natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The information reported by the Commission to the UNFCCC indicates that the aggregated Member States’ projections beyond 2023 show lower emission reductions than the Commission’s 2016 reference scenario for the same period (see Figure 5). 
Teave, mille komisjon UNFCCC sekretariaadile esitas, näitab, et liikmesriikide koondprognoosid 2023. aasta järgse aja kohta näitavad heite aeglasemat vähendamist kui komisjoni 2016. aasta sama perioodi kohta koostatud võrdlusstsenaarium (vt joonis 5).
29 The Commission consults all Member States when defining these assumptions. 
29 Komisjon konsulteerib nende eelduste määratlemisel kõigi liikmesriikidega.
30 The latest EU reference scenario is from 2016. 
30 Värskeim ELi võrdlusstsenaarium pärineb 2016. aastast.
The previous one referred to 2013. 
Eelmine puudutas 2013. aastat.
Figure 5 – Commission projections in the 2016 EU Reference Scenario differ from aggregated Member States’ projections in the medium term 26 Mt CO2e 4 600 4 400 4 200 4 000 3 800 3 600 3 400 3 200 3 000 Projection of total aggregate emissions by Member States and by the Commission, with existing measures Target of -20 % in 2020 Target of -40 % in 2030 2020 Member States projections with existing measures 2035 2016 EU Reference Scenario 2025 2030 Source: European Union’s Seventh National Communication and Third Biennial Report to the UNFCCC (submitted in 2017). 
Joonis 5. Komisjoni prognoosid ELi 2016. aasta võrdlusstsenaariumis erinevad keskpikas plaanis liikmesriikide koondprognoosidest Mln t CO2 4 600 4 400 4 200 4 000 3 800 3 600 3 400 3 200 3 000 Liikmesriikide ja komisjoni prognoos koondatud koguheite kohta praeguste meetmete korral Eesmärk 2020. aastal: -20% Eesmärk 2030. aastal: -40% 2020 Liikmesriikide prognoosid praeguste meetmete korral 2025 2030 2035 ELi 2016. aasta võrdlusstsenaarium Allikas: UNFCCC sekretariaadile 2017. aastal esitatud Euroopa Liidu riikide seitsmes kliimaaruanne ja kolmas kahte aastat käsitlev aruanne.
49 The EU agreed the current EU 2020 emission reduction targets in 2007 and achieved the target in 2014. 
49 EL leppis praeguses ELi 2020. aasta heite vähendamise eesmärgis kokku 2007. aastal ja täitis eesmärgi 2014. aastal.
We have already reported31 that the 2030 and 2050 targets will not be achieved without significant additional efforts (see also Figure 1). 
Oleme juba sedastanud31, et 2030. ega 2050. aasta eesmärki ei suudeta täita ilma märkimisväärsete lisapingutusteta (vt ka joonis 1).
50 Beyond 2023, if the aggregated EU projections materialize, the EU mitigation policies and measures will need to be stricter than those proposed today based on the reference scenario. 
50 Kui 2023. aasta järgseks ajaks koostatud ELi koondprognoosid täituvad, peavad ELi leevenduspoliitika ja -meetmed olema rangemad kui praegu võrdlusstsenaariumi põhjal välja pakutud poliitika ja meetmed.
The UNFCCC recommends the use of a sensitivity analysis for projections32. 
UNFCCC sekretariaat soovitab kasutada prognoosimiseks tundlikkusanalüüsi32.
The Commission makes such analyses when developing new policies. 
Komisjon teeb selliseid analüüse uute poliitikasuundade väljatöötamisel.
31 Landscape review on EU action on energy and climate change, 2017. 
31 Ülevaatearuanne „Energiat ja kliimamuutusi käsitlevad ELi meetmed“, 2017.
32 According to Report on the workshop on emission projections from Parties included in Annex I to the Convention (FCCC/SBSTA/2004/INF.15 of 20 October 2004), such analysis would be useful “because of the need to understand the impact of changes in key parameters and assumptions”. 
