natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EARTO Policy Event,. “Towards FP9: Maximising R&I Impact to Ensure Europe's Position as Global Player”, 11 October 2017, Brussels. 
EARTO Policy üritus teemal „Üheksanda raamprogrammi suunas: teadus-ja innovatsioonitegevuse mõju maksimeerimine, et tagada Euroopa positsioon globaalse partnerina“, 11. oktoober 2017, Brüssel.
EP-CONT, Exchange of views with Commissioner Carlos Moedas, responsible for Research, Science and Innovation, in the presence of the Member of the European Court of Auditors responsible, Alex Brenninkmeijer, 2016 Annual Report, 19 October 2017, Brussels. 
Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon, arvamustevahetus teaduse ja innovatsiooni voliniku Carlos Moedasega Euroopa Kontrollikoja selle valdkonna vastutava liikme Alex Brenninkmeijeri osavõtul, 2016. aasta aastaaruanne, neljapäev, 19. oktoober 2017, Brüssel.
Stakeholder’s workshop on further simplification of implementation of R&I Framework Programmes, 20 October 2017, Brussels. 
1 2 2
16. 
1
Visit of the director of the Common Support Centre (DG RTD) to ECA, 15 November 2017, Luxembourg. ANNEX II 1 
1 2 2
FP5-FP6 ANNEX III 1 Overview of significant simplifications introduced since FP51 ‒ Introduction of the online Electronic Proposal Submission Service (EPSS) for the submission of proposal and development of electronic tools ‒ Introduction of audit certificates ‒ Introduction of the collective financial responsibility of project partners ‒ Adoption of an Action Plan on Rationalisation and Acceleration whose main actions were: diminution of the time to contract, clarification of the rules, improvement of information, improvement of internal management FP6-FP7 ‒ Clarification of the legal framework with the adoption of a general grant agreement instead of a general contract ‒ Reduction of the reporting burden by an increase of the standard duration of project reporting periods (18 instead of 12 months) ‒ Extension of the two stages submission of project proposals Funding model ‒ Abolition of the “additional cost” model (that did not allow universities to charge personnel costs for permanent staff) ‒ Adoption of a “simplified method” for the calculation of indirect costs for beneficiaries which do not have a full cost accounting system ‒ Lump sum for International Cooperation Partner Countries (ICPC) countries Audits & Controls ‒ Introduction of ex-ante certification on costing methodology for average personnel costs (CoMAv) ‒ Improvements to the system of audit certificates (agreed upon procedures for the certifying auditors and introduction of the “Certificate on Financial Statements (CFS)) 1 ECA, based on Commission (February 2018). 
1 2 2
‒ Substantial reduction in the number of CFS by introducing a minimum threshold (€375 000) requirement for a CFS ‒ Adoption of guidelines for checking the financial viability of applicants – providing for equal treatment and increased legal certainty. 
‒ Vähendati oluliselt finantsaruannete õigsust kinnitavate tõendite arvu, kuna tõendit nõutakse alles peale künnise (375 000 eurot) ületamist ‒ Võeti vastu suunised taotlejate rahalise elujõulisuse kontrollimiseks, tagades võrdse kohtlemise ja suurema õiguskindluse.
Creation of a URF (unique registration facility) to permit participants to submit their basic legal, administrative and financial information only once. 
Loodi ühtne registreerimissüsteem (URF), mis võimaldab osalejatel esitada oma põhiline juriidiline, haldus-ja finantsteave ainult üks kord.
