natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, we recognise that the link between spending, mobilised actions, and results should be improved. 
Sellegipoolest möönab komisjon, et kulutuste, meetmete ja tulemuste seotust tuleb parandada.
In the context of different spending programmes and depending on the degree to which they focus on investment in climate action, output and result indicators have been set and, for certain common indicators, can be aggregated at EU level. 
Eri kuluprogrammides on olenevalt sellest, kui palju neis keskendutakse kliimameetmetesse investeerimisele, määratud sisend-ja väljundnäitajad, millest mõnda ühist saab ELi tasandil koondada.
Such common indicators have been developed based on policy learning within the specific programme concerned (i.e. an indicator measuring GHG emissions from agriculture is included in the monitoring and evaluation framework of the common agricultural policy (CAP). An ERDF specific output indicator of reduction in GHG emissions is defined for funded infrastructure investments). 
Sellised ühised näitajad on välja töötatud, tuginedes kogemustele, mis on saadud poliitika kujundamisest konkreetse programmi raames (st põllumajanduse tekitatud kasvuhoonegaaside näitaja on ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja hindamise raamistikus; Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) konkreetne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise väljundnäitaja on määratletud rahastatud taristuinvesteeringute jaoks).
That said, it is currently not technically possible to prepare consolidated data on, for instance, reduction in GHG emissions from activities financed through the EU budget. 
Seetõttu ei ole praegu tehniliselt võimalik saada koondandmeid näiteks ELi eelarvest rahastatavast tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise kohta.
48 ERDF common indicators have common definitions which are recommended in Commission guidance7, which was discussed with Member State (MS) experts before finalisation. 
48 ERFi ühistel näitajatel on ühised määratlused, mis on komisjoni suunistes7 soovituslikud ja mida liikmesriikide eksperdid arutasid enne lõplikku kinnitamist.
While it was possible to propose a methodology for measuring GHG reductions in renewable sand energy savings, there was no consensus and multiple methods available for other such calculation in other domains. 
Oli küll võimalik välja pakkuda taastuvatest energiaallikatest tingitud kasvuhoonegaaside tekitamise vähendamise ja energiasäästu mõõtmise metoodika, aga puudus üksmeel teiste selliste arvutuste tegemiseks muudes valdkondades, sest olemas on mitu meetodit.
All data that is collected using common or specific indicators will be available for evaluation and can potentially add to further policy learning. 
Kõik ühiste või konkreetsete näitajate abil kogutud andmed tehakse hindamiseks kättesaadavaks ja neid saab poliitika kujundamisel aluseks võtta.
The Commission refers to the recent analysis provided in the MFF MTR published on 14 September (as referred to in its reply to paragraph 28, inter alia) and confirms its intention to continue its efforts to mainstream climate in the EU programmes. 
Komisjon viitab 14. septembril avaldatud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis esitatud hiljutisele analüüsile (nagu on muu hulgas mainitud ka vastuses punktile 28) ja kinnitab soovi jätkata tööd selle nimel, et juurutada kliimaküsimustega arvestamine ELi programmides.
Reply of the Commission 70 50 As announced in the MFF MTR, the Commission points out that it plans to assess progress on the 20 % target in the mid-term reviews of individual programmes, which provide an opportunity to further mainstream climate into the EU spending programmes. 
Komisjoni vastus 70 50 Nagu kirjas mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, juhib komisjon tähelepanu sellele, et kavatseb hinnata 20% eesmärgi poole liikumist iga programmi läbivaatamisel.
51 The Commission reiterates that it does not consider the methodology agreed for the EU climate tracking approach to pose a risk to climate mainstreaming, but takes note of the Court’s simulations using different co-efficients for EU agriculture spending. 
51 Komisjon kordab, et ei pea ELi kliimakulutuste seireks kokkulepitud metoodikat ohuks kliimaküsimustega arvestamise juurutamisele, aga võtab teadmiseks kontrollikoja arvutused, milles kasutati ELi põllumajanduskulutustega seoses erinevaid koefitsiente.
First indent The Commission considers that the method it uses has been prepared in a transparent and coordinated manner; it has been communicated to the European Parliament and the Council and it does not lead to overestimation. 
Esimene taane Komisjoni arvates on tema kasutatav meetod koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. Sellest on teada antud Euroopa Parlamendile ja Ülemkogule ning see ei vii ülehindamiseni.
See also Commission reply to paragraph 53. 
Vt ka komisjoni vastus punktile 53.
Second indent Likewise, the climate-coefficients for rural development have been set up in a transparent manner, in line with the political objective of 20 %. 
