natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We also found areas where the ethical frameworks would benefit from cross-institutional harmonisation (e.g. outside activities for staff, and declarations on Members’ spouses and partners’ activities), as well as examples of good practices. 
Tegime kindlaks ka valdkonnad, kus eetikaraamistikele tuleks kasuks institutsioonidevaheline ühtlustamine (nt töötajate tööväline tegevus või deklaratsioonid liikmete abikaasa või partneri tegevuste kohta), ning leidsime näiteid headest tavadest.
V We carried out a survey on a representative sample of staff in the audited institutions. 
V Korraldasime auditeeritud institutsioonide töötajatest koostatud esindusliku valimi põhjal küsitluse.
Even though around half of the staff members assess their knowledge of the ethical framework as good or very good, the survey results present a mixed picture with regard to the staff awareness and perception of ethical matters. 
Kuigi umbes pool töötajaskonnast hindab oma teadmisi eetikaraamistikust kas heaks või väga heaks, andsid küsitluse tulemused erineva pildi töötajate teadlikkusest ja arusaamast eetikaküsimustes.
The results, however, vary between the institutions and the categories of staff. 
Tulemused varieeruvad siiski institutsioonide ja töötajate kategooriate lõikes.
VI We present recommendations to help the audited institutions to: o improve their ethical frameworks, o work together to harmonise the elements of their ethical frameworks and make further efforts to share good practice on the ethical matters, and o improve staff awareness and perception of the ethical framework and culture. 5 
VI Esitasime oma soovitused, mis aitavad auditeeritud institutsioonidel o parandada oma eetikaraamistikku; o teha koostööd eetikaraamistiku eri elementide ühtlustamisel ning püüda veelgi enam jagada eetikaküsimustega seotud häid tavasid; o parandada töötajate teadlikkust ja arusaama eetikaraamistikust ja -kultuurist. 5
Introduction 01 Ethical conduct in public affairs means that civil servants and public office holders should serve the public interest, manage public resources properly, and make fair decisions. 
Sissejuhatus 01 Eetiline käitumine avalikus halduses tähendab seda, et ametnikud ja avaliku võimu kandjad peaksid teenima avalikke huve, nõuetekohaselt haldama avaliku sektori vahendeid ning tegema ausaid otsuseid.
It contributes to sounder financial management and increased public trust, which is indispensable for public policies to succeed. 
See aitab saavutada usaldusväärsemat finantsjuhtimist ja suurendada avalikkuse usaldust, mis on avaliku poliitika eduka elluviimise seisukohast möödapääsmatu.
02 The “integrity management framework” introduced by the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) “brings together instruments, processes, and structures for fostering integrity and preventing corruption in public organisations”1. 
02 Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kehtestatud eetikaraamistik ühendab endas instrumente, protsesse ja struktuure usaldusväärsuse suurendamiseks ja korruptsiooni ennetamiseks avaliku sektori asutustes1.
According to the OECD Recommendation on Public Integrity, public integrity refers to the consistent alignment of, and adherence to, shared ethical values, principles and norms for upholding and prioritising the public interest over private interests in the public sector2. 
Vastavalt OECD soovitusele avaliku sektori usaldusväärsuse kohta tähendab avaliku sektori usaldusväärsus ühiste eetikaga seotud väärtuste, põhimõtete ja normide pidevat vastavusse viimist ja järgimist, et kaitsta avalikus sektoris avalikku huvi ja seada see erahuvidest kõrgemale2.
The OECD framework 03 The OECD’s principles for managing ethics in the public sector3 describe an “ethics infrastructure” that public institutions ought to have in place. 
OECD raamistik 03 OECD avaliku sektori eetika juhtimise põhimõtted3 kirjeldavad nn eetikataristut, mille peaksid kasutusele võtma kõik avaliku sektori asutused.
This “ethics infrastructure” comprises three main elements: guidance, management and control. 
Kõnealune eetikataristu koosneb kolmest põhielemendist: suunised, juhtimine ja kontroll.
