natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex 46 Investment measures Measure Expenditure1 (euro) Transactions audited Provision of farm advisory and extension services in Bulgaria and Romania 7 136 945 1 Improvement of the economic value of forests 211 138 607 0 First afforestation of non‐agricultural land (establishment costs) 111 889 830 0 Skills acquisition, animation and implementation of local development strategies 73 558 357 0 Information and promotion activities 66 792 678 0 Meeting standards based on Community legislation 59 547 670 0 Training and information 58 573 586 0 Implementing cooperation projects 46 980 838 0 Implementing local development strategies. 
Lisa 46 Investeerimismeetmed Meede Kulutused1 (eurodes) Auditeeritud tehingud Põllumajandustootjatele nõuande‐ ja teabeleviteenuste osutamine Bulgaarias ja Rumeenias 7 136 945 1 Metsade majandusliku väärtuse parandamine 211 138 607 0 Mittepõllumajandusmaa esmane metsastamine (istutamiskulud) 111 889 830 0 Oskuste omandamine ja elavdamine ning kohaliku arengu strateegia rakendamine 73 558 357 0 Teavitamis‐ ja müügiedendustegevus 66 792 678 0 Ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuetega vastavusse viimine 59 547 670 0 Koolitus ja teavitamine 58 573 586 0 Koostööprojektide rakendamine 46 980 838 0 Kohaliku arengu strateegiate rakendamine.
Environment/land management 21 311 569 0 First establishment of agroforestry systems on agricultural land 536 880 0 Total 33 499 252 991 247 Area‐related aid Measure Expenditure (euro) Transactions audited Agri‐environment payments 18 616 040 063 121 Natural handicap payments to farmers in mountain areas 6 267 068 345 43 Natural handicap payments to farmers in areas other than mountain areas 6 357 074 251 35 Animal welfare payments 409 206 501 8 First afforestation of agricultural land (annual payment during 5 years for maintenance costs or compensation for the loss of income during 15 years) 1 226 065 5452 6 Natura 2000 payments and payments linked to the Directive 2000/60/EC 165 985 883 1 Forest‐environment payments 40 496 635 0 Natura 2000 payments 33 193 755 0 Complements to Direct Payments for Bulgaria and Romania 436 997 683 0 Total 33 552 128 661 214 1 Cumulative amounts paid to the Member States since the beginning of the programming period (2007) until the end of the 2013 financial year (15 October 2013), as registered in the Commission’s SFC database. 
Keskkond/maakorraldus 21 311 569 0 Agrometsandussüsteemide esmane rajamine põllumajandusmaal 536 880 0 Kokku 33 499 252 991 247 Pindalatoetus Meede Kulutused (eurodes) Auditeeritud tehingud Põllumajanduslik keskkonnatoetus 18 616 040 063 121 Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondade põllumajandustootjatele 6 267 068 345 43 Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele 6 357 074 251 35 Loomade heaolu toetus 409 206 501 8 Põllumajandusmaa esmane metsastamine (viie aasta jooksul iga‐aastane makse hoolduskuludeks või saamatajäänud tulu kompenseerimine 15 aasta vältel) 1 226 065 5452 6 Natura 2000 toetus ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetus 165 985 883 1 Metsanduse keskkonnatoetus 40 496 635 0 Natura 2000 toetus 33 193 755 0 Otsetoetuste täiendav rahastamine Bulgaarias ja Rumeenias 436 997 683 0 Kokku 33 552 128 661 214 1 2 Liikmesriikidele makstud kogusummad alates programmitöö perioodi algusest (2007) kuni eelarveaasta 2013 lõpuni (vastavalt komisjoni SFC andmebaasi andmetele seisuga 15. oktoober 2013).
2 First afforestation for agricultural land supports establishment costs (investments made for the preparation of the land and planting) and area‐related aid (maintenance and compensation). 
Põllumajandusmaa esmase metsastamise meetme raames rahastatakse istutamist (maa ettevalmistamiseks ja istutamiseks tehtud investeeringuid) ja pindalatoetust (hoolduskulud ja kompensatsioon).
