from staff with the appropriate professional expertise in a particular area, This set-up adds consistency and coherence. 
36 temaatilist kasutajatuge tagavad, et vastuse koostaval töötajal on kõnealuses valdkonnas asjakohased erialateadmised – selline ülesehitus lisab järjepidevust ja ühtsust.
There is also a quality control operated by the Research Enquiry Service (RES) back-office at REA. 
Samuti on olemas kvaliteedikontroll, mida haldab teadusuuringute päringute talituse (RES) tugiteenus Teadusuuringute Rakendusametis (REA).
Recommendation 1-better communication with applicants and beneficiaries The Commission accepts this recommendation. 
1. soovitus – parandada suhtlust taotlejate ja toetusesaajatega Komisjon nõustub selle soovitusega.
In FP7 the average number of amendments per grant was 0.99. 
Seitsmendas raamprogrammis oli toetuse kohta 0,99 muudatust.
The preliminary figure for H2020 is 0.60. 
Esialgne näitaja programmi „Horisont 2020“ puhul on 0,60.
There is therefore no evidence that the “no-negotiation” approach has increased the likelihood of amendments to a grant agreement after signature. 
Seega puuduvad tõendid, et läbirääkimiste etapi kaotamine suurendab toetuslepingus muudatuste tegemise tõenäosust pärast allkirjastamist.
Recommendation 3 - explore greater use of two-stage proposal evaluations The Commission accepts this recommendation. 
3. soovitus – uurida kaheetapilise taotluse hindamise ulatuslikumat kasutamist Komisjon nõustub selle soovitusega.
Recommendation 4 – re-examine remuneration conditions for expert evaluators The Commission accepts this recommendation. 
4. soovitus – vaadata uuesti läbi eksperdihinnangu andjate tasustamise tingimusi Komisjon nõustub selle soovitusega.
126. 
2
Today, there are 35 Seal of Excellence schemes operating in 15 countries. 
Praegu eksisteerib 35 kvaliteedimärgise kava, mis tegutsevad 15 riigis.
The Commission accepts that there is further potential to be exploited. 
Komisjon nõustub, et on veel potentsiaali, mida saab ära kasutada.
Additional provisions have been included for 2 the next generation of programmes. 
Järgmise põlvkonna programmide jaoks on lisatud täiendavad sätted.
However, Member States will still have no obligation to recognise the seal of excellence, this is their own choice. 
Liikmesriigid ei ole siiski kohustatud kvaliteedimärgist tunnustama – see on nende enda valik.
Recommendation 5 – increase recognition of the Seal of Excellence The Commission accepts this recommendation. 
5. soovitus – suurendada kvaliteedimärgise tunnustamist Komisjon nõustub selle soovitusega.
Recommendation 6 – stability for rules and guidance for participants The Commission accepts this recommendation. 
6. soovitus – eeskirjade ja suuniste stabiilsus osalejatele Komisjon nõustub selle soovitusega.
See Commission replies to paragraphs 109 and 112. 
Vt komisjoni vastused punktidele 109 ja 112.
The simplification of EU research and innovation funding has been on the agenda for many years, with industry, academia and researchers across Europe seeking simpler administrative rules, better communication with the European Commission, legal certainty and consistency. 
ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise lihtsustamise küsimus on Euroopas päevakorras olnud juba aastaid – nii sektor, teadusasutused kui ka teadlased püüavad leida võimalusi halduseeskirjade lihtsustamiseks, Euroopa Komisjoniga toimuva teabevahetuse, õiguskindluse ja järjepidevuse parandamiseks.
With Horizon 2020, the Commission introduced changes designed to simplify the rules in this area. 
Programmi „Horisont 2020“ raames tegi komisjon muudatusi, mille eesmärk on eeskirju selles valdkonnas lihtsustada.
Our audit examined whether these changes have been effective in reducing the administrative burden for beneficiaries. 
Uurisime auditiga, kas need muudatused on toetusesaajate halduskoormust tulemuslikult vähendanud.
We concluded that the majority of the simplification measures have been effective, although not all actions produced the desired result and opportunities to improve still exist. 