04 The OECD has drawn up a model for the closely related concept of public integrity (see Figure 1). 
04 OECD on koostanud avaliku sektori usaldusväärsuse tihedate seostega käsituse mudeli (vt joonis 1).
6 1 2 3 Integrity framework, OECD, 2009. 
6 1 2 3 Eetikaraamistik, OECD, 2009.
Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) Recommendation on Public Integrity, OECD, Paris, 2017. 
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kehtestatud soovitus avaliku sektori usaldusväärsuse kohta, OECD, Pariis, 2017.
“1998 Recommendation of the OECD Council on Improving Ethical Conducting the Public Service, including Principles for Managing Ethics in the Public Service”, in OECD, Trust in Government. 
OECD nõukogu 1998. aasta soovitus avaliku teenistuse eetikaeeskirjade parandamise, sealhulgas eetika juhtimise põhimõtete kohta avalikus teenistuses – usaldus valitsemise vastu OECD-s.
Ethics measures in OECD Countries, Paris, 2000. 
OECD riikides rakendatavad eetikameetmed, Pariis, 2000.
Figure 1 – Building blocks of public integrity Responsibilities PUBLIC INTEGRITY Commitment Capacity building Openness Risk management System Strategy Standards Accountability Enforcement © OECD Recommendation of the Council on Public Integrity, 2017. 05 The whole model rests on three main components: o Building a coherent and comprehensive public-integrity system; o Cultivating a culture of public integrity; and o Enabling effective accountability. 
Joonis 1. Avaliku sektori usaldusväärsuse alustalad Pühendumine Süsteem Strateegia Standardid Kohustused Eestvedav Kultuur AVALIKU SEKTORI USALDUSVÄÄRSUS Tulemustelpõhinev Suutlikkust arendav Avatus Riskijuhtimine Kogu ühiskonda hõlmav Järelevalve 05 Kogu see mudel põhineb kolmel põhikomponendil: o ühtse ja kõikehõlmava avaliku sektori usaldusväärsuse süsteemi loomine, o avaliku sektori usaldusväärsuse tava järgimine ning o tulemusliku vastutuse võimaldamine.
The EU context 06 Any unethical behaviour by staff and Members of European Union (EU) institutions and bodies is unacceptable. 
ELi kontekst 06 Euroopa Liidu (EL) institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine on vastuvõetamatu.
Such behaviour – even if it is only alleged – attracts high levels of public interest and reduces trust in the EU. 
Ebaeetiline käitumine – isegi kui see on vaid väidetav – © OECD nõukogu soovitus avaliku sektori usaldusväärsuse kohta, 2017.
Unethical behaviour is also linked to the risk of corruption and fraud. 
Ebaeetiline käitumine on seotud ka korruptsiooni-ja pettuste ohuga.
An assessment of the implementation of the ethical frameworks in the EU institutions can help to manage these risks. 
ELi institutsioonides eetikaraamistike rakendamise hindamine võib aidata neid riske juhtida.
07 The institutions should put in place adequate ethical frameworks to ensure that the risks of unethical behaviours are reduced to a minimum level. 
07 Institutsioonid peaksid kehtestama piisavad eetikaraamistikud, mis viivad ebaeetilise käitumise riski miinimumini.
The main risk is that without appropriate ethical frameworks, the unethical behaviour in the institutions is not prevented, identified and dealt with correctly. 
Suurim risk on see, et ilma asjakohase eetikaraamistikuta ei saa institutsioonides ebaeetilist käitumist nõuetekohaselt ennetada ja tuvastada ega sellega nõuetekohaselt tegeleda.
This may result in reputational damage to the image of the EU and its institutions. 
See võib kahjustada ELi ja ELi institutsioonide kuvandit.
EU legislation does not contain any statutory definition of an ethical framework as such; however, many provisions of both primary and secondary law can be construed as ethical obligations. 