Reply of the 47 Commission Executive summary II The Commission welcomes the Court’s report on the analysis of the root causes of errors which sum‐ marises the results of the last 3 years of Statement of Assurance exercise and largely confirms the main conclusions already drawn by the Commission in its Staff Working Document on the assessment of root causes of errors in the implementation of rural development policy and corrective actions pre‐ sented to the European Parliament and Council in June 20131. The Court reports an average error rate 2011–13 for rural development of 8,2 %. 
Komisjoni 47 vastus Kommenteeritud kokkuvõte II Komisjon tervitab kontrollikoja aruannet vigade algpõhjuste analüüsi kohta, milles võetakse kokku viimase kolme aasta kinnitava avalduse koostamise tulemused ning kinnitatakse suures osas komisjoni poolt 2013. aasta juunis Euroopa Parlamendile ja nõukogule komisjoni talituste töödokumendis maaelu arengu poliitika rakendamisel tehtud vigade algpõhjuste hindamise ja parandusmeetmete kohta esitatud peamisi järeldusi1. Kontrollikoja andmetel oli ajavahemikus 2011–2013 maaelu arengu keskmine veamäär 8,2%.
Nevertheless, the Com‐ mission notes the slight downward development in the error rate for EAFRD (8,4 % in 2011 to 7,9 % in 2013). 
Sellegipoolest näeb komisjon EAFRDi puhul teatavat taan-darengut (8,4%-lt 2011. aastal 7,9%-le 2013. aastal).
This error rate is higher than the individual rates published annually by the ECA in Chapter 4 of the annual report. 
Nimetatud veamäär on kõrgem kui Euroopa Kontrollikoja poolt aastaaruande 4. peatükis igal aastal avaldatavad individuaalsed veamäärad.
The reason is that the present analy‐ sis covers 461 transactions out of 532 in total for the 3 years (which include health, environment and fishery policies). 
Selle põhjuseks on asjaolu, et käesolev analüüs hõlmab kolme aasta jooksul kokku 461 tehingut 532st (tervishoid, keskkond ja kalanduspoliitika).
The 71 transactions not concerned by this report have a lower average error rate. 
71 käesoleva aruandega mittehõlmatud tehingu keskmine veamäär on madalam.
The Commission also notes that the Court defines the sample and calculates on a yearly basis the error rate at policy level (rural development, environ‐ ment, fisheries and health). 
Komisjon märgib ka, et kontrollikoda määrab kindlaks valimi ning arvutab aasta põhjal välja valdkonna veamäära (maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid).
The rural development represents 90 % of the policy expenditure and it is generally more prone to errors than other areas in the policy group. 
Maaelu areng moodustab 90% valdkonna kuludest ning seal esineb vigu sagedamini kui kõnealuse poliitikavaldkonna teistes osades.
The complexity of some eligibility requirements in the rural development measures played an important role in the high level of error rates. 
Kõrgete veamäärade puhul mängis olulist rolli maaelu arengu valdkonnas kohaldatavate toetuskõlblikkuse nõuete keerukus.
1 SWD(2013) 244 of 27.06.2013. 
1 SWD(2013) 244, 27.6.2013.
III Since 2012, the Commission has been addressing the issue of high error rate by requesting national action plans from the Member States (MS) and monitoring their implementation. 
III Alates 2012. aastast on komisjon kõrge veamäära probleemi lahendamiseks nõudnud liikmesriikidelt tegevuskavade esitamist ning on jälginud nende rakendamist.
Based on experi‐ ence gained and on recommendations from the Court of Auditors, these action plans have been improved over time. 
Saadud kogemuste ja kontrollikoja soovituste alusel on kõnealused tegevuskavad aja jooksul tõhusamaks muutunud.
The expected results of all the actions will not always be evident in the short‐term, especially for measures implemented through multiannual com‐ mitments. 
Kõigi meetmete loodetud tulemused ei ole lühema ajaperioodi jooksul alati ilmsed, seda eelkõige mitmeaastaste kohustuste raames rakendatud meetmete puhul.
Nevertheless, the first results of the joint efforts to reduce error rates through the implemen‐ tation of the action plans can already be seen in a lower error rate for rural development in 2013. 