Teine taane Samamoodi on maaelu arengu kliimakoefitsiendid kehtestatud läbipaistvalt ja kooskõlas poliitilise eesmärgiga 20%.
Third indent The Commission considers that its estimates of the overall climate contribution of both CAP funds is based on an EU agreed methodology, on which full details are provided yearly in the programme statements accompanying the Commission’s draft budget. 
Kolmas taane Komisjoni arvates on mõlema ÜPP-fondi üldise kliimaga seotud panuse hinnangu aluseks ELis kokkulepitud metoodika, mille kohta on täpsemad andmed komisjoni esitatud eelarveprojektiga kaasas olevates programmidokumentides.
As pointed out in its reply to paragraph 35, the Commission does not consider a set of principles developed by a group of international aid organisations in 2015 for mitigation tracking of their operations to be a relevant point of reference for the approach agreed at EU level. 
Nagu on märgitud vastuses punktile 35, ei arva komisjon, et rahvusvahelise abi organisatsioonide 2015. aastal koostatud põhimõtted leevendamisprojektide seireks oleks asjakohane võrdlusalus ELi tasandil kokku lepitud meetodi jaoks.
The Commission underlines that the Court’s calculations used in the report differ from the ones agreed at EU level which are sufficiently conservative. 
Komisjon rõhutab, et kontrollikoja aruandes esitatud arvutused erinesid ELi tasandil kokkulepitud arvutustest, mis on piisavalt konservatiivsed.
Fourth indent Horizon 2020 represents a considerable increase in research of this field as regards FP7. 
Neljas taane „Horisont 2020“ tähendab seitsmenda raamprogrammiga võrreldes märgatavalt rohkem uuringuid selles valdkonnas.
The ‘Cooperation’ part of FP7 is estimated to have contributed EUR 2.4 bn to climate action (2007-2013), whereas for only the first 2 years (2014-2015) of Horizon 2020 the figure is EUR 3.2 bn. 
Seitsmenda raamprogrammi koostöö osa panustas kliimameetmetesse hinnanguliselt 2,4 miljardit eurot (2007– 2013), aga programmis „Horisont 2020“ oli see näitaja ainuüksi esimese kahe aastaga (2014-2015) 3,2 miljardit eurot.
Nevertheless, an action plan for a further boost in this respect is already in place (see Commission reply to paragraph 60) in order to reach the projected spending level (as indicative target) set out in the Horizon 2020 regulation. 
Sellegipoolest on juba olemas tegevuskava veelgi enamaks (vt komisjoni vastus punktile 60), et jõuda programmi „Horisont 2020“ käsitlevas määruses sätestatud kulutasemeni (soovituslik eesmärk).
Reply of the Commission 71 53 The Commission takes note of the Court’s simulations using different methodologies and general principles agreed by some international aid organisations, but reiterates its commitment to the EU approach. 
Komisjoni vastus 71 53 Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja arvutused, milleks on kasutatud teisi meetodeid ja üldpõhimõtteid (rahvusvaheliste abiorganisatsioonide omi), aga kordab, et kasutab edasi ELi meetodeid.
The method used by the Commission is sound, it has been prepared in a transparent and coordinated manner; it is based on Rio markers and it was communicated to the European Parliament and the Council. 
Komisjoni kasutatav meetod on usaldusväärne ning koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. Selles kasutatakse Rio markereid ning sellest on teada antud Euroopa Parlamendile ja ülemkogule.
The benefit of cross compliance for climate actions can be assessed by applying a Rio marker of 40 % to a share of 20 % of non-greening direct payments. 
Seoses kliimameetmetega saab nõuetele vastavusest tingitud kasu hinnata 40%-lise Rio markeri kohaldamisega 20%-le rohestamist mittehõlmavatest otsetoetustest.
As for any other calculation this is a proxy, based on the penalty system of cross compliance. 
Nagu iga arvutuse puhul, on ka siin tegemist lähendiga, mille aluseks on nõuetele vastavuse karistuspunktide süsteem.
However, the Commission considers that a climate impact of 8 % of non-greening direct payments is not overestimated considering the benefits of cross compliance and direct payments for the climate. 
Komisjon arvab siiski, et rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste 8%-list mõju kliimale ei hinnata üle, kui vaadata nõuetele vastavuse ja otsetoetuste kasu kliimale.
See Commission reply to paragraph 51. 
Vt komisjoni vastus punktile 51.
Box 3 — Lack of appropriate justification for non-greening direct payments’ climate contribution See Commission reply to paragraph 51. 
Rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste osalus kliimameetmete rahastamises ei olnud piisavalt põhjendatud Vt komisjoni vastus punktile 51.