ELi õigusaktid ei sisalda eetikaraamistiku kohustuslikku määratlust, kuid paljusid nii esmaste kui ka teiseste õigusaktide sätteid saab tõlgendada eetiliste kohustustena.
08 While there are common provisions applicable to all of the EU institutions, there are also different specific legal ethical requirements for each EU institution, for the Directorates-General (DGs) of the European Commission (Commission), and for staff and Members of the EU institutions. 
08 Lisaks kõikide ELi institutsioonide suhtes kohaldatavatele ühissätetele on olemas veel erinevad konkreetsed õiguslikud eetikanõuded, mis kehtivad eraldi igale ELi institutsioonile, peadirektoraadile, komisjonile ning ELi institutsioonide töötajatele ja liikmetele.
The specific provisions reflect different roles, responsibilities and risks. 
Neis konkreetsetes sätetes kajastuvad erinevad rollid, vastutused ja riskid.
09 The starting point for all the obligations is represented by the founding Treaties, which contain provisions laying down the aspirational values which should guide the conduct of staff and Members of EU institutions an bodies. 
09 Kõik kohustused saavad alguse aluslepingutest, mis sisaldavad sätteid nende põhiväärtuste kohta, millest ELi institutsioonide ja organite töötajad ja liikmed peaksid oma käitumises juhinduma.
These provisions bear a certain degree of similarity in the terminology they use and in the spirit of the obligations they set out, but the categories of individuals concerned are of course quite different, so it is necessary to address each of these categories specifically. 
Asjaomased sätted on terminikasutuse ja nendega kehtestatavate kohustuste poolest mingil määral sarnased, kuid isikute kategooriad, keda need puudutavad, on väga erinevad, mistõttu tuleb neid kategooriaid eraldi käsitleda.
10 Table 1 gives a summary of how legal provisions apply to the staff and Members of the EU institutions. 8 
10 Tabelis 1 on esitatud kokkuvõte selle kohta, kuidas õigusnormide sätteid ELi institutsioonide töötajate ja liikmete suhtes kohaldatakse. 8
Table 1 – Legal provisions applicable to staff and Members of the EU institutions 9 STAFF MEMBERS Parliament Council Commission Parliament Council Commission Article 298 Treaty of the Functioning of the European Union (TFEU): The European Parliament and the Council establish provisions for an open, efficient and independent European administration. 
Tabel 1. ELi institutsioonide töötajate ja liikmete suhtes kohaldatavad õigusnormide sätted 9 TÖÖTAJAD LIIKMED Parlament Nõukogu Komisjon Parlament Nõukogu Komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298: Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad sätted avatud, tõhusa ja sõltumatu Euroopa halduse kohta.
Articles 6 and 7 of the Act concerning the election of the Members of the European Parliament (MEPs) Article 339 TFEU also applicable to the Parliament National rules Article 339 TFEU also applicable to Council (not only at ministerial, but also national civil servant level) Article 17 of the Treaty of the European Union (TEU): Obligation of total independence for Commissioners (note: the report concerns ethical behaviour of persons, not of the institutions as such) Article 245 of the TFEU: independence; obligations arising from the function; obligations continuing after the end of mandate Article 339 of the TFEU on the duty not to disclose information of the kind covered by the obligation of professional secrecy Staff Regulations (Articles 11-22c)4 4 For staff members who are not officials, similar requirements are set out in the Conditions of Employment of Other Servants (CEOS). 
Euroopa Parlamendi liikmete (parlamendi-liikmed) valimist käsitleva akti artiklid 6 ja 7 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 339, mida kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi suhtes Riigisisesed eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 339, mida kohaldatakse ka nõukogu suhtes (mitte ainult ministrite, vaid ka riigiteenistujate tasandil) Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikkel 17: Volinike täieliku sõltumatuse kohustus (märkus: aruanne käsitleb isikute, mitte institutsioonide kui selliste eetilist käitumist) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 245: sõltumatus; ametist tulenevad kohustused; kohustused, mis jätkuvad pärast volituste lõppemist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 339; kohustus mitte avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni Personalieeskirjad (artiklid 11–22c)4 4 Nendele töötajatele, kes ei ole ametnikud, on sarnased nõuded kehtestatud liidu muude teenistujate teenistustingimustes.
