natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The JRC PESETA II project, 2014. 
JRC PESETA II projekt), 2014.
JRC Scientific and Policy Reports. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse teadus-ja poliitikaalane aruanne.
Data from Dosio and Parulo 2011 and Dosio et al. 2012. 
Dosio ja Paruolo 2011 ning Dosio et al. 2012 andmed.
13 17 18 19 20 21 22 IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Summary of Policy Makers, p. 9. 
13 18 19 20 21 22 IPCC, „Global Warming of 1.5°C“, 2018, Summary of Policy Makers, lk 9.
The models used by the Commission also provide projections on the risk of desertification, which is expected to be significant in particular in Spain, southern Italy, Portugal, and areas of south-eastern Europe including Bulgaria, Greece, Cyprus and the Danube Delta in Romania (see Figure 3). 
Komisjoni kasutatavad mudelid võimaldavad prognoosida ka kõrbestumisohtu, mis on eelduste kohaselt märkimisväärne eelkõige Hispaanias, Lõuna-Itaalias, Portugalis ning Kagu-Euroopa piirkondades (sh Bulgaarias, Kreekas, Küprosel ja Rumeenias Doonau delta alal) (vt joonis 3).
Other studies report particularly strong increases in dryness and decreases in water availability in southern Europe and the Mediterranean when shifting from a 1.5°C to a 2°C global warming23. 
Muude uuringute kohaselt suureneb kuivus ja väheneb vee kättesaadavus Lõuna-Euroopas ja Vahemere piirkonnas eelkõige siis, kui ülemaailmne kliimasoojenemine suureneb 1,5 °C-lt 2 °C-ni23.
14 23 IPCC, “Global Warming of 1.5 °C”, 2018, Approval Session, pp. 3-41 and pp. 3-142; Schleussner, C.-F. et al., “Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5°C and 2°C”, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, pp. 327-351, doi:10.5194/esd-7-327-2016; Lehner, F. et al., “Projected drought risk in 1.5°C and 2°C warmer climates”, Geophysical Research Letters, 44(14), 2017, pp. 7419-7428, doi:10.1002/2017GL074117; Wartenburger, R. et al., “Changes in regional climate extremes as a function of global mean temperature: an interactiveplottingframework”,GeoscientificModelDevelopment,10,2017, pp.3609-3634, doi:10.5194/gmd-2017-33; Greve,P.,Gudmundsson,L.,andSeneviratne,S.I.,“Regionalscaling of annual mean precipitation and water availability with global temperature change”, Earth SystemDynamics,9(1),2018, pp.227-240, doi:10.5194/esd-9-227-2018; Samaniego,L.etal., “Anthropogenic warming exacerbates European soil moisture droughts”, Nature Climate Change, 8(5), 2018, pp. 421-426, doi:10.1038/s41558-018-0138-5. 
14 23 IPCC, „Global Warming of 1.5 °C“, 2018, Approval Session, lk 3–41 ning lk 3–142; Schleussner, C.-F. et al., „Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5°C and 2°C“, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, lk 327–351, doi:10.5194/esd-7–327-2016; Lehner, F. et al., „Projected drought risk in 1.5°C and 2°C warmer climates“, Geophysical Research Letters, 44(14), 2017, lk 7419–7428, doi:10.1002/2017GL074117; Wartenburger, R. et al., „Changes in regional climate extremes as a function of global mean temperature: an interactive plotting framework“, Geoscientific Model Development, 10, 2017, lk 3609–3634, doi:10.5194/gmd-2017–33; Greve, P., Gudmundsson, L., ja Seneviratne, S. I., „Regional scaling of annual mean precipitation and water availability with global temperature change“, Earth System Dynamics, 9(1), 2018, lk 227–240, doi:10.5194/esd-9–227-2018; Samaniego, L. et al., „Anthropogenic warming exacerbates European soil moisture droughts“, Nature Climate Change, 8(5), 2018, lk 421–426, doi:10.1038/s41 558–018-0138–5. Joonis 3.
Figure 3 – Predicted change in desertification risk and aridity index in 2071-2100 compared to 1981-2010 − Predicted change in desertification risk24 under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-201025. 
Kõrbestumisohu ja kuivusindeksi prognoositud muutus ajavahemikul 2071–2100, võrrelduna ajavahemikuga 1981–2010 − Kõbestumisohu prognoositud muutus24 2,4 °C stsenaariumi (RCP 4.5 – vasakul) ja 4,3 °C stsenaariumi (RCP 8.5 – paremal) korral ajavahemikul 2071–2100, võrrelduna ajavahemikuga 1981–201025.