‒ No more obligation of work time recording for staff working 100 % on the project, simplified time recording for staff working partially on the project ‒ One central EU audit service for research and innovation spending with one single audit strategy for all implementing bodies; audit period after project closure reduced from 5 to 2 years Intellectual Property Rights (IPRs) ‒ Easier transfer of IPR with less intervention by the Commission (Horizon 2020 Rules for participation, Article 44) Communication / IT ‒ Participant Portal: a single gateway for all exchanges between beneficiaries and implementing bodies managing Horizon 2020 grants and for experts ‒ E-management: fully paperless management of grants and expert contracts; automatic paperless document storage and archiving Time-to-grant (8 Months) ‒ No-negotiation approach ‒ Acceleration of administrative processes 3 
‒ Enam ei ole kohustust pidada tööaja tabelit töötajate kohta, kes töötavad projektiga 100%; projekti kallal vaid osalise tööajaga töötavate inimeste puhul kehtib lihtsustatud tööaja registreerimise kohustus ‒ Üks keskne ELi audititeenistus teadusuuringute ja innovatsiooni kulutuste auditeerimiseks ning ühtne auditistrateegia kõigi rakendusasutuste jaoks; auditi sulgemise järgset auditiperioodi vähendati viielt kahele aastale Intellektuaalomandi õigused ‒ Intellektuaalomandi õiguste lihtsam ülekandmine koos komisjoni väiksema sekkumisega (programmi „Horisont 2020“ osalemiseeskirjad, artikkel 44) Kommunikatsioon/IT ‒ Osalejaportaal: ühtne portaal toetusesaajate ja programmi „Horisont 2020“ toetusi haldavate asutuste ja ekspertide vaheliseks teabevahetuseks ‒ Elektrooniline haldamine: toetuste ja ekspertide lepingute täielikult paberivaba haldamine; dokumentide automaatne paberivaba salvestamine ja arhiveerimine Toetuse saamiseks kuluv aeg (kaheksa kuud) ‒ Põhimõte, et läbirääkimisi ei peeta ‒ Haldusprotsesside kiirendamine 3
Basic legislation and guidelines for Framework Programmes ANNEX IV 1 Document type (number, pages) Programming period 2002 – 2006 2007 – 2013 2014 - 2020 Legal basis - Regulation(s) - Rules for Participation - Specific Programmes (1513/2002/EC,33) (2321/2002,12) 3 Specific Programmes (total: 73 pages) 2002/834/EC 2002/835/EC 2002/836/EC (1982/2006/EC,41) (1906/2006,18) 4 Specific Programmes (total 284 pages) 2006/971/EC 2006/972/EC 2006/973/EC /2006/974/EC (1291/2013,70) (1290/2013,23) 1 Specific Programme (2013/743/EU,77 pages) Legal documents for implementation - Work Programmes - Model grant agreement(s)(1) (18 doc, 994 pages) (7 doc, 9048 pages) (21 doc, 1554 pages) (3 doc,5487 pages) (26 doc,2897 pages) Guidance documents About the Grant Agreements(2) (29 doc, 800 pages) (1 doc, 750 pages.) 
Raamprogramme puudutavad peamised õigusaktid ja suunised IV LISA 1 Dokumendi liik (number, lehekülgede arv) Programmitöö periood 2002–2006 2007–2013 2014–2020 Õiguslik alus ‒ Määrus(ed) ‒ Osalemiseeskirjad ‒ Eriprogrammid (1513/2002/EÜ,33) (2321/2002,12) 3 eriprogrammi (kokku: 73 lk) 2002/834/EÜ 2002/835/EÜ 2002/836/EÜ (1982/2006/EÜ,41) (1906/2006,18) 4 eriprogrammi (kokku: 284 lk) 2006/971/EÜ 2006/972/EÜ 2006/973/EÜ 2006/974/EÜ (1291/2013,70) (1290/2013,23) 1 eriprogramm (2013/743/EL,77 lk) Rakendamiseks mõeldud õigusaktid ‒ Tööprogrammid ‒ Näidistoetusleping(ud)(1) (18 dokumenti, 994 lk) (7 dokumenti, 9048 lk) (21 dokumenti, 1554 lk) (3 dokumenti, 5487 lk) (26 dokumenti, 2897 lk) Suunisdokumendid Toetuslepingute kohta(2) (29 dokumenti, 800 lk) (1 dokument, 750 lk) Muud Artikli 185 kohased algatused: ‒ EDCTP ‒ Eurostars ‒ EMRP (2009)/EMPIR (2014) ‒ AAL ‒ BONUS ‒ PRIMA Ühisettevõtted: ‒ Ühisettevõtte BBI ‒ IMI2 ‒ CS2 ‒ ECSEL ‒ FCH2 ‒ SESAR ‒ S2R - (743/2008, 10 lk) (912/2009, 14 lk) (742/2008, 9 lk) (862/2010, 14 lk) (560/2014, 22 lk) (557/2014, 23 lk) (558/2014, 31 lk) (561/2014, 27 lk) (559/2014, 22 lk) (219/2007, 11 lk, mida muudeti dokumendiga 1361/2008, 6 lk, ja 721/2014, 8 lk) (642/2014,25 lk) (556/2014, 16 lk) (553/2014, 13 lk) (555/2014, 11 lk) (554/2014, 13 lk) (2017/1324, 15 lk) Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal (veebruar 2018).
