natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Self‐checks: In this report, (i) checks carried out regularly by an operator, in the framework of the daily operation of an urban waste water treatment plant, to monitor the quality of the discharged waste water and the content of the sludge and (ii) checks carried out by industrial installations to monitor the quality of waste water discharged into a public sewage network. 
Ise läbiviidav kontroll: käesolevas aruandes tähendab see i) käitaja poolt asulareoveepuhasti igapäevase töö käigus korrapäraselt läbi viidavat kontrolli, et jälgida puhastisse suunatud vee kvaliteeti ja setete koostist, ii) tööstuskäitise tehtud kontrolli, et jälgida ühiskanalisatsioonivõrku juhitud reovee kvaliteeti.
Sensitive area: A water body must be identified by the Member States as a sensitive area if it falls into one of the following groups: (i) water body or section of water body at risk of eutrophication, (ii) water body intended for the abstraction of drinking water which could contain too big a concentration of nitrate and (iii) areas where more stringent treatment is necessary to fulfil Council directives. 
Tundlik ala: liikmesriik peab liigitama veekogu tundlikuks alaks, kui see kuulub ühte järgnevasse rühma: i) eutrofeerumisest ohustatud veekogu või selle osa; ii) joogiveevõtuks ettenähtud veekogu, mille vesi võib sisaldada liiga palju nitraate; iii) ala, kus nõukogu direktiivide järgimiseks tuleb rakendada põhjalikumat puhastust.
The appropriate designation of sensitive areas is crucial as it dictates the type of waste water treatment that should be put in place to reduce eutrophication inducing agents. 
Tundlike alade õige määratlemine on väga oluline, kuna selle alusel valitakse asjakohane reovee puhastamise viis, mille abil vähendada eutrofeerumist põhjustavate ainete sisaldust.
Glossary 07 Sewage network: Physical infrastructure, including pipes, pumps, screens, channels, etc. used to convey sewage from its origin to the point of eventual treatment or disposal. 
Kanalisatsioonivõrk: füüsiline taristu, mis hõlmab torusid, pumpasid, sõelasid, kanaleid ja muud, mida läheb tarvis reovee juhtimiseks algsest asukohast selle puhastamise või kõrvaldamise kohta.
Total suspended solids (TSS): Quantity of mineral and organic particles suspended in water which can be captured on a porosity filter. 
Mõisted 07 Heljuvainete koguhulk: vees esinevate mineraal-ja orgaaniliste osakeste kogus, mida saab filtriga kinni püüda.
This parameter is also expressed in mg/l. 
Seda väljendatakse ka mg/l-s.
Urban waste water treatment directive (Directive): The Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 aims at protecting the environment from the adverse effects of urban waste water discharges and discharges from certain industrial sectors. 
Asulareovee puhastamise direktiiv: nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ eesmärk on „kaitsta keskkonda asulareovee ja teatavate tööstusvaldkondade reovee kahjuliku mõju eest”.
It requires the collection and treatment of waste water in agglomerations with a population equivalent (p.e.) above 2 000, and more stringent treatment in agglomerations with a p.e. above 10 000 in sensitive areas. 
Sellega nähakse ette reovee kogumine ja puhastamine nende linnastute puhul, mille ie on suurem kui 2000, ja põhjalikum puhastamine tundlikel aladel, kus linnastute ie on suurem kui 10 000.
It also requires that in all agglomerations below 2 000 p.e. where collection systems are in place, appropriate treatment is ensured in case of discharge to fresh water and estuaries. 
Samuti on selles sätestatud, et kõigi linnastute puhul, mille ie on vähem kui 2000 ja mis on varustatud kogumissüsteemidega, tagatakse reovee asjakohane puhastamine selle juhtimise korral magevette ja suudmealadele.
Urban waste water treatment plant: Infrastructure providing a series of treatment processes aiming to reduce the level of pollution of urban agglomeration waste water received to an acceptable level before discharge into the receiving waters. 
Asulareoveepuhasti: erinevaid puhastusprotsesse võimaldav taristu, mille eesmärk on langetada linnastu reovee saaste tase vastuvõetavale tasemele, enne kui see suublasse suunatakse.
Waste water: Any water that has been adversely affected in quality. 
Reovesi: vesi, mille kvaliteeti on negatiivselt mõjutatud.
It is usually conveyed in a sewage network and treated at a wastewater treatment plant. 
Tavaliselt suunatakse see kanalisatsioonivõrku ja puhastatakse reoveepuhastis.
Waste water generated in areas without access to a public sewage network relies on individual systems, such as septic tanks. 