Legend Low decrease in risk Low increase in risk Advanced increase in risk High increase in risk Source: Spinoni,J.,Barbosa,P.,Dosio,A., McCormick,N., Vogt, J., “IsEurope atriskofdesertificationdueto climatechange?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Seletus Ohu aeglane vähenemine Ohu aeglane suurenemine Ohu märgatav suurenemine Ohu kiire suurenemine Allikas: Spinoni, J., Barbosa, P., Dosio, A., McCormick, N., Vogt, J., „Is Europe at risk of desertification due to climate change?“, Geophysical Research Abstracts Vol.
20, 2018,EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly. 
20, 2018, EGU2018–9557, 2018 EGU General Assembly.
15 24 25 Based on various indicators such as FAO-UNEP Aridity Index, Köppen-Geiger Climate Classification, and Holdridge Life Zones. 
15 24 25 Põhineb mitmesugustel näitajatel, nagu FAO ja ÜRO Keskkonnaprogrammi kuivusindeks, Köppeni-Geigeri kliimaklassifikatsioon ja Holdridge’i eluvööndid.
Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories usedbytheIPCC.By2081-2100, RCP4.5isprojectedtoresultinasurfaceairtemperature increase,comparedtothe1850-1900 (pre-industrial)average,withinalikelyrangeof1.7°Cto 3.2°C (mean of 2.4°C). 
Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariumid (RCPd) on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kasutatavad kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni trajektoorid.
RCP 8.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 3.2°C to 5.4°C (mean of 4.3°C). 
Stsenaariumi RCP 8.5 korral tõuseb temperatuur tõenäoliselt vahemikus 3,2–5,4 °C (keskmine 4,3 °C).
− Predicted change in the aridity index under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-2010. 
− Kuivusindeksi prognoositud muutus 2,4 °C stsenaariumi (RCP 4.5 – vasakul) ja 4,3 °C stsenaariumi (RCP 8.5 – paremal) korral ajavahemikul 2071–2100, võrrelduna ajavahemikuga 1981–2010.
Source: Processed by Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, China, in preparation of World Atlas of Desertification,2018, DOI:10.2760/06292.Sourcedata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia. 
16 Selgitus < -20% < -15–20% < -10–15% < -5–10% < -2–5% Muutuseta (-2% kuni 2%) > 2–5% > 5–10% > 10–15% > 15–20% > 20% Allikas: Jian-Sheng Ye (Hiina Lanzhou ülikool) töödeldud andmed Maailma kõrbestumise atlase ettevalmistamiseks („World Atlas of Desertification“,2018, DOI:10.2760/06 292). Andmete allikas: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit, East Anglia ülikool.
Source: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. 
Allikas: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G.
(Eds.), World Atlas of Desertification,PublicationOfficeofthe European Union, Luxembourg, 2018, p. 78. 
(Eds.), „World Atlas of Desertification“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2018, lk 78.
The UN framework for combating desertification 11. 
ÜRO kõrbestumise tõkestamise raamistik 11.
The United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD) is an international agreement setting out a global framework for combating desertification. 
ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsioon (UNCCD) on rahvusvaheline kokkulepe, millega kehtestati kõrbestumise tõkestamise ülemaailmne raamistik.
It was established in 1994, following the Earth Summit in Rio de Janeiro in 199226. 
Konventsioon jõustus 1994. aastal pärast 1992. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna-ja arengukonverentsi26.
It is a legally binding agreement on land issues that addresses land degradation and desertification, providing a platform for adaptation, mitigation and resilience. 
See on õiguslikult siduv kokkulepe, mis käsitleb maaga seotud teemasid, nagu mulla degradeerumine ja kõrbestumine, ning millega loodi platvorm olukorraga kohanemiseks, selle leevendamiseks ja toimetulekuks.
The UNCCD has 197 parties, including the EU27 and its 28 Member States. 
197 osalist, sh EL27 ja selle 28 liikmesriiki.
conditions for people in drylands, to maintain and restore land productivity, and to mitigate the effects of desertification and drought. 
Osalised püüavad teha koostööd, et parandada kuivaladel elavate inimeste elutingimusi, hoida ja taastada maa tootlikkust ning leevendada kõrbestumise ja põua mõju.
Parties to the UNCCD can voluntarily declare themselves to be “affected by desertification”. 
Konventsiooni osalised saavad end vabatahtlikult kuulutada „kõrbestumisest mõjutatuks“.
These countries must design and implement national action programmes (NAPs) to combat desertification. 
Need riigid peavad kõrbestumise tõkestamiseks koostama riiklikud tegevusprogrammid ja neid rakendama.