The institutions further detail these provisions by adopting more specific implementing rules. 
Institutsioonid täpsustavad neid sätteid konkreetsemate rakenduseeskirjade vastuvõtmise teel.
LEGAL REQUIREMENTS 
Õiguslikud nõuded
Source: European Court of Auditors (ECA). 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
TOOLS AND PROCEDURES LEGAL REQUIREMENTS 
VAHENDID JA MENETLUSED Õiguslikud nõuded
12 As well as setting out the required conduct of both staff and Members, the legal framework provides tools and procedures for detecting and addressing any deviation from such standards, thus helping to ensure that legal ethical requirements are being adhered to. 
12 Lisaks töötajatele ja liikmetele käitumisnõuete ettekirjutamisele sätestab õigusraamistik vahendid ja menetlused asjaomastest standarditest kõrvalekaldumiste tuvastamiseks ja nendega tegelemiseks, aidates seega tagada õiguslike eetikanõuete järgimise.
For the purposes of this audit, “ethical framework” refers firstly to ethical legal requirements, and secondly to procedures, enforcement tools, guidance and communication that help to ensure that legal requirements are adhered to. 
Käesoleva auditi kontekstis peetakse eetikaraamistiku all silmas esiteks õiguslikke eetikanõudeid ning teiseks menetlusi, täitmise tagamise vahendeid, suuniseid ja teavitustööd, mis aitavad tagada õiguslikest nõuetest kinnipidamise.
13 There is a growing recognition of the importance of the “soft”, cultural aspects of ethics, which are seen often as a more efficient way of achieving high ethical standards. 
13 Eetika nn pehmeid, kultuurilisi aspekte peetakse üha tähtsamaks, kuna neid loetakse sageli üheks tõhusamaks viisiks, kuidas saavutada kõrgeid eetikastandardeid.
These elements are: o promotion of ethical culture; o integrity leadership; o appraisal system that supports accountability and ethical behaviour; o support of an open organisational culture. 11 
Need aspektid on o eetikakultuuri edendamine; o eeskujulik usaldusväärsus; o vastutust ja eetilist käitumist toetav hindamissüsteem; o avatud organisatsioonikultuuri toetamine. 11
Audit scope and approach 14 We assessed whether the ethical frameworks of audited EU institutions were well established. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 14 Hindasime, kas auditeeritud ELi institutsioonides on eetikaraamistikud täiel määral kasutust leidnud.
Our audit covered all the levels of staff and Members of the following institutions: the European Parliament (Parliament), the Council of the European Union and the European Council (Council) and the Commission. 
Audit hõlmas järgmiste institutsioonide kõikide tasandite töötajaid ja liikmeid: Euroopa Parlament ( edaspidi „parlament“), Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu (edaspidi „nõukogu“) ning komisjon.
15 This is the first time that the Court audited the ethical frameworks of the Parliament, of the Council and of the Commission. 
15 Kontrollikoja jaoks on tegemist parlamendi, nõukogu ja komisjoni eetikaraamistike esmakordse auditeerimisega.
This audit is in line with the Court’s 2018-2020 strategic goal to contribute to fostering trust in the EU. 
Käesolev audit on kooskõlas kontrollikoja 2018.–2020. aasta strateegilise eesmärgiga aidata suurendada usaldust ELi vastu.
The Parliament, the Council and the Commission have been selected as they are the three main EU institutions involved in making EU legislation and have a significant number of staff. 
Parlament, nõukogu ja komisjon kaasati valimisse sellepärast, et need on kolm peamist ELi institutsiooni, kes on seotud ELi õigusloomega, ning kuna seal töötab suur hulk inimesi.
Analysing their ethical framework provides best opportunities for comparative analysis. 