54 The Commission considers that the elements applied are sufficiently conservative. 
54 Komisjoni arvates on kohaldatavad osad piisavalt konservatiivsed.
See Commission reply to paragraph 51, first indent. 
Vt komisjoni vastus punktile 51 (esimene taane).
55 The climate tracking of the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) expenditure follows the principle of applying a marker to policy objectives, as expressed in rural development Union priorities and focus areas. 
55 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kliimaga seotud kulutuste seires järgitakse põhimõtet, mille kohaselt kohaldatakse markerit liidu maaelu arengu prioriteetides ja sihtvaldkondades määratletud poliitilistele eesmärkidele.
Since MS can programme measures in a flexible manner, depending on their expected contribution to these different objectives, tracking needs to be carried out at the level of these EAFRD priorities rather than at measure level. 
Kuna liikmesriigid saavad meetmeid kavandada paindlikult, olenevalt nende oodatavast panusest eri eesmärkidesse, tuleb seiret teha EAFRD prioriteetide, mitte meetme tasandil.
Due to this intervention logic and the principle of shared management it is the Member States which determine which priority or focus area a measure contributes to most. 
Sellise sekkumisloogika ja selle tõttu, et eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, määravad liikmesriigid prioriteedi või sihtvaldkonna, millesse meede panustab kõige rohkem.
As an example, measure 13 under the areas facing natural constraints (ANC) scheme has been programmed under four different priorities/focus areas. 
Näiteks on looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade alla kuuluv meede nr 13 kavandatud nelja prioriteedi/ sihtvaldkonna alla.
Those MS which have programmed measure 13 under priority four consider it more relevant for achieving the objectives of this priority. 
Need liikmesriigid, kes on meetme nr 13 kavandanud neljanda prioriteedi alla, peavad seda selle prioriteedi eesmärkide saavutamiseks olulisemaks.
Common Commission reply to paragraphs 56, 57, 58 and Box 4 The Commission takes note of the Court’s reflections on the shortcomings of the tracking methodology for the EAFRD and the simulations based on different approaches. 
Komisjoni vastus punktidele 56, 57, 58 ja 4. selgitusele Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja mõtted EAFRDga seotud seiremetoodika puuduste kohta ja teistmoodi meetoditel tehtud arvutused.
The current tracking methodology for EAFRD tries to strike a balance between providing a reasonably reliable estimate for climate related expenditure and minimising the administrative burden and costs. 
Praeguses EAFRDga seotud seiremetoodikas püütakse hoida tasakaalu kliimaga seotud kulutuste piisavalt usaldusväärse hindamise ning halduskoormuse ja kulude minimeerimise vahel.
Reply of the Commission 72 The Court’s proposed approach of applying different climate coefficients to different measures/operations within specific focus areas and Union Priorities would increase the accuracy, but would also lead to an increase of the administrative burden on national and regional administrations. 
Komisjoni vastus 72 Kontrollikoja pakutud meetod, mille alusel kohaldatakse konkreetse sihtvaldkonna, liidu sihtvaldkonna ja liidu prioriteedi eri meetmetele/projektidele eri kliimakoefitsiente, suurendaks küll täpsust, aga samuti suurendaks see riikide ning piirkondlike valitsuste halduskoormust.
Priority 4 should be attributed a 100 % marker since it includes measures which contribute to protecting the environment and strengthening the resilience of ecosystems to adapt to climate change. 
Neljandale prioriteedile tuleks kohaldada markerit 100%, sest see hõlmab meetmeid, mis aitavad kaasa keskkonna kaitsmisele ja ökosüsteemide kliimamuutusega kohanemise võime paranemisele.
Taken into account the variety, diversity and complexity of operations under Union priority 4 (e.g. agri-environment and climate measures) a differentiation by measure/operation would render the tracking exercise burdensome and difficult for Member States. 
Liidu neljanda prioriteedi alla kuuluvate projektide (nt põllumajanduse keskkonnameetmed ja kliimameetmed) mitmekesisust ja keerukust arvestades teeks meetme/projekti alusel eristamine seire liikmesriikide jaoks koormavaks ja keeruliseks.
The ANC measure (areas facing natural constraints) in EAFRD is important to prevent land abandonment and maintain the environmental and economic value of farming the areas under natural constraints. 
EAFRD looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade meede on vajalik selleks, et hoida ära maa söötijäämist ning säilitada sellistel aladel põllumajandusega tegelemise keskkondlikku ja majanduslikku väärtust.
It helps to maintain agricultural ecosystems which could be lost without support which is important in the context of both climate change adaptation and mitigation (e.g. pastures). 