32 Konventsiooni I lisas loetletud osaliste heiteprognoose käsitleva seminari aruande kohaselt (FCCC/SBSTA/2004/INF.15, 20. oktoober 2004) oleks selline analüüs kasulik, „sest on vaja mõista peamiste parameetrite ja eelduste muutuste mõju“.
EU 2020 emission targets cover most of the sectors for which data is available 51 The EU has put in place targets against which it monitors emission reductions (see paragraph 07). 
ELi 2020. aasta heite-eesmärgid hõlmavad enamikku sektoreid, mille kohta on andmed olemas 51 EL on püstitanud eesmärgid, mille alusel ta seirab heite vähendamist (vt punkt 07).
Figure 6 below presents the data reported by the EU in its inventory, split into two groups: emissions included in the EU 2020 targets and emissions not included in these targets. 
Alljärgneval joonisel 6 on esitatud kahte rühma jagatud ELi inventuuriandmed: ELi 2020. aasta eesmärkides hõlmatud heide ja nendes eesmärkides hõlmamata heide. Joonis 6.
Figure 6 – Emissions inside and outside the EU 2020 targets 27 Source: Aggregated EU inventory as reported to the UNFCCC in 2018 (emissions of 2017). 
ELi 2020. aasta eesmärkides hõlmatud ja hõlmamata heide % 100 80 60 40 20 0 -10 Allikas: 0,04% Kaudne CO2 3,10% Jäätmed 3,55% Rahvusvaheline lennundus 9,79% Põllumajandus 14,50% Muud sektorid 19,58% Tööstus 21,10% Riigisisene transport 28,34% Energiatootmine ELi-sisesed 2020. aasta eesmärgid 0,0011% NF3-heide 3,25% Rahvusvaheline meresõit -5,54% 2018. aastal UNFCCC sekretariaadile esitatud ELi koondatud inventuuriandmed (2017. aasta heide).
52 The EU 2020 targets are in line with the Kyoto Protocol commitments and include most of the key sectors reported: energy, industrial processes and product use, agriculture and waste. 
52 ELi 2020. aasta eesmärgid on kooskõlas Kyoto protokolli raames võetud kohustustega ja hõlmavad enamikku aruandluses sisalduvatest peamistest sektoritest: energia, tööstusprotsessid ja toodete kasutamine, põllumajandus ning jäätmed.
In addition, the EU targets include international aviation (all outgoing flights), a memorandum item under the UNFCCC reporting rules and thus not part of the Kyoto Protocol commitments. 
ELi eesmärgid hõlmavad lisaks rahvusvahelist lennundust (kõiki väljuvaid lende), mis on UNFCCC aruandluseeskirjade kohaselt memokirje ega kuulu seega Kyoto protokolli kohustuste alla.
This sector accounted for 3.55 % of EU emissions in 2017. 
Sektori heide moodustas 2017. aastal ELi heitest 3,55%.
The EU has included this sector in its overall reduction targets. 
EL on kaasanud selle sektori oma üldistesse vähendamiseesmärkidesse.
28 These emissions are relevant, as the International Civil Aviation Organization forecasts that, by 2040, they could grow by 300 % globally compared to 2005 levels33. 
Kõnealune heide on tähtis, sest Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni prognooside kohaselt LULUCF-sektor ELi-välised 2020. aasta eesmärgid võib see heide suureneda 2040. aastaks maailmas 300% võrreldes 2005. aasta tasemega33.
53 The EU has rules for monitoring and reporting emissions from shipping, aiming to complement inventory data (see paragraph 11(d)). 
53 EL on kehtestanud eeskirjad meresõidu heite seire ja aruandluse kohta eesmärgiga täiendada inventuuriandmeid (vt punkti 11 alapunkt (d)).
International shipping is not currently part of the EU emission reduction targets, but the Commission worked with the International Maritime Organization, a UN agency responsible for regulating shipping, which has adopted an international commitment to reduce emissions by at least 50 % by 2050 compared to 2008 levels. 