Nende eetikaraamistiku analüüsimine annab kõige parema aluse võrdlevaks analüüsiks.
16 To assess whether the ethical frameworks of the Parliament, Council and Commission were established well, we: (i) examined these institutions’ legal ethical requirements for staff and Members, and their procedures for enforcing them; and (ii) assessed awareness of the ethical framework among staff of the audited. 
16 Selleks et hinnata, kas parlamendis, nõukogus ja komisjonis on eetikaraamistikud täiel määral kasutust leidnud, tegime järgmist: i) uurisime nende institutsioonide töötajatele ja liikmetele kehtivaid õiguslikke eetikanõudeid ja asjaomaste nõuete täitmist tagavaid menetlusi ning ii) hindasime auditeeritud institutsioonide töötajate teadlikkust eetikaraamistikust.
We did not look at how the ethical frameworks had been implemented. 
Me ei vaadelnud seda, kuidas eetikaraamistikke rakendati.
17 For the Commission, the largest institution, we gained an understanding of the general requirements and procedures in place from the DG of the Human Resources and Security (DG HR). 
17 Suurima institutsiooni ehk komisjoni puhul saadi üldistest nõuetest ja kehtestatud menetlustest ülevaade personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi (DG HR) abil.
We focused on the specific rules applicable within the following DGs managing a significant share of EU budget or having an important role in proposing or monitoring the application of EU law: Agricultural and Rural Development (DG AGRI), Competition (DG COMP), Energy (DG ENER), Research and Innovation (DG RTD) and Secretariat-General (SG). 
Keskendusime konkreetsetele eeskirjadele, mida kohaldati järgmistes peadirektoraatides, mis haldavad märkimisväärset osa ELi eelarvest või millel on oluline roll ELi õigusaktide kavandamises või kohaldamise jälgimises: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (DG AGRI), konkurentsi peadirektoraat (DG COMP), energeetika peadirektoraat (DG ENER), teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat (DG RTD) ja peasekretariaat (SG).
18 For the audited institutions, we assessed in particular the requirements and procedures for the issues set out below: o gifts and entertainment (see Annex I — Part A), o outside activities or assignments (see Annex I — Part B), o Conflict of Interest (CoI) upon recruitment, ad-hoc CoI and CoI in relation to spouse’s activities (see Annex I — Part C), 12 
18 Auditeeritud institutsioonide puhul hindasime eelkõige järgmiste küsimustega seotud nõudeid ja menetlusi: o kingitused ja meelelahutus (vt I lisa osa A), o töövälised tegevused või lähetused (vt I lisa osa B), 12
o post-EU employment and mandate (see Annex I — Part D), o anti-harassment (see Annex I — Part E), and o whistleblowing (see Annex I — Part F). 
13 o huvide konflikt värbamisel, ajutine huvide konflikt ja huvide konflikt seoses abikaasa tegevusega (vt I lisa osa C), o töötamine ja mandaat pärast ELi institutsioonis töötamist (vt I lisa osa D), o ahistamisvastane võitlus (vt I lisa osa E) ning o rikkumisest teatamine (vt I lisa osa F).
19 We also examined the procedures for administrative inquiries, and the disciplinary proceedings for staff. 
19 uurisime ka haldusjuurdluste menetlusi ja töötajate distsiplinaarmenetlusi.
For the audit to be feasible, we did not assess the transparency and lobbying rules, even though these are linked to the general ethical framework. 
Auditi teostatavuse huvides jätsime hindamata läbipaistvust ja lobitööd käsitlevad eeskirjad, kuigi needki on seotud üldise eetikaraamistikuga.
The CoI procedures in the framework of public procurement also fell outside the scope of our audit as public procurement procedures are subject to the Court’s compliance audits. 
Samuti jäid meie auditi ulatusest välja riigihangetega seonduvad huvide konflikti menetlused, sest riigihankemenetlusi käsitlevad kontrollikoja vastavusauditid.
20 To make an inventory of the ethical frameworks and of the procedures in place for enforcing them, we sent a questionnaire to the audited institutions. 