Reovesi, mis on toodetud aladel, millel puudub juurdepääs ühiskanalisatsioonivõrku, kogutakse individuaalsete süsteemidega, nagu settekaevud.
Waste water discharge permit: In the present report, permits issued to dischargers of waste water in accordance with national legal provisions. 
Reovee ärajuhtimise luba: käesolevas aruandes tähistab see riiklike õigussätete alusel väljastatud reovee ärajuhtimise luba.
The permits for waste water treatment plants include inter alia information on the capacity of the plant and the limit values to be respected for a number of parameters and pollutants. 
Reoveepuhasti luba sisaldab muu hulgas teavet puhasti võimsuse kohta ning mitme näitaja ja saasteaine lubatud piirmääru.
Waste water price (tariff): Price of waste water charged to those discharging waste water into a sewage network and/or treatment plant, in other words the users of the waste water treatment service. 
Reovee hind: reovett kanalisatsioonivõrku ja/või puhastisse juhtivate poolte ehk reoveepuhastusteenuse kasutajate makstav reovee hind.
Waste water tariffs can vary for different users (such as households and industrial installations). 
Eri kasutajatele (nagu kodumajapidamised ja tööstuskäitised) võidakse kohaldada erinevat hinda.
Executive summary IThe waste water and sewage sludge from urban agglomerations can affect the quality of Europe’s lakes, rivers, coastal waters, soils and groundwater. 
Kommenteeritud kokkuvõte ILinnastutes tekkiv reovesi ja reoveesetted võivad mõjutada Euroopa järvede, jõgede, rannikuvete, pinnase ja põhjavee kvaliteeti.
As a result the EU has adopted a series of directives and has also co-financed the building of urban waste water treatment plants through the Cohesion Fund and the European Regional Development Fund. 
Seetõttu on EL vastu võtnud mitu direktiivi ja kaasrahastanud linnastute reoveepuhasteid Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu.
II The Court’s audit focused on four Member States in the Danube river basin (the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia). 
II Kontrollikoja audit keskendus neljale liikmesriigile Doonau vesikonnas (Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia).
The Court analysed the progress with regard to the implementation of the urban waste water treatment directive and, for a sample of 28 EU-co-financed waste water treatment plants, the performance in treating waste water, the way of handling sewage sludge produced and the financial sustainability of the infrastructure. 
Kontrollikoda analüüsis asulareovee puhastamise direktiivi rakendamise seisu ning valimisse kuulunud 28 ELi kaasrahastatud reoveepuhasti reovee puhastamise jõudlust, toodetud reoveesetete käitlemise viise ja taristu rahalist jätkusuutlikkust.
08 VThe EU co-financed urban waste water treatment plants examined were mostly complying with the effluent requirements specified in their discharge permits and with those specified by the Directive (when applicable). 
08 VLäbivaadatud asulareoveepuhastid, mida EL kaasrahastas, vastasid enamjaolt reovee ärajuhtimise loas täpsustatud heitvee käitlemise nõuetele ja direktiivi nõuetele (juhul, kui see oli kohaldatav).
However, around one third of the plants are oversized (even when taking into account planned future connections). 
Umbes kolmandik puhastitest on aga liiga suured (isegi arvestades tulevikus kavandatavate liitumiste arvu).
In addition to paying attention to the appropriate size of the plants, the Court recommends that the Commission and the Member States address the issue of storm water overflows as they can negatively impact water quality and that plant operators seize opportunities for saving operational costs. 
Lisaks puhastite asjakohase suuruse arvessevõtmisele soovitab kontrollikoda komisjonil ja liikmesriikidel lahendada valinguvee ülevoolu probleem, kuna see võib vee kvaliteeti halvendada, ning puhastite käitajatel kasutada võimalusi tegevuskulude kokkuhoiuks.
Furthermore, the Court recommends that the Commission assesses the appropriateness of concentration limits of the Directive taking into account the technological improvement made since 1991 when the urban waste water directive was adopted. 
Ühtlasi soovitab kontrollikoda komisjonil hinnata direktiivis sätestatud piirmäärade asjakohasust, võttes arvesse tehnoloogilist arengut, mis on toimunud pärast asulareovee direktiivi vastuvõtmist 1991. aastal.
VI The waste water treatment plants examined handled the sludge appropriately with the exception of one Member State. 
VI Läbivaadatud reoveepuhastites käideldi reoveesetteid korrakohaselt, kui üks liikmesriik välja arvata.
However, there are not necessarily binding requirements regarding pollutants for all types of use of sludge. 