Sellegipoolest võib maaelu arengu valdkonna 2013. aasta madalama veamäära näol näha tegevuskavade rakendamise kaudu saavutatud esimesi tulemusi, milleni jõuti veamäärade vähendamise ühiste jõupingutuste raames.
The Commission will keep on monitoring the implementation of the action plans, both from the audit and operational perspectives, through bilat‐ eral meetings, monitoring committees and annual review meetings. 
Komisjon jätkab tegevuskavade rakendamise jälgimist nii auditi kui ka operatiivsest vaatevinklist, kasutades selleks kahepoolseid kohtumisi, järelevalvekomiteesid ning iga-aastaseid läbivaatamiskoosolekuid.
V The Commission has also found weaknesses regard‐ ing the public procurement in its own audits. 
V Komisjon tuvastas oma auditites ka riigihangetega seotud puuduseid.
Substantial financial corrections have already been made in this respect. 
Sellega seoses on tehtud juba ulatuslikke finantskorrektsioone.
Public procurement is one of the central elements in the action plans for rural development. 
Riigihanked on maaelu arengut käsitlevate tegevuskavade üheks keskseks elemendiks.
Nevertheless, it should be noted that the non‐com‐ pliance with procurement rules does not necessar‐ ily mean that 100 % of the expenses involved are ineligible. 
Sellegipoolest tuleks märkida, et riigihanke-eeskirjade mittejärgimine ei tähenda ilmtingimata seda, et 100% vastavastest kuludest on toetuskõlbmatud.
VIII As regards limited incentives for beneficiaries to comply with farming commitments, agri‐environ‐ mental schemes reflect voluntary commitments by farmers to provide environmental benefits and public goods which go beyond the mandatory requirements. 
Komisjoni vastus 48 VIII Seoses toetusesaajate vähese motivatsiooniga täita põllumajanduskohustusi, peegeldavad põllumajanduse keskkonnatoetuskavad põllumajandustootjate vabatahtlikult võetud kohustusi pakkuda keskkonnakasu ja avalikke hüvesid, mis ületavad kohustuslikke nõudmisi.
The compensatory nature of agri‐ environment payments (covering costs incurred and income foregone) does not imply immediate economic benefits for the farmers, although these are not excluded in the longer run. 
Põllumajanduslike keskkonnatoetuste (mis katavad tekkinud kulusid ja saamata jäänud tulu) hüvituslik iseloom ei viita põllumajandustootjate jaoks kohesele majanduslikule kasule, kuigi pikemas perspektiivis ei ole see välistatud.
As regards the ‘low’ control rate for commitments, according to the legislation in force, where on‐the‐ spot checks reveal a significant non‐compliance, the Member State is obliged to increase the per‐ centage of beneficiaries to be checked on the spot. 
Seoses kohustuste täitmise vähese kontrollimisega näevad kehtivad õigusnormid ette, et olukordades, kus kohapealsed kontrollid paljastavad märkimisväärseid puudusi, on liikmesriigid kohustatud suurendama kohapeal kontrollitavate toetusesaajate osakaalu.
The correct application of this is verified during the Commission conformity audits. 
Selle tingimuse nõuetekohast kohaldamist kontrollitakse komisjoni vastavusauditite käigus.
The control rate for farming commitments is estab‐ lished at 100 % for the administrative checks and 5 % for the on‐the‐spot checks. 
Põllumajanduskohustuste kontrollmääraks kehtestatakse halduskontrollide puhul 100% ning kohapealsete kontrollide puhul 5%.
The costs of man‐ agement and controls published in the 2013 AAR amount to EUR 4 billion for the whole CAP. 
2013. aasta tegevusaruandes avaldatud juhtimise ja kontrollimisega seotud kulud ulatuvad kogu ühise põllumajanduspoliitika puhul 4 miljardi euroni.
There‐ fore, the emphasis should be put on the improve‐ ment of effectiveness of the controls and not on their increase. 
Seetõttu tuleks rõhku asetada kontrollide tõhususe parandamisele ja mitte nende arvu suurendamisele.