Rahvusvahelisele laevandusele ei kehti praegu ELi heite vähendamise eesmärgid, kuid komisjon tegi koostööd Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (laevanduse reguleerimise eest vastutav ÜRO asutus), kes on võtnud rahvusvahelise kohustuse vähendada 2050. aastaks heidet võrreldes 2008. aastaga vähemalt 50%.
As members of the International Maritime Organization, the EU Member States need to act on this commitment. 
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmetena peavad ELi liikmesriigid seda kohustust täitma.
54 The Commission in 201134 proposed reducing emissions from this sector by 2050. 
54 Komisjon tegi 2011. aastal34 ettepaneku vähendada sektori heidet aastaks 2050.
In 2018, the ships calling at European Economic Area ports35 started to monitor and report their emissions, but no intermediate EU targets or reduction measures exist for international shipping. 
Euroopa Majanduspiirkonna sadamaid külastavad laevad35 hakkasid 2018. aastal oma heidet seirama ja sellest aru andma, kuid rahvusvahelise laevanduse jaoks ei ole kehtestatud ELi vahe-eesmärke ega vähendamismeetmeid.
Emissions from international shipping, designated under the UNFCCC reporting rules as a memorandum item, represented 3.25 % of EU emissions in 2017. 
Rahvusvahelises meresõidus tekkinud heide, mis on UNFCCC aruandluseeskirjades määratletud memokirjeks, moodustas 2017. aastal 3,25% ELi heitest.
They are relevant because emissions from ships arriving in EU ports represent a significant part of global shipping emissions36. 
See on tähtis, sest ELi sadamatesse saabuvate laevade põhjustatud heide moodustab olulise osa kogu maailma meresõidu põhjustatud heitest36.
The International Maritime Organization estimates that global shipping emissions could grow between 50 % and 250 % by 205037. 
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni hinnangul võib maailma meresõidu põhjustatud heide suureneda 2050. aastaks 50– 250%37.
In its 2030 targets38 the EU introduced the requirement that Member States have no increase in the emissions from this sector, compared to a baseline (known as the ‘no 33 European Commission, Climate action, Reducing emissions from aviation. 
33 Euroopa Komisjon, kliimameetmed, „Reducing emissions from aviation“ (Lennunduse heite vähendamine).
34 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011. 
34 28. märtsi 2011. aasta valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, KOM(2011) 144 lõplik.
35 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport (OJ L 123, 19.5.2015, p. 55). 
35 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).
36 According to a 2009 study commissioned by DG Environment: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”, using data from 2006, they represented 27 % of global shipping emissions. 
36 Ühe keskkonna peadirektoraadi tellitud 2009. aasta uuringu („Tehniline abi rahvusvahelisest meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks Euroopa tasandil“) kohaselt, milles kasutati 2006. aasta andmeid, moodustasid need laevad 27 % ülemaailmsest laevade heitest.
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study, 2014. 
37 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kolmas kasvuhoonegaaside uuring, 2014.
Where an increase of emissions is accounted by a Member State, these should be entirely compensated (by an equivalent removal of CO2 from the atmosphere through action in this sector, or by the deduction of the volume of the increase from the national annual emission allocations under the Effort Sharing Regulation (EU) 2018/842. 
Kui liikmesriigi arvutustest nähtub, et heide on suurenenud, tuleks see täielikult korvata (samaväärse CO2 heite sidumisega atmosfäärist selles sektoris võetud meetme kaudu või vähendades riigile aastaks eraldatud heitkoguseid ületatud heitkoguste võrra vastavalt jõupingutuste jagamise määrusele (EL) 2018/842).
The Commission has developed sectoral roadmaps covering almost 70 % of emissions 56 Stable long-term strategies and roadmaps are crucial to contribute towards economic transformation, jobs, growth and the achievement of broader sustainable development goals, as well as to move in a fair and cost-effective manner towards the long-term goal set by the Paris Agreement (see paragraph 12)39. 