See aitab säilitada põllumajanduslikke ökosüsteeme, mis toetuseta kaoksid, ning see omakorda on vajalik nii kliimamuutusega kohanemise kui ka selle leevendamise seisukohast (nt karjamaad).
The new designation approach based on commonly agreed biophysical criteria to be set up during the current programming period will lead to a stronger focus on keeping the most vulnerable agricultural land farmed and thus increase the importance of the measure for climate change mitigation and adaptation. 
Praeguse programmitöö perioodil loodav uus määratlusmetoodika, mille aluseks on ühiselt kokkulepitud biofüüsikalised kriteeriumid, viib selleni, et keskendutakse rohkem kõige kehvemas seisundis kasutatavale põllumajandusmaale. Seetõttu suureneb kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetme tähtsus.
59 The Commission considers that the specific tracking methodologies specified in the Programme Statement of EAFRD and LIFE Programme referred to in this paragraph have been agreed within the EU tracking methodology which was developed to be used over the current programming period. 
59 Komisjon arvab, et selles punktis mainitud EAFRD ja LIFE’i programmidokumendis nimetatud konkreetsed seire-meetodid on kooskõlas ELi seiremetoodikaga, mis töötati välja kasutamiseks käesoleval programmitöö perioodil.
60 Horizon 2020 represents a considerable increase in research of this field as regards FP7. 
60 „Horisont 2020“ tähendab seitsmenda raamprogrammiga võrreldes märgatavalt rohkem uuringuid selles valdkonnas.
While direct comparisons of the whole programme are not possible, the ‘Cooperation’ part of FP7 is estimated to have contributed EUR 2.4 bn to climate action over the 7 years of the programme (2007-2013), whereas the last validated figures for only the first 2 years (2014-2015) of the comparable ‘programmable’ parts of Horizon 2020 are EUR 3.2 bn. 
Kuigi kogu programmi võrdlus ei ole võimalik, hinnatakse seitsmenda raamprogrammi koostöö osa panuseks kliimameetmetesse programmi seitsme aasta jooksul (2007–2013) 2,4 miljardit eurot, aga programmi „Horisont 2020“ võrreldavate osade panus on vaid esimese kahe aasta (2014-2015) jooksul viimaste kontrollitud andmete alusel juba 3,2 miljardit eurot.
Therefore, although the current figures are below the initial projected spending level, they do represent a positive signal of the Commission’s commitment. 
Seega näitavad praegused arvnäitajad, mis on küll algselt kavandatud kulutustest väiksemad, komisjoni pühendumust ikkagi positiivses valguses.
The Introductions to the ‘main’ Work Programmes for 2014-2015 and 2016-2017 have provided clear indications on climate-related expenditure through relevant references to calls/topics, where appropriate. 
Perioodide 2014-2015 ja 2016-2017 olulisimate tööprogrammide sissejuhatustes on esitatud võimaluse korral koos viidetega taotlusvoorudele/teemadele selged andmed kliimaga seotud kulutuste kohta.
In this context, the Commission services have been carefully and continuously monitoring all Horizon 2020 work programme topics in terms of climate-related expenditure to measure the progress towards Horizon 2020 projected spending level. 
Seda arvestades on komisjoni talitused pidevalt hoolega seiranud kliimaga seotud kulutusi kõigi „Horisont 2020“ tööprogrammi teemade all, et mõõta liikumist „Horisont 2020“ kavandatud kulutaseme poole.
The action plan launched last year gives a further boost in this respect. 
Eelmisel aastal algatatud tegevuskava annab selleks lisatõuke.
Moreover, the ongoing 2018-2020 strategic programming process recognises the importance of mainstreaming climate action and increasing related expenditure. 
Peale selle saadakse käimasolevas perioodi 2018– 2020 programmitöö strateegilises kavandamises aru kliimameetmetega arvestamise ja nendega seotud kulutuste suurendamise tähtsusest.
Once the strategic programming process has been finalised, more quantitative aspects for 2018-2020 can be addressed. 
Kui programmitöö strateegiline kavandamine on lõppenud, saab tegelda perioodi 2018–2020 kvantitatiivsemate küsimustega.
Reply of the Commission 73 61 The contribution of bottom-up initiatives to climate action cannot be established until the individual projects have been selected for funding and may well vary year on year. 
Komisjoni vastus 73 61 Alt-üles algatuste panust kliimameetmetesse ei saa tuvastada enne, kui konkreetsed rahastatavad projektid on välja valitud ja need võivad olla eri aastatel erinevad.
62 The Commission is closely monitoring the progress of this indicator and still has some margin of manoeuvre. 
62 Komisjon jälgib hoolikalt selle näitaja muutumist ja tal on veel manööverdamisruumi.
By the time the next Work Programmes are approved (ca. autumn 2017) the Commission will have updated figures to determine more accurately the state of play and the budget required for the years 2018-2020. 