Puuduvad aga tingimusteta siduvad nõuded reoveesetete kõigi kasutusviiside saasteainete kohta.
The Court recommends that the Commission and Member States set criteria for all types of use and take necessary action to ensure a robust monitoring of pollutants. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada kriteeriumid kõigi kasutusviiside kohta ja võtta vajalikud meetmed saasteainete tõhusaks seireks.
VII The attained degree of financial sustainability of EU co-financed infrastructure was not fully satisfactory. 
VII ELi kaasrahastatud taristu rahaline jätkusuutlikkus ei olnud täiesti rahuldaval tasemel.
The Court recommends that the Commission should encourage Member States to implement a responsible waste water pricing policy with tariffs being not lower than the 4 % affordability level mentioned by the Commission. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil julgustada liikmesriike rakendama vastutustundlikku reovee hinnapoliitikat, et hind ei oleks komisjoni viidatud vastuvõetavast hinnast (4%) madalam.
Further, measures should be taken to ensure that sufficient funds will be available to allow necessary maintenance and renewal. 
Lisaks tuleks võtta meetmeid, et tagada piisavate vahendite olemasolu vajalikeks hooldus-ja uuendustöödeks.
Introduction 09 Background 01 The main aim of EU water policy is to ensure that a sufficient quantity of good quality water is available for people’s needs and for the environment throughout the EU. 
Sissejuhatus 09 Taust 01 ELi veepoliitika peamine eesmärk on tagada kogu ELis piisava koguse kvaliteetse vee olemasolu, mis kataks inimeste ja keskkonna vajadused.
Water pollution is one of the main environmental worries expressed by EU citizens. 
Veereostus on ELi kodanike jaoks üks peamisi keskkonnaprobleeme.
02 This report focuses on the Danube river basin which is Europe’s largest river basin (801 463 km2) and touches 19 countries. 
02 Käesolevas aruandes keskendutakse Doonau vesikonnale, mis on Euroopa suurim vesikond (801 463 km2) ja hõlmab 19 riiki.
It is vulnerable to water pollution coming from various sources. 
See on vastuvõtlik mitmesugustest allikatest pärit reostusele.
03 One of the sources of water pollution is the emission of partially treated or untreated waste water from agglomerations. 
03 Üks veereostuse allikaid on linnastutest pärit osaliselt puhastatud või puhastamata reovesi.
The 1991 urban waste water treatment directive1 requires Member States to ensure by a certain deadline that agglomerations are provided with collection systems for urban waste water and that the collected waste water is subject to appropriate treatment. 
1991. aasta asulareovee puhastamise direktiiviga1 nõutakse liikmesriikidelt selle tagamist, et teatud tähtajaks oleksid linnastud varustatud asulareovee kogumissüsteemidega ja et kogutud reovett puhastataks nõuetekohaselt.
04 Sewage sludge produced by urban waste water treatment plants can be harmful to water and soil, mainly due to the content of heavy metals in the sludge. 
04 Asulareoveepuhastite toodetud reoveesetted võivad olla veele ja mullale ohtlikud peamiselt raskmetallide sisalduse tõttu.
Therefore the disposal of sludge into surface waters is no longer allowed and the urban waste water treatment directive provides for the reuse of sludge. 
Seetõttu ei ole reoveesetete juhtimine pinnavette enam lubatud ja asulareovee puhastamise direktiiv näeb ette reoveesetete korduskasuta-mist.
The application of sewage sludge on agricultural soil2 is regulated by the sewage sludge directive3 which specifies rules for the sampling and analysis of sludge and soil and sets limits for concentrations and maximum annual quantities of heavy metals which may be introduced into soil. 
Reoveesetete kasutamist põllu-majandusmaal2 reguleerib reoveesetete direktiiv3, milles määratakse kindlaks reoveesetete ja pinnase proovivõtu ja analüüsi eeskirjad ning raskmetallide kontsentratsiooni piirmäärad ja maksimaalsed aastased kogused, mida on lubatud pinnasesse viia.
05 A brief overview of the process of waste water treatment and sludge disposal is provided in Annex I. 06 The water framework directive’s4 main objective is to achieve good surface water and groundwater status by 2015. 
05 Lühike ülevaade reovee puhastamise ja reoveesetete kõrvaldamise protsessist on toodud I lisas. 06 Veepoliitika raamdirektiivi4 peamine eesmärk on saavutada 2015. aastaks hea pinnavee ja põhjavee seisund.
The key tool for implementing the Directive is the river basin management plan. 