In 2015, the United Nations adopted the 2030 Agenda for Sustainable Development28, including a commitment to achieve all of the United Nations’ Sustainable Development Goals (SDGs). 
2015. aastal võttis Ühinenud Rahvaste Organisatsioon vastu kestliku arengu tegevuskava aastani 203028, mis hõlmab kohustust saavutada kõik ÜRO kestliku arengu eesmärgid.
Of those, SDG 15 aims to “protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, halt and reverse land degradation, halt biodiversity loss”; it includes a target of combating desertification, restoring degraded land and soil, including land affected by desertification, drought and floods, and striving to achieve a land degradation-neutral world by 2030 (target 15.3). 
Kestliku arengu eesmärk nr 15 on kaitsta ning taastada maismaa ökosüsteeme ja propageerida nende säästvat kasutamist, majandada metsi säästvalt, peatada 2030. aastaks kõrbestumine, taastada rikutud maa ja pinnas ning peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine; see hõlmab ka eesmärki peatada kõrbestumine, taastada nii kõrbestumise kui ka põua ja üleujutuste tõttu rikutud maa ja pinnas ning püüelda kogu maailmas mulla degradeerumise neutraalsuse poole (eesmärk 15.3).
In 2017, the UNCCD adopted its 2018-2030 strategic framework, which focuses on achieving SDG target 15.3. 
2017. aastal võttis osaliste konverents vastu strateegilise raamistiku aastateks 2018– 2030, mis keskendub kestliku arengu eesmärgi nr 15.3 saavutamisele.
As a party to the UNCCD, the EU has confirmed its commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni osalisena on EL kinnitanud ma tahet saavutada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus.
Combating desertification in the EU 15. 
Kõrbestumise tõkestamine ELis 15.
The EU does not have a dedicated strategy or a specific legal framework for desertification. 
ELil puudub spetsiaalne strateegia ja õigusraamistik kõrbestumise probleemiga tegelemiseks.
However, certain factors associated with desertification are addressed under various other strategies or spending programmes, as shown below. 
Teatud kõrbestumisega seotud tegureid on aga käsitletud mitmes muus strateegias ja rahastamisprogrammis, nagu on näidatud allpool.
In September 2006, the Commission adopted a Thematic Strategy for Soil Protection29, underlining that soil degradation processes can ultimately lead to desertification. 
2006. aasta septembris võttis komisjon vastu mullakaitse teemastrateegia29, rõhutades, et mulla degradeerumise protsessid võivad lõpuks viia kõrbestumiseni.
The objectives of the strategy were to ensure a sustainable use of soil by preventing further soil monitor that, in implementing the EU law, the Member States meet their obligations resting on them by virtue of the EU being party to the UNCCD. 
Strateegia eesmärk oli tagada mulla säästev kasutamine, hoides ära mulla edasise degradeerumise ja hoides alal selle funktsioone, samuti taastades degradeerunud mulla funktsioonid vähemalt ulatuses, mis vastab selle praegusele ja kavandatud kasutusele.
The 2006 Soil Thematic Strategy was structured on four pillars: awareness-raising; integration with other policies; research; and legislation: a proposal for a Soil Framework Directive (SFD)30. 
2006. aasta mullakaitse teemastrateegia ülesehitus põhines neljal sambal: teadlikkuse suurendamine, integreerimine teiste poliitikastrateegiatega, teadustegevus ja õigusloome: ettepanek võtta vastu mulla raamdirektiiv30.
The SFD proposal required Member States to identify areas at risk of degradation, define targets for soil protection, and carry out programmes to achieve these targets. 
Direktiivi ettepanekus nõuti, et liikmesriigid selgitaksid välja degradeerumisohus alad, määratleksid mullakaitse eesmärgid ja viiksid ellu programme nende eesmärkide saavutamiseks.
The proposed directive also intended to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss. However, for almost eight years, there was no qualified majority31 in the Council in favour of adopting it. 
Kavandatava direktiivi eesmärk oli ka aidata peatada mulla degradeerumisest ja mulla elurikkuse vähenemisest tingitud kõrbestumine. Peaaegu kaheksa aasta jooksul puudus nõukogus selle vastuvõtmiseks kvalifitseeritud häälteenamus31.
In April 2014, the Commission withdrew it. 
2014. aasta aprillis tühistas komisjon ettepaneku.
In April 2013, the Commission adopted the 2013 EU Adaptation Strategy for climate change, to encourage Member States to take adaptation action. 
2013. aasta aprillis võttis komisjon vastu ELi 2013. aasta kliimamuutustega kohanemise strateegia, et innustada liikmesriike kohanemismeetmeid võtma.