20 Eetikaraamistike ja nende täitmise tagamiseks kasutatavate menetluste kontrollimiseks saatsime auditeeritud institutsioonidele küsimustiku.
We also analysed internal documents received from the Parliament, the Council and the Commission (DG HR and the other selected DGs). 
Analüüs hõlmas ka parlamendilt, nõukogult ja komisjonilt (personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat ning teised valimisse kaasatud peadirektoraadid) saadud asutusesiseseid dokumente.
We compared the different ethical requirements in force in the various institutions, and assessed how these requirements measured up to the relevant external standards (i.e. OECD, International Labour Organisation and European Agency for Safety and Health at Work principles, guidelines and best practices). 
Võrdlesime eri institutsioonides kehtivaid erinevaid eetikanõudeid ning hindasime neid väljaspool asutusi kehtivate asjakohaste standardite taustal (nt OECD, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti põhimõtted, suunised ja parimad tavad).
Lastly, we reviewed other pertinent reports in the area of ethics, and interviewed staff members of the institutions whose roles involved dealing with the ethical framework. 
Lõpetuseks vaatasime läbi muud asjaomased eetikavaldkonna aruanded ja küsitlesime institutsioonide liikmeid, kelle ülesannete hulka kuulus töö eetikaraamistikuga.
21 The main audit criteria we used for this work were internationally recognised standards developed by the OECD, EU legislation, and the ethical requirements and procedures set out by the institutions. 
21 Peamiste auditikriteeriumidena lähtusime selle töö puhul OECD välja töötatud ja rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest, ELi õigusaktidest ning teiste institutsioonide kehtestatud eetikanõuetest ja -menetlustest.
A comparative analysis of the audited institutions’ ethical frameworks also served as an additional criteria. 
Täiendavaks kriteeriumiks oli auditeeritud institutsioonide eetikaraamistike võrdlev analüüs.
22 To complement these audit sources, we organised an expert panel to discuss characteristics of a coherent and comprehensive ethical framework in public organisations. 
22 Kõnealuste auditiallikate täiendamiseks korraldasime ekspertide rühma arutlusringi, et arutleda avaliku sektori asutuste ühtse ja kõikehõlmava eetikaraamistiku olemuse teemal.
We invited four experts in the field: one representative of the OECD, one from Transparency International, one representative from a Member State’s Supreme Audit Institution, and an academic. 
Kutsusime kokku neli valdkonna eksperti: OECD esindaja, organisatsiooni Transparency International esindaja, ühe liikmesriigi kõrgeima kontrolliasutuse esindaja ja teadlane.
These experts helped us to evaluate specific elements of the ethical frameworks. 
Nimetatud eksperdid aitasid hinnata eetikaraamistike konkreetseid elemente.
23 With the aim of gaining insight into staff awareness of the ethical frameworks and perception of the ethical culture, we carried out a survey of a representative sample of staff in the audited institutions (see Annex II). 13 
23 Selleks et saada aimdust töötajate teadlikkusest eetikaraamistiku ja selle kohta, millisena nad näevad eetikakultuuri, korraldasime auditeeritud institutsioonide töötajatest koostatud esindusliku valimi põhjal küsitluse (vt II lisa).
Observations The audited EU institutions have to large extent adequate ethical frameworks in place Essential elements of ethical frameworks present 24 For the staff of the EU institutions, the primary sources for the ethical framework are the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), the Financial Regulation and Title II, “Rights and obligations of officials”, of the Staff Regulations6 (see Table 1). 
Tähelepanekud Auditeeritud ELi institutsioonides on valdavalt kehtestatud piisavad eetikaraamistikud Eetikaraamistike põhielemendid on paigas 24 ELi institutsioonide töötajate jaoks on eetikaraamistiku esmased allikad Euroopa Liidu toimimise leping ja personalieeskirjade II jaotis „Ametnike õigused ja kohustused“6 (vt tabel 1).