© European Union, 2018 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-1 Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx Veebisait: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ©Euroopa Liit, 2018 Euroopa Liidu autoriõiguste alla mittekuuluvate fotode või muu materjali kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
EN 2018 The integration of migrants from outside the EU Briefing Paper May 2018 
ET 2018 väljastpoolt ELi saabuvate rändajate integreerimise kohta Infodokument Juuni 2018
SUMMARY OF KEY CHALLENGES TO THE EFFECTIVE INTEGRATION OF MIGRANTS I. This briefing paper is not an audit report. 
KOKKUVÕTE PEAMISTEST RÄNDAJATE TÕHUSAT INTEGREERIMIST PÄRSSIVATEST PROBLEEMIDEST I. Käesolev infodokument ei ole auditiaruanne.
It gathers together information from a wide variety of sources, some of which is already publicly available and some of which we gathered ourselves. 
Sellesse on erinevatest allikatest kogutud teavet, millest osa on juba avalikult kättesaadav ja osa kogus kontrollikoda ise.
It sets out what the EU is doing to support the integration of people legally living in the EU without EU citizenship ('migrants'). 
Infodokumendis kirjeldatakse, mida EL teeb, et toetada nende ELis seaduslikult elavate isikute integreerimist, kes ei oma ELi kodakondsust („rändajad“).
Recent increases in the number of people seeking protection in EU territory have brought the EU’s migration policy into the spotlight. 
ELi territooriumil kaitset taotlevate inimeste arvu hiljutine suurenemine on seadnud ELi rändepoliitika tähelepanu keskmesse.
The long-term impact of this inflow of migrants depends on how well they are integrated. 
Hiljutise rändajate sissevoolu pikaajaline mõju sõltub sellest, kui hästi rändajaid integreeritakse.
While Member States have the primary responsibility for integrating migrants, in the last two decades the EU has played an important role in providing support and incentives to them. 
Integratsiooni eest vastutavad küll peamiselt liikmesriigid, kuid viimasel kahel aastakümnel on EL mänginud olulist rolli liikmesriikidele toetuse ja stiimulite pakkumisel.
In addition to the exchange of information, good practices and mutual learning and cooperation, the EU has been facilitating the use of EU funding and providing a framework to develop migration and anti-discrimination policies (paragraphs 1 to 17). 
Lisaks teabevahetusele, headele tavadele ning vastastikusele õppimisele ja koostööle on EL lihtsustanud ELi rahaliste vahendite kasutamist ning loonud raamistiku rände-ja diskrimineerimisvastase poliitika arendamiseks (punktid 1– 17).
Migration and integration are closely interconnected. 
Ränne ja integratsioon on omavahel tihedalt seotud.
Current EU directives on migration provide a set of minimum entry and residence conditions as well as equal treatment rights. 
Kehtivates rännet käsitlevates ELi direktiivides on sätestatud minimaalsed riiki sisenemise ja seal elamise tingimused ning võrdse kohtlemise õigused.
Member States have some discretion in how they transpose these directives into national law with the result that rules applied to migrants are not identical in all Member States. 
Liikmesriikidel on teatav kaalutlusõigus selle üle, kuidas nad need direktiivid siseriiklikku õigusesse üle võtavad, mistõttu ei ole rändajate suhtes kohaldatavad eeskirjad kõigis liikmesriikides ühesugused.
Those differences lead migrants, including asylum seekers and refugees, to move between countries, delaying the start of the integration process. 
Need erinevused põhjustavad rändajate, sealhulgas varjupaigataotlejate ja pagulaste riikidevahelist liikumist ja lükkab integreerimisprotsessi algust edasi.
Another factor affecting integration is that the time taken to process applications is sometimes long (paragraphs 18 to 21). 
Teine integratsiooni mõjutav tegur on see, et taotluste menetlemisele kuluv aeg on mõnikord pikk (punktid 18–21).
Challenge 1: Reducing delays in the start of integration process IV. 