Komisjon on välja töötanud sektoripõhised tegevuskavad, mis katavad peaaegu 70% heitest 56 Stabiilsetel pikaajalistel strateegiatel ja tegevuskavadel on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel, laiemate kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel (vt punkt 12)39.
57 The Kyoto Protocol requires parties to report on their long-term low-carbon development strategies40. 
57 Kyoto protokollis nõutakse, et pooled annaksid aru oma pikaajaliste vähese CO2 heitega arengu strateegiate täitmisest40.
The Commission presented an EU roadmap towards a low carbon economy by 2050 in 201141, setting out potential actions for reducing emissions and covering all sectors. 
Komisjon esitas 2011. aastal ELi tegevuskava vähese CO2 heitega majanduse saavutamiseks aastaks 205041, milles sätestati võimalikud meetmed heitkoguste vähendamiseks ja mis hõlmas kõiki sektoreid.
The Commission developed it in line with the best-case scenario of the global EU strategy for 205042. 
Komisjon koostas selle kooskõlas globaalse ELi 2050. aasta strateegia parima võimaliku stsenaariumiga42.
At the request of the European Parliament and the European Council, and as provided for by the Paris Agreement, the Commission presented at the end of 2018 a strategic long-term vision to become climate neutral by 205043. 
Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu taotlusel ning vastavalt Pariisi kokkuleppe sätetele esitas komisjon 2018. aasta lõpus strateegilise pikaajalise 38 Määrus (EL) 2018/841.
39 Recital (35) of Regulation (EU) 1999/2018 on the Governance of the Energy Union and Climate Action. 
39 Energialiidu juhtimist ja kliimameetmeid käsitleva määruse (EL) 1999/2018 põhjendus 35.
40 In accordance with Article 2 of the Kyoto protocol and UNFCCC Decision 1/CP.16. 
40 Kyoto protokolli artikli 2 ja UNFCCC sekretariaadi otsuse 1/CP.16 kohaselt.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2011) 112 final of 8 March 2011. 
41 „Konkurentsivõimeline vähese CO2 -heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM(2011) 112 lõplik, 8.3.2011).
42 “EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe” of European Commission report “Global Europe 2050” (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf. 
42 Euroopa Komisjoni 2012. aasta aruande „Global Europe 2050“ (Globaalne Euroopa 2050) peatükk „EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe“ (ELi renessanss: edukas tegevuskava vähese CO2 heitega Euroopa saavutamiseks). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf.
58 The Commission also developed several roadmaps for the development of sectors accounting for almost 70 % of emissions, such as for transport44 and energy45. 
58 Lisaks töötas komisjon välja mitu tegevuskava peaaegu 70% heitest tekitavate sektorite, nagu transpordisektori44 ja energiasektori45 arendamiseks.
Such roadmaps define the long-term objectives for the sustainable development of these sectors, in accordance with the EU 2050 climate commitments, and set a direction for shorter-term sectoral policies and measures. 
Sellistes tegevuskavades määratletakse nende sektorite pikaajalised kestliku arengu eesmärgid kooskõlas ELi 2050. aasta kliimakohustustega ja määratakse kindlaks lühemaajalise sektoripõhise poliitika ja meetmete suund.
However, there are no such specific roadmaps for other key sectors such as agriculture and LULUCF (see Box 6 below). 
Samas puuduvad sellised konkreetsed tegevuskavad teistes olulistes sektorites, nagu põllumajandus ja LULUCF (vt alljärgnev 6. selgitus).
30 Box 6 The EU does not have long-term roadmaps for some key sectors For agriculture, a key part of the EU budget, the Commission does not have a long-term vision up to 2050. 
6. selgitus Mõnes tähtsas sektoris puuduvad ELi pikaajalised tegevuskavad Komisjonil ei ole pikaajalist visiooni (aastani 2050) põllumajandussektoris, millel on tähtis osa ELi eelarves.