Järgmiste tööprogrammide kinnitamise ajaks (umbes 2017. aasta sügisel) on komisjonil olemas värskemad andmed, mis näitavad paremini, milline on hetkeolukord ja kui suurt eelarvet aastatel 2018–2020 vaja läheb.
The MFF MTR (as detailed in the Commission reply to paragraph 28) also explicitly highlights elements that should support further climate mainstreaming in Horizon 2020. 
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis (millest on täpsemalt juttu komisjoni vastuses punktile 28) tuuakse selgelt välja osad, mis peaksid programmis „Horisont 2020“ toetama suuremat kliimaküsimustega arvestamist.
63 The 2018-2020 strategic programming process is ongoing and identifies climate action as a strong priority. 
63 Perioodi 2018–2020 programmitöö strateegiline kavandamine on käimas ja kliimameetmed on selles oluline teema.
Once the strategic programming process has been finalised, more quantitative aspects for 2018-2020 including budget allocation for climate action can be addressed. 
Kui programmitöö strateegiline kavandamine on lõppenud, saab tegelda perioodi 2018–2020 kvantitatiivsemate küsimustega (sh kliimameetmetele ettenähtud eelarveeraldistega).
64 The Commission action plan should be complemented with ‘quantifiable targets’. 
64 Komisjoni tegevuskava tuleks täiendada mõõdetavate eesmärkidega.
However, the best time to set these is when drafting the Work Programmes for 2018-2020 which are not yet completed. 
Nende määramiseks on kõige parem perioodi 2018–2020 tööprogrammide koostamise aeg, aga see pole veel kätte jõudnud.
65 The Commission confirms that no comparable data regarding climate related spending under the previous MFF exist. 
65 Komisjon kinnitab, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt tehtud kliimakulutuste kohta võrreldavaid andmeid ei ole.
At the same time, the Commission considers that the major increase in climate spending in the Court’s estimates for some programmes (notably those in paragraph 69) broadly confirm the scale of the Commission’s working level estimates from the beginning of the MFF. 
Ühtlasi arvab komisjon, et kontrollikoja hinnangud mõne programmi kliimakulutuste suurenemise kohta (eriti punktis 69) kinnitavad laias laastus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku hinnanguliste esialgsete tasemete paikapidavust.
67 The Commission considers that the primary benefit of climate tracking in the EU budget lies in supporting a climate-friendly design of spending measures across EU programmes. 
67 Komisjon arvab, et ELi eelarveridadel olevate kliimakulutuste seire peamine kasu on ELi kõigi programmide kulumeetmete kliimasõbralikkus.
We recognise that the examples highlighted in the section do not provide ground for drawing broader conclusions and can only serve as illustrations. 
Mööname, et toodud näited ei anna alust laiemate järelduste tegemiseks ja neid saab kasutada ainult näitlikustamiseks.
70 The Commission stresses that the aim of its mainstreaming approach is to integrate climate considerations across the EU budget instruments, and that the change in the composition of climate relevant spending mirrors the changes in the spending priorities in individual programmes and the roles of different financing sources available at country level. 
70 Komisjon rõhutab, et kliimaküsimustega arvestamise juurutamise eesmärk on arvestada kliimaküsimustega kõigis ELi eelarvedokumentides ning et kliimaga seotud kulutuste koostise muutus kajastaks konkreetsetes programmides toimunud muutusi kuluprioriteetides ja riigi tasandil kättesaadavate eri rahastamisallikate rolle.
Reply of the Commission 74 71 The variations in climate relevant spending in different country programmes reflect to a great extent the sector priorities of the country, and thus should not be seen as an indication of broader or narrower commitment to climate action. 
Komisjoni vastus 74 71 Riigi eri programmide kliimakulutuste erinevus näitab suuresti riigi sektorite prioriteete, mistõttu ei tohiks seda käsitleda kliimameetmetele pühendumise astme näitajana.
75 The targeting of research and innovation (R&I) activities on particular sectors or clusters (such as low carbon economy) were expressly not the subject of detailed discussions in programming. 
75 Teadusuuringute ja innovatsiooni suunamisest konkreetsetele sektoritele või klastritele (nt vähese CO2-heitega majandusele) programmitöö kavandamise põhjalikes aruteludes sõnaselgelt ei räägitud.
The negotiation of R&I objectives was subject to the ex ante conditionality on smart specialisation. 
Läbirääkimine teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärkide üle oli aruka spetsialiseerumise eeltingimus.