Integratsiooniprotsessi käivitamist pärssivate viivituste vähendamine IV.
Despite the existence of EU legislation promoting equal rights and non-discrimination, the immigration of people from outside the EU continues to evoke a negative feeling for many Europeans. 
Võrdseid õigusi ja mittediskrimineerimist edendavatest ELi õigusaktidest hoolimata tekitab väljastpoolt ELi tulevate inimeste sisseränne paljudes eurooplastes jätkuvalt negatiivseid tundeid.
In some Member States, this has a negative impact on migrant integration (paragraphs 22 and 23). 
Teatud liikmesriikides on see rändajate integreerimisele negatiivselt mõjunud (punktid 22 ja 23).
Challenge 2: Guaranteeing equal rights and non-discrimination 3 V. In response to increasing migration inflows, starting from 2015, the EU budget has mobilized over €5 000 million of additional funding for migration. 
2. sõlmküsimus. Võrdsete õiguste ja mittediskrimineerimise tagamine V. Vastuseks rände sissevoolu suurenemisele on ELi eelarvest alates 2015. aastast eraldatud rohkem kui 5 miljardit eurot rändega seotud meetmete täiendavaks rahastamiseks.
However, Member States declared that they needed an additional amount of around €450 million specifically to address the integration needs of migrants under the scope of Asylum, Migration and Integration Fund. 
Liikmesriigid teatasid siiski, et neil on vaja täiendavalt umbes 450 miljonit eurot, et tegeleda Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifondi raames konkreetselt rändajate integreerimisalaste vajadustega.
According to the Commission, needs will be assessed regularly in the context of the annual budgetary procedures (paragraphs 32 to 34). 
Komisjoni sõnul hakatakse vajadusi korrapäraselt hindama iga-aastaste eelarvemenetluste raames (punktid 32–34).
Challenge 3: Sound and comprehensive assessment of needs and funding VI. 
3. sõlmküsimus. Vajaduste ja rahastamise usaldusväärne ja kõikehõlmav hindamine VI.
In addition, the Commission increased its support for Member States’ efforts to improve migrant integration. 
Lisaks suurendas komisjon oma toetust liikmesriikidele, et parandada rändajate integratsiooni.
In 2016, it developed an Action Plan on integration with 52 measures to be undertaken at EU level. 
2016. aastal töötas komisjon välja integratsiooni tegevuskava 52 meetmega, mis tuleb võtta ELi tasandil.
The Commission will report on the implementation of the Action Plan to the Parliament and the Council in 2018. 
Komisjon esitab 2018. aastal parlamendile ja nõukogule aruande tegevuskava rakendamise kohta.
As of December 2017, 23 actions had not been completed. 
2017. detsembri seisuga ei olnud 23 meedet lõpule viidud.
Member States are also encouraged to develop specific measures to tackle certain areas. 
Liikmesriike julgustatakse ka välja töötama konkreetseid meetmeid teatavate valdkondade käsitlemiseks.
According to the Commission, as these measures were formulated as suggestions for the Member States and fall under their competence, it does not monitor them (paragraphs 35 to 36). 
Komisjon on seisukohal, et kuna need meetmed sõnastati soovitustena liikmesriikide jaoks ja need kuuluvad nende pädevusse, ei tee tema nende üle järelevalvet (punktid 35–36).
Challenge 4: Commitment of Member States to implement the Action Plan VII. 
Liikmesriikide tahe tegevuskava ellu viia VII.
The majority of Member States have integration policies in place within different policy frameworks. 
Enamik liikmesriikidest on erinevates poliitikaraamistikes oma integratsioonipoliitika kehtestanud.
Not all groups of migrants are systematically addressed and not all areas of integration are always tackled. 
Mitte kõiki rändajate rühmi ei käsitleta süstemaatiliselt ja mitte kõik integratsiooni valdkonnad ei ole alati hõlmatud.
Weaknesses in the design and implementation of integration policies have been identified in reports by the Supreme Audit Institutions in Member States (paragraphs 40 to 42). 
Integratsioonipoliitika ülesehituses ja elluviimises esinevad puudused on tehtud kindlaks liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste aruannetes (punktid 40–42).
Challenge 5: Supporting all migrants across all relevant policy areas VIII. 
Kõikide rändajate toetamine kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades VIII.