As regards the sanctions, the Commission considers that while sanctions for non‐compliance have to be proportionate they shall remain a dissuasive tool. 
Sanktsioonidega seoses on komisjon arvamusel, et kuigi tingimuste mittetäitmisega seotud karistused peavad olema proportsionaalsed, peaksid nad siiski jääma hoiatavaks vahendiks.
Reply of the Commission 49 IX The establishment of the action plans was con‐ ceived as a preventive process based on the Staff Working Document (2013) 244, built on the self‐ assessment of the Member States of the root causes that had an impact on the error rates. 
IX Tegevuskavade koostamine oli kavandatud komisjoni talituste töödokumendil (2013) 244 põhineva ennetava menetlusena, mis toetub liikmesriikide poolt veamäärasid mõjutanud algpõhjuste kohta tehtud enesehindamisele.
This process has progressively incorporated the reactive per‐ spective, systematically taking into account the audit findings and proposing specific corrective actions. 
Kõnealune protsess on järk-järgult hõlmanud reageerivat lähenemist, võttes süstemaatiliselt arvesse auditileide ning esitades konkreetseid parandusmeetmeid.
The double perspective (preventive and reactive) is still part of the exercise. 
Mõlemad lähenemised (ennetav ja reageeriv) on siiani meetme osad.
The last update of the action plans shows that almost 50 % of the actions were triggered by concrete audit findings of the Court or the Commission, whilst the other half were based on self‐assessment of the Member States. 
Tegevuskavade viimane ajakohastamine näitab, et peaaegu 50% meetmetest käivitati kontrollikoja või komisjoni konkreetsete auditileidude tulemusena, ülejäänud meetmed toetusid aga liikmesriikide poolt tehtud enesehindamistele.
Furthermore, the ex ante assessment on the verifi‐ ability and controllability of all measures included in the RDPs 2014–20 also address the risk of error rate from a preventive perspective. 
Lisaks sellele käsitlesid maaelu 2014.–2020. aasta arengukavale lisatud kõigi meetmete tõendatavuse ja kontrollitavuse eelhindamised veamäära riski ennetavast vaatepunktist.
X The Commission shares the view that it is impor‐ tant to strike an appropriate balance between the number and complexity of rules on the one hand, while guaranteeing the legality and regularity of expenditure. 
X Komisjon jagab seisukohta, et oluline on saavutada asjakohane tasakaal ühelt poolt eeskirjade arvu ja keerukuse vahel ning tagades teiselt poolt kulude seaduslikkus ja korrektsus.
XI (a) The Commission accepts the recommendation. 
XI a) Komisjon on soovitusega nõus.
The specific issues raised by the Court should only be dealt with in the action plans if shortcomings have been identified. 
Kontrollikoja tõstatatud konkreetsete probleemidega tuleks puuduste tuvastamisel tegeleda ainult tegevuskavade raames.
The Commission recognises the importance of guidance related to the three root causes of errors and dissemination of best practices. 
Komisjon mõistab vigade kolme algpõhjuse ja parimate tavade levitamisega seotud suuniste olulisust.
This will be dealt with through the European Net‐ work for Rural Development and the seminars. 
Sellega tegeletakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku ja seminaride raames.
Reply of the Commission 50 In 2017 the Commission will prepare a strategic report of the Fund, summarising the annual pro‐ gress reports submitted by Member States (Arti‐ cle 53 Regulation 1303/2013). 
Komisjon koostab 2017. aastaks fondi strateegilise aruande, võttes kokku liikmesriikide esitatud iga-aastased eduaruanded (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 53).
Furthermore, the Commission and the Member States will assess the performance of the RDPs during the review process foreseen under Article 21 Regulation 1303/2013. 
Lisaks sellele hindavad komisjon ja liikmesriigid määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 21 ette nähtud läbivaatamismenetluse käigus maaelu arengukava tulemusi.
In the light of these and other evidences (e.g. audit findings), the Commission will assess the policy conception and the eventual need to make propos‐ als for the following programming period. 
Nende ja muude tõendite (auditileiud) alusel hindab komisjoni strateegilist kontseptsiooni ning vajadust esitada järgmise programmitöö perioodi jaoks ettepanekuid.