The EU Common Agricultural Policy is defined on a 7-year cycle. 
ELi ühine põllumajanduspoliitika määratletakse seitsmeaastaste tsüklitena.
The current policy framework covers the period from 2014 until 2020, and the next one from 2021 to 2027. 
Kehtiv poliitikaraamistik hõlmab perioodi 2014–2020 ja järgmine perioodi 2021–2027.
One of the aims of the Common Agricultural Policy is to contribute to climate action, but it does not contain any specific emission reduction commitments. 
Ühise põllumajanduspoliitika üks eesmärke on aidata võtta kliimameetmeid, kuid see ei sisalda konkreetseid heite vähendamise eesmärke.
The current EU forests strategy also applies from 2013 until 2020: a relatively short period. 
Ka praegune ELi metsastrateegia kehtib suhteliselt lühikest aega: 2013. aastast 2020. aastani.
The Commission has not yet published an update of this strategy. 
Komisjon ei ole veel avaldanud strateegia ajakohastatud versiooni.
A medium-and long-term strategy would be a relevant further step, particularly in view of including the LULUCF sector in the 2030 targets. 
Järgmine tähtis samm oleks luua keskpikk ja pikaajaline strateegia, eriti arvestades LULUCF-sektori kaasamist 2030. aasta eesmärkidesse.
44 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011. 
44 28. märtsi 2011. aasta valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, KOM(2011) 144 lõplik.
45 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions “Energy roadmap 2050”, COM(2011) 885 final of 15 December 2011. 
45 Komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energia tegevuskava aastani 2050“, KOM(2011) 885 lõplik.
60 The Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules have put in place a quality assurance and quality control system to ensure that both the Commission and the Member States report the information required by the UNFCCC guidelines on their mitigation policies and measures. 
60 Seiremehhanismi määruse ja selle rakenduseeskirjadega on kehtestatud kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli süsteem, millega tagada, et nii komisjon kui ka liikmesriigid esitavad oma leevenduspoliitika ja -meetmete kohta UNFCCC eeskirjades nõutava teabe.
The reporting should include data on the estimated ex ante and ex post effects of the policies and measures (see paragraph 09). 
Aruandlus peaks hõlmama andmeid poliitika ja meetmete hinnangulise eelneva ja järelmõju kohta (vt punkt 09).
This information is relevant for monitoring the effectiveness of the mitigation policies and measures. 
Teave on tähtis leevenduspoliitika ja -meetmete tõhususe seiramiseks.
Information on the effects of mitigation policies and measures is also relevant for projections (see paragraph 42). 
Teave leevenduspoliitika ja - meetmete mõju kohta on tähtis ka prognooside tegemiseks (vt punkt 42).
61 The Commission reviewers verified the quality of the information submitted by the Member States on their mitigation policies and measures in 2015 and 2017 (mandatory submission years). 
61 Komisjoni läbivaatajad kontrollisid liikmesriikide leevenduspoliitika ja -meetmete kohta 2015. ja 2017. aastal (kohustuslikud aruandlusaastad) esitatud teabe kvaliteeti.
The review resulted in fewer findings relating to Member States’ policies and measures in 2017 (416 findings) as compared to 2015 (714 findings). 
2017. aasta läbivaatamisel tehti liikmesriikide poliitika ja meetmete kohta vähem tähelepanekuid (416 leidu) kui 2015. aastal (714 leidu).
62 The Commission review identified that Member States reported in some cases little information on the estimated (ex ante or ex post) effects of the national mitigation policies and measures on emissions (see Figure 7). 
62 Komisjonipoolsel läbivaatamisel tuvastati, et mõnel juhul esitasid liikmesriigid vähe teavet oma heiteid käsitleva leevenduspoliitika ja -meetmete hinnangulise eel-või järelmõju kohta (vt joonis 7).