Direktiivi rakendamise peamiseks vahendiks on vesikonna majandamiskava.
By 2009, each Member State had to produce river basin management plans including a programme of measures for each river basin district within its territory5. 
2009. aastaks pidi iga liikmesriik esitama vesikonna majandamiskava, mis sisaldab meetmete kava kõigi tema territooriumil asuvate vesikondade kohta5.
This programme had to include inter alia the measures required to implement EU legislation for the protection of water (such as the urban waste water treatment directive). 
Muu hulgas tuli kavas täpsustada ELi veekaitsealaste õigusaktide (nagu asulareovee puhastamise direktiiv) rakendamiseks vajalikud meetmed.
07 The 2013 General Union Environment Action Programme to 20206 requires a reduction of nitrogen and phosphorus emissions, including those from urban and industrial waste water and from fertiliser use. 
07 2013. aasta liidu üldises keskkonna te-gevusprogrammis6 nõutakse muu hulgas linna-ja tööstusreoveest pärineva ning väetiste kasutamisest põhjustatud lämmastiku-ja fosforiheite vähendamist.
Equally, the 2012 Blueprint7 to safeguard Europe’s water resources identifies as necessary action the improvement of compliance rates on waste water treatment through long-term investment planning. 
Ka Euroopa veevarude kaitse 2012. aasta tegevuskavas7 nähakse vajaliku meetmena ette reovee puhastamise nõuetele vastavuse parandamine pikaajalise investeerimiskava abil.
1 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 40). 
1 Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).
2 Soil pollution can lead to water pollution either through leakage of pollutants into groundwater or through run-off. 
2 Pinnasereostus võib viia veereostuseni kas saasteainete lekkimisega põhjavette või äravoolu teel.
3 Council Directive 86/278/EEC of 12 June 1986 on the protection of the environment, and in particular of the soil, when sewage sludge is used in agriculture (OJ L 181, 4.7.1986, p. 6). 
3 Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).
4 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1). 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
5 When Member States contain parts of different river basins within their territory (e.g. the Czech Republic has parts of the Danube river basin as well as parts of the basins of the Oder and Elbe rivers), plans were required to be established for each of the parts (basin districts). 
5 Kui liikmesriigi territooriumil asub mitu vesikonda (näiteks Tšehhi Vabariigi territooriumil asuvad osaliselt nii Doonau, Oderi kui ka Elbe vesikonnad), tuli kava koostada iga vesikonna osa kohta.
6 Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013 on a General Union Environment Action Programme to 2020 ‘Living well, within the limits of our planet’ (OJ L 354, 28.12.2013, p. 171). 
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1386/2013/EL, 20. november 2013, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires” (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).
7 COM(2012) 673 final of 14 November 2012. 
7 COM(2012) 673 final, 14. november 2012.
Introduction 10 EU co‐financing of waste water‐related infrastructure 08 Costs for the construction, upgrades and modernisation of waste water treatment plants and sewage networks are eligible for EU co-financing from the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Sissejuhatus 10 Reoveega seotud taristu ELi-poolne kaasrahastamine 08 Reoveepuhastite ja kanalisatsioonivõrkude ehitus-, uuendamis-ja mo-derniseerimiskulusid kaasrahastab EL Euroopa Regionaalarengu Fondist ning Ühtekuuluvusfondist.
The European Agricultural Fund for Rural Development can also provide co-financing when rural areas are concerned. 
Maapiirkondade puhul võib kulusid kaasrahastada ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajan-dusfondist.
For the Member States that joined the EU in 2004 and 2007 funds were available from 2000 till the date of accession under the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA). 
Liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal, eraldati vahendeid alates 2000. aastast kuni ühinemiskuupäevani ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendist (ISPA).
ISPA projects became Cohesion Fund projects on the accession of these Member States. 
Nende riikide ELiga ühinemisel said ISPA projektidest Ühtekuuluvusfondi projektid.
09 The EU funds allocated to waste water infrastructure under the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund were approximately 12.9 billion euros for the 2000–06 programme period and 14.6 billion euros for the 2007–13 programme period. 
09 ELi poolt Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist reoveetaristule eraldatud vahendite summa oli programmiperioodil 2000–2006 ligikaudu 12,9 miljardit eurot ja programmiperioodil 2007–2013 14,6 miljardit eurot.
10 Co-financed infrastructure projects (see Box 1) are implemented under shared management, with the Commission bearing the ultimate responsibility for the implementation of the EU budget8. 
10 Kaasrahastatavaid taristuprojekte (vt 1. selgitus) viiakse ellu koostöös liikmesriikidega, kusjuures komisjonil on lõplik vastutus ELi eelarve täitmise eest8.