At the end of the programming period, the Com‐ mission will make a thorough analysis of the contin‐ ued need for each support measure before making a proposal for the following programming period as has been done for the present period. 
Programmitöö perioodi lõpuks esitab komisjon põhjaliku analüüsi iga meetme jätkuva vajaduse kohta, misjärel esitab komisjon ettepaneku järgmise programmitöö perioodi kohta, nagu see oli praegu-segi perioodi puhul.
The Commission agrees that administrative checks should be used when possible, although it notes that in most cases this is not feasible for agro‐envi‐ ronment operations. 
Komisjon nõustub, et vajaduse korral tuleb kasutada halduskontrolle, kuigi ollakse seisukohal, et enamikul juhtudel ei ole see põllumajanduslike keskkonnameetmete puhul teostatav.
Introduction 01 The EU allocated 96 billion and contribution of the Member States is expected at 55 billion. 
Sissejuhatus 01 EL eraldas 96 miljardit eurot ning liikmesriikide panuseks kavandatakse 55 miljardit eurot.
04 The Court reports an average error rate 2011–13 for rural development of 8,2 %. 
04 Kontrollikoja andmetel oli ajavahemikus 2011–2013 maaelu arengu keskmine veamäär 8,2%.
Nevertheless, the Com‐ mission notes the slight downward development in the error rate for EAFRD (8,4 % in 2011 to 7,9 % in 2013). 
Sellegipoolest näeb komisjon EAFRDi puhul teatavat taand-arengut (8,4%-lt 2011. aastal 7,9%-le 2013. aastal).
Reply of the Commission 51 Types and prevalence of errors found 12 As regards the types of errors indicated by the Court, it should be noted that during its own audits of investment measures and area‐related schemes the Commission found shortcomings similar to those detected by the Court of Auditors. 
Komisjoni vastus 51 Leitud vigade liigid ja levimus 12 Kontrollikoja nimetatud vigade liikidega seoses tuleks märkida, et komisjon leidis oma investeerimismeetmete ja valdkonnaga seotud abikavade auditite käigus kontrollikoja poolt tuvastatud puudustega sarnaseid puudusi.
Financial corrections have been imposed on the Member States concerned (or conformity clearance proce‐ dures are underway with a view to making such corrections) in order to protect the EU budget. 
ELi eelarve kaitsmiseks on asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatud finantskorrektsioone (või on selliste korrektsioonide tegemiseks käsil vastavuse kontrollimise menetlused).
Furthermore, where the shortcomings were found, Member States concerned were required to take remedial actions. 
Lisaks sellele pidid asjaomased liikmesriigid puuduste leidmisel võtma parandusmeetmeid.
14 The rural development policy is implemented through a national or regional rural development programme. 
14 Maaelu arengu poliitikat rakendatakse riiklike või piirkondlike maaelu arengukavade kaudu.
The majority of errors relates to the specific conditions laid down in the programmes and other national rules. 
Enamik vigu on seotud programmides ja teistes riiklikes eeskirjades sätestatud konkreetsete tingimustega.
These are necessary for the implementation of the policy, but the challenge for the Member States is to limit these national rules to the strict necessary for achieving the policy goals. 
Need on vajalikud poliitika rakendamiseks, kuid liikmesriikide jaoks on probleemiks riiklike eeskirjade ulatuse piiramine vaid rangelt poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuga.
For the programming period 2014–20 all rural development programmes are required to include an ex ante assessment on the verifiability and con‐ trollability of the measures, conducted jointly by the managing authority and the paying agency. 
Programmiperioodil 2014–2020 peavad kõik maaelu arengu programmid sisaldama meetmete tõendatavuse ja kontrollitavuse eelhindamist, mille korraldavad ühiselt korraldusasutus ja makseasutus.
Observations 26 During its own audits the Commission also found shortcomings regarding the public procurement procedures. 
Tähelepanekud 26 Komisjon leidis oma auditite käigus ka riigihankemenetlusega seotud puudusi.
Financial corrections have already been made in this respect. 
Sellega seoses on tehtud juba finantskorrektsioone.