Most Member States do not have a complete overview of the number of migrants supported and/or of the amount spent on integration measures. 
Enamikul liikmesriikidest puudub täielik ülevaade toetatud rändajate arvust ja integratsioonimeetmetele kulutatud summadest.
At EU level, a set of common core indicators ('Zaragoza') represent a step forward in understanding integration in the EU, but not all Member States use them and, according to the Commission, there are some limitations in these indicators. 
ELi tasandil on ühiste põhinäitajate („Zaragoza“) kogum samm edasi integratsiooni mõistmise suunas ELis, kuid mitte kõik liikmesriigid ei kasuta neid, ning komisjoni arvates on neis näitajates mõningaid piiranguid.
At national level, there are various weaknesses in monitoring. 
Liikmesriigi tasandil on järelevalves mitmeid eri puudusi.
In the context of the current revision of the ERDF regulation, the Commission is 4 
5 läbivaatamise raames teeb komisjon ettepaneku luua ERFi jaoks spetsiaalsed näitajad.
This may facilitate the development of evidence-based policy making (paragraphs 43 to 47). 
See võib lihtsustada tõenditel põhineva poliitikakujundamise väljatöötamist (punktid 43–47).
Challenge 6: Effective monitoring of integration outcomes to measure progress and adapt policies if needed IX. 
Integratsiooni tulemuste tõhus jälgimine, et mõõta tehtud edusamme ja vajaduse korral poliitikat kohandada IX.
Different EU funds may finance the same type of action for the same target group. 
Erinevatest ELi fondidest võidakse rahastada samale sihtrühmale mõeldud sama liiki meetmeid.
To ensure coordination and synergies between EU funds, different mechanisms and tools exist at EU level, a number of which were developed by the Commission. 
ELi vahendite koordineerimise ja koostoime tagamiseks on ELi tasandil olemas erinevad mehhanismid ja vahendid, millest paljud töötas välja komisjon.
Ultimately, Member States are responsible for putting effective coordination mechanisms in place. 
Liikmesriikidel on lõppvastutus tõhusate koordineerimismehhanismide kehtestamise eest.
There are more than 400 different entities involved in managing measures for migrant integration in the Member States. 
Liikmesriikides tegeleb rändajate integreerimise meetmete juhtimisega üle 400 erineva organisatsiooni.
Most Member States have a coordination body but weaknesses exist in the coordination mechanisms in place (paragraphs 48 to 54). 
Enamikul liikmesriikidest on koordineerimisasutus, kuid loodud koordineerimismehhanismid on puudulikud (punktid 48–54).
Challenge 7: Effective coordination of funding at EU and national level 5 
7. sõlmküsimus. Rahastamise tõhus koordineerimine ELi ja riiklikul tasandil
INTRODUCTION Migrants 1. 
SISSEJUHATUS Rändajad 1.
Leila is a fictitious person, but there are more than 21 million people like Leila legally residing in EU territory without EU citizenship. 
Leila on väljamõeldud isik, kuid ELi territooriumil elab seaduslikult üle 21 miljoni Leila sarnase inimese, kellel puudub ELi kodakondsus.
This means that about 4 % of the EU population are legally residing migrants from outside the EU (see Figure 1). 
See tähendab, et umbes 4% ELi elanikkonnast on väljastpoolt ELi pärit rändajad, kes elavad ELis seaduslikult (vt joonis 1).
In the period from 2013 to 2016, around 3.2 million migrants from outside the EU acquired citizenship in an EU Member States. 
Ajavahemikul 2013–2016 said mõne ELi liikmesriigi kodakondsuse ligikaudu 3,2 miljonit väljastpoolt ELi saabunud rändajat.
Taking into account second-generation migrants, almost 18 % of the population residing in the EU has a migrant background1. 
Võttes arvesse teise põlvkonna rändajaid, on ELi rahvastikust ligikaudu 18% rändetaustaga inimesed1.
Figure 1 - In 2017, about 4 % of EU population were legally residing migrants from outside the EU 6 Leila has just arrived in the EU. 
2017. aastal oli ligikaudu 4% ELi elanikkonnast väljastpoolt ELi saabunud rändajad, kes elavad ELis seaduslikult 6 Leila on äsja ELi saabunud.