During the 2000–06 programme period, in addition to the approval of operational programmes, the Commission approved the applications submitted by Member States for European Regional Development Fund projects whose total cost exceeded 50 million euros, for all Cohesion Fund and ISPA projects. 
Programmiperioodil 2000–2006 kiitis komisjon lisaks rakenduskavadele heaks ka kõik Ühtekuuluvusfondi ja ISPA projektide jaoks esitatud liikmesriikide taotlused, samuti need Euroopa Regionaalarengu Fondi projektide taotlused, mille kogumaksumus ületas 50 miljonit eurot.
For the 2007–13 programme period, apart from the approval of programmes, only ‘major projects’ (i.e. those costing more than 50 million euros) had to be approved by the Commission9. 
Programmiperioodil 2007–2013 pidi komisjon lisaks rakenduskavadele heaks kiitma ainult suurprojektid, st sellised projektid, mille maksumus on üle 50 miljoni euro9.
The decision to co-finance a project establishes the grant amount (rate of assistance) and the conditions for funding which must be satisfied. 
Projekti kaasrahastamise otsuses määratakse kindlaks toetuse määr ja väljamaksmise tingimused.
8 Article 17(1) Treaty on European Union and Article 317 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
8 Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõige 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317.
9 From 1 January 2007 to 25 June 2010 the amount was 25 million euros in the case of environment-related projects. 
9 Keskkonnaga seotud projektide puhul oli see summa 1. jaanuarist 2007 kuni 25. juunini 2010 25 miljonit eurot.
Introduction 11 Example of a co‐financed project visited by the Court Picture 1 — Waste water treatment plant (Hungary–Zalaegerszeg) Source: ECA. 
Sissejuhatus 11 Näide kontrollikoja külastatud kaasrahastatud projektist 1. foto. Reoveepuhasti (Ungari, Zalaegerszeg) Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
In Hungary, one project consisted (i) of constructing a new sewage network in certain areas of the agglomeration and extending the existing sewage network in other areas, (ii) of upgrading the urban waste water treatment plant to ensure nutrient removal and (iii) of providing a new sludge treatment facility. 
Ungaris koosnes üks projekt i) uue kanalisatsioonivõrgu ehitamisest linnastu teatud piirkondadesse ja olemasoleva kanalisatsioonivõrgu laiendamisest teistes piirkondades, ii) asulareoveepuhasti uuen-damisest, et tagada selle toitainete eemaldamise võime, ja iii) uue reoveesetete puhasti ehitamisest.
The project was approved by the Commission in December 2004 and entered into operation in December 2011. 
Komisjon kiitis projekti heaks 2004. aasta detsembris ja seda hakati ellu viima 2011. aasta detsembris.
The total expenditure incurred for this project was 48.3 million euros, of which the EU grant was 36.2 million euros. 
Projekti kogumaksumus oli 48,3 miljonit eurot, millest ELi toetus oli 36,2 miljonit eurot.
11 Two directorates-general of the Commission have a significant role in the area of waste water treatment: (a) The Directorate-General for Environment is responsible for EU environmental policy in the field of water including waste water treatment. 
11 Reovee puhastamise valdkonnas mängivad olulist rolli kaks komisjoni peadirektoraati: a) keskkonna peadirektoraat vastutab ELi keskkonnapoliitika eest vee, sh reovee puhastamise valdkonnas.
It is required to monitor the implementation of the related legislation (such as the deadlines for the achievement of the objectives of the urban waste water treatment directive) and also to launch infringement procedures when required. 
Tema ülesanne on jälgida asjakohaste õigusaktide rakendamist (näiteks asulareovee puhastamise direktiivi eesmärkide tähtajaline täitmine) ja algatada vajaduse korral rikkumismenetlus.
It is consulted by the Directorate-General for Regional and Urban Policy when examining the quality of operational programme proposals. 
Rakenduskavade ettepanekute läbivaatamisel konsulteerib peadirektoraadiga regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat.
It is also consulted in the appraisal phase of ‘major projects’ and Cohesion Fund projects; (b) The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for the EU budget in the area of regional policy under which waste water-related projects can be co-financed. Box 1 
Samuti konsulteeritakse peadirektoraadiga suurprojektide ja Ühtekuuluvusfondi projektide hindamise etapis; b) regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat vastutab regionaalpoliitika valdkonnas ELi eelarve selle osa eest, millest võib kaasrahastada reoveega seotud projekte. 1. selgitus