Figure 7 – Member States did not report on the effects of some policies and measures (PaMs) 31 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CZ LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FR BE Total number of policies and measures Policies and measures with ex ante estimates Policies and measures with ex post estimates Source: EEA’s policies and measures data viewer. 
Joonis 7. Liikmesriigid ei andnud aru teatava poliitika ja meetmete mõju kohta 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CZ LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FR BE Poliitikasuundade ja meetmete koguarv Eelhindamistega poliitikasuunad ja meetmed Järelhindamistega poliitikasuunad ja meetmed Allikas: EEA andmevaatur poliitikasuundade ja meetmete kohta.
63 As part of its policy-making process, the EU needs to assess ex ante and ex post any significant environmental and climate impacts of EU policies. 
63 EL peab oma poliitikakujundamise protsessis eel-ja järelhindama ELi poliitika mistahes märkimisväärset mõju keskkonnale ja kliimale.
The Commission estimated such effects ex ante (at the time of the impact assessment) for around two thirds of the EU climate mitigation policies and measures listed in the EU national communication and biennial report to the UNFCCC of 2017. 
eelnevalt (mõjuhindamise ajal) ja see hõlmas umbes kahte kolmandikku ELi kliimaleevenduspoliitikast ja -meetmetest, mis on loetletud UNFCCC-le 2017. aastal esitatud ELi liikmesriikide kliimaaruannetes ja iga kahe aasta tagant esitatavates aruannetes.
measures, for which, at the time of their evaluation, sufficient time had passed to allow this. 64 The United Nations Environment Programme also recommends using ex ante and ex post climate indicators46. 
Komisjon hindas sellist mõju tagantjärele ligikaudu 40% ELi kliimaleevenduspoliitika ja -meetmete kohta, (vaadeldi neid, mille puhul oli hindamise ajaks möödunud piisav aeg, et sellist hindamist läbi viia). 64 Ka ÜRO Keskkonnaprogramm46 soovitab kasutada kliimavaldkonnas eel-ja järelnäitajaid.
Climate-related indicators may refer to quantified emission reductions achieved by policies and measures. 
Kliimanäitajatega saab viidata sellele, kui palju on poliitika ja meetmetega heitkoguseid vähendatud.
Indicators are useful tools to inform policy making and decision-making and to measure progress towards a resource-efficient, low-carbon economy. 
Näitajad on kasulikud poliitikakujundamises, otsuste langetamisel ning ressursitõhusa ja vähese CO2 heitega majanduse suunas tehtud edusammude mõõtmisel.
However, the European Environment Agency signalled in 2014 that there was still a need for such indicators47. 
Sellest hoolimata viitas Euroopa Keskkonnaamet 2014. aastal, et sellised näitajad puudusid endiselt47.
We found this still to be the case during our audit48. 
Leidsime selle nii olevat ka auditi ajal48.
65 The Commission reported to the UNFCCC, in the EU national communications and biennial reports of 2015 and 2017, a list of mitigation policies and measures and information on their effects, including estimates of the cumulative impact of EU policies and measures on emissions resulting from modelling. 
65 Komisjon esitas UNFCCC sekretariaadile ELi riikide kliimaaruannetes ja kahe aasta kohta 2015. ja 2017. aastal esitatud aruannetes leevenduspoliitika ja -meetmete loetelu ning teabe nende mõju kohta, sealhulgas ELi poliitika ja meetmete hinnanguline kumulatiivne modelleerimisest tulenev mõju heitele.
The UNFCCC reviews of the EU’s national communications and biennial reports indicate that the Commission reported quantified impacts for some of the individual EU policies and measures communicated to the UNFCCC (see Table 1). 
ELi riikide kliimaaruannete ja kahe aasta kohta esitatavate aruannete UNFCCC kohasel läbivaatamisel ilmnes, et komisjon esitas kvantifitseeritud mõju teatavate üksikute UNFCCC sekretariaadile teatatud ELi poliitika ja meetmete kohta (vt tabel 1).