Jõudsime järeldusele, et suurem osa lihtsustamismeetmeid on olnud tulemuslikud, kuigi mitte kõik meetmed ei andnud soovitud tulemust ning endiselt on paranemisruumi.
Beneficiaries need more user-friendly guidance and tools, and the Commission has to further test the appropriateness and usability of new funding schemes. 
Toetusesaajad vajavad kasutajasõbralikumaid suuniseid ja vahendeid ning komisjon peab jätkama uute rahastamiskavade sobivuse ja kasutatavuse katsetamist.
Stability in the rules is also important and, while beneficiaries are able to adapt to complexity, frequent modifications to guidance can cause confusion and uncertainty. 
Tähtis on ka eeskirjade stabiilsus, sest toetusesaajad suudavad keeruliste tingimustega küll kohaneda, kuid juhiste sage muutmine võib tekitada segadust ja ebakindlust.
EN 2018 Special Report NO 33 Combating desertification in the EU: a growing threat in need of more action (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2018 Eriaruanne nr 33 Kõrbestumine ELis: kasvav oht, mille tõkestamiseks tuleb rohkem tegutseda (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was carried out by Audit Chamber I Sustainable use of natural resources, headed by ECA Member Nikolaos Milionis. The audit was led by ECA Member Phil Wynn Owen. 
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi loodusvarade säästva kasutamise valdkonnaga tegelev I auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Nikolaos Milionis.
He was supported in the preparation of the report by Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryan, and Victoria Gilson from his private office; Colm Friel, Principal Manager; Ramona Bortnowschi, Head of Task; Jan Huth, Deputy Head of Task; Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzutti, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing, and Raluca-Elena Sandu, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Phil Wynn Owen, keda toetasid aruande koostamisel tema kabineti töötajad Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryan ja Victoria Gilson, valdkonnajuht Colm Friel, auditijuht Ramona Bortnowschi, auditijuhi asetäitja Jan Huth ning audiitorid Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzutti, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing ja Raluca-Elena Sandu.
Richard Moore provided linguistic support. 
Keelealast abi osutas Richard Moore.
Rachel O’Doherty provided secretarial assistance. 
Sekretäri ülesandeid täitis Rachel O’Doherty.
From left to right: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryan, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschi, Colm Friel, Victoria Gilson, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore. 
Vasakult paremale: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryan, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschi, Colm Friel, Victoria Gilson, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 Conclusions and recommendations Annex I – Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States Annex II – Additional data related to desertification monitored by the Commission Annex III – Summary of projects relevant to desertification visited during the audit The Commission's replies 67 - 71 72 - 78 3 
Tasuvusanalüüsi piiratud kasutamine ja ulatus 65 Liikmesriikide ametiasutused ei hinnanud projektide tulemuslikkust kõrbestumise ja maa degradeerumise vallas 66 Komisjon ei ole hinnanud, millised on olnud edusammud selles suunas, et täita ELi võetud kohustus saavutada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus 67–71 Järeldused ja soovitused 72–78 I lisa.
ABBREVIATIONS CAP CORINE DG AGRI DG CLIMA DG ENV DG ESTAT DG JRC DG RTD EAFRD EEA ERDF EUSF IPCC LUCAS NAP RCP RDP SDG SFD UNCCD Common Agricultural Policy Coordination of information on the environment programme European Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development European Commission’s Directorate-General for Climate Action European Commission’s Directorate-General for the Environment European Commission’s Directorate-General for Statistics European Commission’s Directorate-General Joint Research Centre European Commission’s Directorate-General for Research and Innovation European Agricultural Fund for Rural Development European Environment Agency European Regional Development Fund European Union Solidarity Fund Intergovernmental Panel on Climate Change Land Use/Cover Area frame statistical Survey National Action Programme to combat desertification under the UNCCD framework Representative Concentration Pathway Rural Development Programme Sustainable Development Goal Soil Framework Directive United Nations Convention for Combating Desertification 4 
Kokkuvõte kõrbestumisega seotud projektidest, mida auditi käigus külastati Komisjoni vastused 3 LÜHENDID CORINE DG AGRI DG CLIMA DG ENV DG RTD EAFRD EEA ELSF ERF IPCC JRC LUCAS UNCCD ÜPP Keskkonnaprogrammi käsitleva teabe koordineerimine Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat Euroopa Komisjoni kliimameetmete peadirektoraat Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond Euroopa Keskkonnaamet Euroopa Liidu Solidaarsusfond Euroopa Regionaalarengu Fond valitsustevaheline kliimamuutuste rühm Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat Maakasutuse raamuuring ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsioon Ühine põllumajanduspoliitika 4
EXECUTIVE SUMMARY I. Desertification, a form of land degradation in drylands, is a growing threat in the EU with significant effects on the use of land. 