She is queueing for passport control, holding her visa in one hand and her child with the other. 
Ta seisab passikontrolli järjekorras, hoides ühes käes viisat ja teises käes oma last.
She is joining her husband who migrated to the EU earlier. 
Ta soovib ühineda oma abikaasaga, kes oli juba varem ELi rännanud.
He is employed and is already thinking about creating his own business. 
Tema abikaasal on töökoht ja ta mõtleb juba oma ettevõtte loomisele.
Leila does not speak a word of the local language but she is optimistic for the future of her family. 
Leila ei räägi sõnagi kohalikku keelt, kuid ta on pere tuleviku suhtes optimistlik.
In this briefing paper, we refer to all those legally living in the EU without EU citizenship, including asylum seekers and refugees, as 'migrants'. 
Käesolevas infodokumendis käsitleb kontrollikoda kõiki ELis seaduslikult elavaid, kuid ELi kodakondsust mitteomavaid inimesi (sh varjupaigataotlejaid ja pagulasi) rändajatena.
EU legislation calls all migrants 'third-country nationals'. 
ELi õigusaktides nimetatakse kõiki rändajaid kolmandate riikide kodanikeks.
The overall category of migrants comprises different groups of persons (see Figure 2), with different rights, needs and obligations. 
Rändajate üldine kategooria hõlmab eri isikute rühmi (vt joonis 2), kellel on erinevad õigused, vajadused ja kohustused.
This briefing paper does not address persons illegally residing in the EU. 
Käesolevas infodokumendis ei käsitleta ELis ebaseaduslikult elavaid isikuid.
More details on terminology are in Annex I. 
Täpsem terminoloogiaalane teave on esitatud I lisas.
Figure 2 - Migrants from outside the EU ‘MIGRANTS’ (including stateless persons) 7 Persons migrating for the purposes of employment, family reunification, study or research Source: ECA. 
Joonis 2. Väljastpoolt ELi saabuvad rändajad „RÄNDAJAD“ (sh kodakondsuseta isikud) 7 Töö, perekonna taasühinemise, õpingute või teadusuuringute eesmärgil rändavad isikud Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Persons seeking protection: asylum-seeker/ applicant Persons granted protection: refugees, persons under subsidiary or humanitarian protection 3. 
Kaitset taotlevad isikud: varjupaigataotleja 3.
The EU has always been subject to migratory flows, but the significant recent increase in the number of persons seeking asylum in the EU, one of the groups of migrants, raised awareness of the urgent need to better address migration. 
Sisseränne ei ole ELis uus nähtus, kuid liidus varjupaika taotlevate inimeste (mis on üks rändajate rühmadest) arvu hiljutine märkimisväärne suurenemine, on suurendanud teadlikkust vajadusest rännet paremini käsitleda.
In the four-year period from 2014 to 2017, almost 3.7 million persons applied for asylum for the first time in the EU, three times more than in the previous four years. 
Nelja-aastasel ajavahemikul 2014–2017 taotles ELis esimest korda varjupaika peaaegu 3,7 miljonit inimest, mis on kolm korda rohkem kui eelnenud nelja aasta jooksul.
Around half of them were granted protection (see Figure 3). 
Umbes pooltele neist anti kaitse (vt joonis 3).
Figure 3 - First time asylum applications tripled during 2014-2017 while protection was granted to less than half Persons residing illegally Not addressed in this briefing paper 1.4 1.2 1.0 0.8 0.6 0.4 0.2 0.0 2008 2009 First time asylum applications 2012 2013 2014 2015 Positive asylum decisions 2016 2017 + 46% + 123% + 73% + 73% - 4% + 113% - 46% - 35% + 46% 2010 2011 Note: First time asylum applications refer to the requests for international protection made for the first time in a given Member State. 
Joonis 3. Esmakordsete varjupaigataotluste arv kolmekordistus aastatel 2014–2017, kuid kaitse anti neist alla pooltele 1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0 -4% +46% +123% +73% +73% +113% -35% +46% -46% 2008 2009 Esmakordsed varjupaigataotlused 2012 2013 Positiivsed varjupaigataotluse otsused 2016 2017 2010 2011 2014 2015 Märkus: esmakordsed varjupaigataotlused on teatud liikmesriigis esimest korda esitatud rahvusvahelise kaitse taotlused.