It stresses the need for the EU to take measures to adapt to unavoidable climate impacts and their economic, environmental and social costs. 19. 
Selles rõhutatakse, et ELil on vaja võtta meetmeid, et kohaneda vältimatu kliimamõjuga ning selle tagajärgedega majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale.
30 31 COM(2006) 232 final. 
KOM(2006)232 lõplik.
In 2007, a minority block of five Member States – Germany, France, the Netherlands, Austria and the United Kingdom – voted against the bill at the Environment Council. 
2007. aastal hääletas viiest liikmesriigist koosnev vähemus (Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Austria ja Ühendkuningriik) keskkonnanõukogu eelnõu vastu.
The other 22 Member States had all voted in favour of the proposal. 
Kõik ülejäänud 22 liikmesriiki olid hääletanud ettepaneku poolt.
See http://europa.eu/rapid/press-release_IP-08-924_en.htm. 
Vt http://europa.eu/rapid/press-release_IP-08–924_en.htm.
Various EU funds can be used to finance measures to address desertification: − The implementation of the Common Agricultural Policy (CAP), with its rural development32, greening and cross-compliance components 33, can have positive effects on agricultural soils. 
Kõrbestumise tõkestamise meetmete rahastamiseks saab kasutada mitut ELi fondi: − ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rakendamisel, sh selle maaelu arengu32, keskkonnasäästlikkuse (rohestamise) ja nõuetele vastavuse komponentidel33, võib olla positiivne mõju põllumajandusmaadele.
However, intensive or unsustainable agricultural practices can damage soil. − The European Structural and Investment Funds 34 aim to reduce regional imbalances across the EU. 
Intensiivne ja jätkusuutmatu põllumajanduspraktika võib aga mulda kahjustada; − Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide34 eesmärk on vähendada piirkondlikku ebavõrdsust ELis.
They include ‘Climate change adaptation and risk prevention’ as a thematic objective. 
Nende üks temaatiline eesmärk on kliimamuutustega kohanemine ja riskiennetus.
32 33 34 GovernedmainlybyRegulation(EU)No1305/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Kõrbestumise tõkestamise projekte saab kaasrahastada – kui Seda reguleerib peamiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487) – tegemist on fondiga, mis toetab ELi maapiirkondi mitmesuguste majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemidega toimetulekul.
GovernedmainlybyRegulation(EU)No1307/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy (OJ L 347, 20.12.2013, p. 608). 
Seda reguleerib peamiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).
Cross-compliance includes rules preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance and avoiding the deterioration of habitats, and protecting and managing water. 
Nõuetele vastavuse süsteem hõlmab eeskirju mulla erosiooni ärahoidmiseks, mulla orgaanilise aine ja mulla struktuuri säilitamiseks, hooldustööde minimaalse taseme tagamiseks, elupaikade kahjustamise vältimiseks ning veevarude kaitseks ja majandamiseks.
Greening is linked to a number of sustainable agricultural practices such as maintaining permanent grassland and crop diversification, with positive impact on land. 
Rohestamine on seotud mitmesuguste kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega, nagu püsirohumaade säilitamine ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, millel on maale positiivne mõju.
The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund; the Cohesion Fund; the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid hõlmavad viit eraldi fondi: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond.
19 − Other EU funding instruments which address desertification are the Framework Programme 7 and Horizon 2020 research programmes35, the LIFE36 instrument for the environment, or the European Union Solidarity Fund (EUSF)37. 
liikmesriigid tuvastavad vastava vajaduse – näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Ühtekuuluvusfondist; − kõrbestumise probleemiga tegelemiseks saab kasutada ka teisi ELi rahastamisallikaid, nagu teadusuuringute programmid (7. raamprogramm ja programm „Horisont 2020“35), keskkonna rahastamisvahend LIFE36 ning Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)37.
Although the EU spending programmes make funding available for projects addressing desertification, the amount of EU funds planned and used to address desertification is not available. 
Ehkki ELi rahastamisprogrammide kaudu saab rahalisi vahendeid kõrbestumise tõkestamise projektide jaoks kasutada, puudub teave selle kohta, kui suur summa ELi vahenditest kavandatakse ja rakendatakse kõrbestumise probleemiga tegelemiseks.
Within the EU, the Council has set up a working party on desertification38. 
ELis on nõukogu loonud kõrbestumise töörühma38.
This working party prepares the EU position for international negotiations related to desertification and land degradation, and is the only regular forum for discussing UNCCD and desertification-related issues at EU level. 
See valmistab ette ELi seisukoha kõrbestumise ja mulla degradeerumise teemalisteks rahvusvahelisteks läbirääkimisteks ning on ainus regulaarne foorum ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni (UNCCD) ja kõrbestumisega seotud teemade arutamiseks ELi tasandil.