KOKKUVÕTE I. Kõrbestumine – mulla degradeerumise vorm kuivaladel – on ELis kasvav oht, mis mõjutab oluliselt maakasutust.
The term is usually used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas, such as diminished food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality. 
Terminit kasutatakse tavaliselt viitamaks inimtegevuse ja kliimaga seotud protsessidele, mis tekitavad kuivalasid mõjutavaid probleeme, nt vähenenud toidutootmine, mulla viljatus, maa loodusliku vastupanuvõime vähenemine ja veekvaliteedi halvenemine.
Projections on climate change in Europe show that the risk of desertification is increasing. 
Kliimamuutuste prognoosid Euroopas näitavad, et kõrbestumisoht suureneb.
Hot semi-deserts already exist in southern Europe, where the climate is transforming from temperate to dry. 
Lõuna-Euroopas on juba kuumad poolkõrbed, kus mõõdukas kliima on muutumas kuivaks.
This phenomenon is extending northwards. 
See nähtus laieneb põhja poole.
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
Pikk kuum ja vähese vihmaga periood Euroopas 2018. aasta suvel tuletas meelde, kui tõsine see probleem on.
We assessed whether the Commission had made adequate use of available data and whether the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way. 
Kontrollikoda hindas, kas komisjon oli kasutanud olemasolevaid andmeid piisavalt hästi ära ning kas EL oli võtnud kõrbestumise tõkestamiseks sidusaid meetmeid.
We audited projects addressing desertification in the EU, and examined whether the EU’s commitment to achieving land degradation neutrality by 2030, whereby the amount and quality of land resources remains stable or increases, is likely to be achieved. 
Auditeeriti projekte, mille eesmärk on tõkestada kõrbestumist ELis, ja uuriti, kas on tõenäoline, et aastaks 2030 saavutatakse ELi võetud kohustus tagada mulla degradeerumise neutraalsus, mis tähendab, et maaressursside hulk ja kvaliteet jääb stabiilseks või kasvab.
We conclude that, while desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et ehkki kõrbestumine ja mulla degradeerumine on ELis aktuaalsed ja kasvavad ohud, puudub komisjonil nendest probleemidest selge ülevaade ning kõrbestumise tõkestamiseks võetavad meetmed ei ole sidusad.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
Komisjon ei ole hinnanud, mida on tehtud selleks, et täita ELi võetud kohustus saavutada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission has not analysed it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU. 
Ehkki komisjon ja liikmesriigid koguvad andmeid mitmesuguste tegurite kohta, mis mõjutavad kõrbestumist ja mulla degradeerumist, ei ole komisjon neid andmeid analüüsinud, et suuta kõrbestumist ja mulla degradeerumist ELis veenvalt hinnata.
V. There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
V. ELi tasandil puudub kõrbestumise ja mulla degradeerumise strateegia.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes, such as the Common Agricultural Policy, the EU Forest Strategy, or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant to combating desertification, but which do not focus on it. 5 
Pigem on mitmesuguseid strateegiaid, tegevuskavasid ja rahastamisprogramme, nagu ühine põllumajanduspoliitika, ELi metsastrateegia ja ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia, mis puudutavad muu hulgas ka kõrbestumise tõkestamist, kuid ei keskendu otseselt sellele. 5