Nevertheless, it should be noted that the non‐com‐ pliance of procurement does not necessarily mean that 100 % of the expenses involved are ineligible. 
Sellegipoolest tuleks märkida, et riigihanke-eeskirjade mittejärgimine ei tähenda ilmtingimata seda, et 100% vastavatest kuludest on toetuskõlbmatud.
Moreover, on 19.12.2013, the Commission adopted new guidelines for determining financial correc‐ tions to be made to expenditure financed under the shared management, for non‐compliance with the rules on public procurement2. 
Lisaks sellele võttis komisjon 19. detsembril 2013 vastu uued suunised, kuidas määrata kindlaks koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames rahastatud kulude finantskorrektsioonid riigihanke-eeskirjade mittetäitmise korral2.
According to these guidelines, the non‐respect of procurement rules is to be judged based on the principle of proportionality. 
Kõnealustest suunistest tulenevalt lähtutakse hanke-eeskirjade mittejärgimise hindamisel proportsionaalsuse põhimõttest.
A guidance document on most common irregulari‐ ties in the management of European Structural and Investment Funds has already been presented to Member States (4th Seminar Error Rate, Oct 2014). 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide juhtimisel kõige sagedamini esinevaid rikkumisi käsitlevad suunised on liikmesriikidele juba esitatud (4. veamäära seminar, 2014. aasta oktoober).
27 As regards Table 1: Romania: the reported error was detected by ECA in the DAS 2012. 
27 Seoses tabeliga nr 1 Rumeenia: kontrollikoda tuvastas teatatud vea 2012. aasta kinnitavas avalduses.
The RO Error Rate Action Plan includes measures to address weaknesses in public procurement procedures. 
Rumeenia vea-määrategevuskava hõlmab meetmeid, millega leida lahendus riigihankemenetlustes esinevatele puudustele.
The Netherlands: procurement rules were retroac‐ tively withdrawn by the province in 2012 with effect from 1 January 2010. 
Madalmaad: provints tühistas 2012. aastal hanke-eeskirjad tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2010.
However, this should not have been applied in this case. 
Tühistamist ei oleks aga pidanud kõnealusel juhul kohaldama.
The Commission is follow‐ ing it up with the Member State. 
Komisjon arutab küsimust asjaomase liikmesriigiga.
Germany (Brandenburg-Berlin): As the last com‐ mitments for broadband could be made in 2012, no further preventive and corrective actions could be implemented. 
Saksamaa (Berliin-Brandenburg): kuna lairiba-internetiteenuse viimased kohustused oli võimalik võtta 2012. aastal, ei saa täiendavaid ennetavaid või parandusmeetmeid enam võtta.
Support for broadband is no longer foreseen for the period 2014–20. 
Lairibateenuse toetamist ei ole ajavahemikuks 2014–2020 enam ette nähtud.
2 Commission Decision C(2013) 9527. 
2 Komisjoni otsus C(2013) 9527.
Reply of the Commission 52 Box 2 Sweden has included ‘public procurement’ as root cause of errors and corrective and preventive actions in its error rate action plan. 
Komisjoni vastus 52 2. selgitus Rootsi on lisanud „riigihanked” vigade algpõhju-sena ning ennetavate ja parandusmeetmetena oma veamäärategevuskavasse.
32 The weaknesses listed in Table 2 are covered in the respective action plans aiming at improving the administrative control system. 
32 Tabelis nr 2 esitatud puudused on hõlmatud vastavates tegevuskavades, mille eesmärk on tõhustada halduskontrolli süsteemi.
35 The Commission shares the view that simplification should not hamper the principles of sound financial management. 
35 Komisjon jagab seisukohta, et lihtsustamine ei peaks takistama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaldamist.
The new legal framework for CAP 2014–20 con‐ tains simplification factors which do not adversely impact the sound financial management (e.g. lump sum payments, standard costs). 
2014–2020 ühise põllumajanduspoliitika eeskirjade uus õigusraamistik sisaldab lihtsustamistegurit, mis ei mõjuta negatiivselt usaldusväärset finantsjuhtimist (nt ühekordsed maksed, standardkulud).