Together with the Council and other Commission services, DG ENV coordinates the EU’s position for UNCCD events such as the Conferences of Parties, which take place every two years. 
Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat koordineerib koos nõukogu ja teiste komisjoni talitustega ELi seisukohta konventsiooniga seotud sündmusteks, nagu osaliste konverents, mis toimub iga kahe aasta tagant.
The role of the Joint Research Centre (JRC) is instrumental in providing scientific background information and participants in the UNCCD roster of experts. 
Teadusuuringute Ühiskeskusel (JRC) on oluline roll teadusliku taustteabe tagamisel ja UNCCD ekspertidega varustamisel.
Other Commission’s services may also have a role in the context of combating desertification in the EU, as shown in Figure 4. 
Ka komisjoni teistel talitustel võib olla roll kõrbestumise tõkestamisel ELis, nagu on näidatud joonisel 4.
EU’s research and innovation programmes for 2014-2020 (Horizon 2020) and for 2007-2013 (Framework Programme 7). 
Lisaks avaldab Euroopa Komisjoni statistika peadirektoraat (Eurostat) igal aastal aruande ELi ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmid aastateks 2014–2020 (programm „Horisont 2020“) ja aastateks 2007–2013 (7. raamprogramm).
FR: L’Instrument Financier pour l’Environnement. 
Lühend tuleneb prantsuskeelsest nimetusest L’Instrument Financier pour l’Environnement (keskkonna rahastamisvahend).
The EU’s financial instrument supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU. 
ELi rahastamisvahend, millega toetatakse keskkonna, loodushoiu ja kliimameetmetega seotud projekte kogu ELis.
Set up to respond to major natural disasters and express European solidarity to disaster-stricken regions within Europe. 
Loodi suurtele loodusõnnetustele reageerimiseks ja Euroopa solidaarsuse väljendamiseks katastroofidest mõjutatud piirkondadele Euroopas.
EUSF can only be used to restore land after a natural disaster has occurred, not to prevent or mitigate a process that could happen in the future. 
Euroopa Liidu Solidaarsusfondi saab kasutada üksnes maa taastamiseks pärast loodusõnnetust, mitte selleks, et vältida või leevendada tulevikus tekkida võivat protsessi.
20 35 36 37 38 Working Party on International Environmental Issues – Desertification. 
20 35 36 37 38 Rahvusvaheliste keskkonnaküsimustega ja eelkõige kõrbestumisega tegelev töörühm.
Figure 4 – Commission services dealing with desertification in the EU DG ENV proposes and implements policies that aim to ensure a high level of environmental protection 21 DG AGRI designs and manages the CAP guiding the EU action in agriculture and rural development - one of its focus areas being preventing soil erosion and improving soil management DG CLIMA develops and implements policies on climate change mitigation and adaptation actions, including actions related to desertification Source: ECA. 
Joonis 4. Komisjoni peadirektoraadid ja talitused, kes tegelevad kõrbestumise probleemiga ELis DG AGRI kavandab ja juhib ÜPPd, mis on aluseks põllumajanduse ja maaelu arengu meetmetele; selle üks valdkondi on mulla erosiooni tõkestamine ja mulla majandamise parandamine DG ENV kavandab ja rakendab poliitikastrateegiaid, mille eesmärk on tagada keskkonnakaitse kõrge tase DG CLIMA DG RTD töötab välja ja rakendab teadusuuringute ja innovatsiooni poliitikat, sh mullakaitse ja maa majandamist käsitlevate uuringute vallas töötab välja ja rakendab poliitika ja meetmed kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, sh kõrbestumise vallas Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
As Europe is increasingly affected by desertification, our audit examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed. 
Kuna kõrbestumine mõjutab Euroopat üha enam, uuris kontrollikoda, kas kõrbestumisohuga ELis on tegeletud tulemuslikult ja tõhusalt.
In particular, we assessed whether: − the Commission and the Member States had made adequate use of the available data; − the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way; − projects addressing desertification in the EU had had a positive impact; − the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 was likely to be achieved. 
Täpsemalt hinnati järgmist: − kas komisjon ja liikmesriigid olid olemasolevaid andmeid piisavalt hästi ära kasutanud; − kas EL oli võtnud kõrbestumise tõkestamiseks sidusaid meetmeid; − kas projektidel, mis tegelevad kõrbestumise probleemiga ELis, oli olnud positiivne mõju; − kas on tõenäoline, et täidetakse ELi võetud kohustus saavutada 2030. aastaks mulla degradeerumise neutraalsus.