natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
7 Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
8 SUMMARY I. The seventh framework programme for research, technological development and demonstration activities is one of the Union’s key instruments for funding research and is the EU’s contribution to the Europe 2020 strategy. 
8 KOKKUVÕTE I. Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm on Euroopa Liidu üks peamisi vahendeid teadusuuringute rahastamiseks ning see on ELi panus strateegiasse „Euroopa 2020”.
It aims to strengthen industrial competitiveness and to meet the research needs of other Union pol icies, thereby contributing to the creation of a knowledge-based society. 
Selle eesmärk on suurendada tööstuse konkurentsivõimet ja täita teiste liidu poliitikavaldkondade teadusuuringutealaseid vajadusi, aidates seeläbi kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele.
It covers the period 2007–13 and its total budget amounts to more than 50 billion euro. 
See hõlmab ajavahemikku 2007–2013 ja selle kogueelarve on rohkem kui 50 miljardit eurot.
The vast majority of the budget is spent by the Commission directorates-general or its executive agencies in the form of grants to final beneficiaries (see paragraphs 1 to 13). 
Valdava enamiku eelarvest kulutavad komisjoni peadirektoraadid või selle rakendusasutused toetuste vormis lõplikele toetusesaajatele (vt punktid 1–13).
In order to examine whether the Commission has ensured efficient implementation of FP7, the Court’s audit addressed the following questions (see paragraphs 14 to 16): (a) Have the rules for participation allowed efficient implementation of fp7? (b) Has the Commission succeeded in streamlining the FP7 processes without compromising the quality of spending? (c) Did the Commission manage well the setting up of new instruments? 
Selleks et uurida, kas komisjon on taganud seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise, on kontrollikoda käsitlenud alljärgnevaid küsimusi (vt punktid 14–16): a) Kas osalemiseeskirjad on võimaldanud seitsmenda raamprogrammi tõhusat rakendamist? b) Kas komisjonil on õnnestunud lihtsustada seitsmenda raamprogrammi protsesse, tegemata seejuures järeleandmisi kulutuste kvaliteedi osas? c) Kas komisjon sai uute vahendite kehtestamisega hästi hakkama?
Over the course of FP7 the Commission has introduced a number of changes which have simplified the rules for participation. 
Seitsmenda raamprogrammi ajal on komisjon juurutanud mitu muudatust, mis on osalemiseeskirju lihtsustanud.
In particular, the Commission has rationalised the requirements and improved its guidance documents for beneficiaries in a satisfactory manner. 
Eelkõige on komisjon rahuldavalt lihtsustanud nõudeid ja parandanud toetusesaajatele mõeldud suunisdokumente.
The Commission has been able to align FP7 provisions with beneficiaries’ practices in some cases but more needs to be done in the future. 
Mõnel juhul on komisjon suutnud viia seitsmenda raamprogrammi sätted kooskõlla toetusesaajate tavadega, ent tulevikus peab tegema veelgi enam.
The establishment of the Research Clearing Committee is a step in the right direction to tackle these inconsistencies; however the mechanisms for identification of diverging practices are weak (see paragraphs 17 to 44). 
Teadustegevuse selgituskomitee asutamine on samm õiges suunas nende ebakõladega tegelemiseks.
The Commission’s processes are geared to ensuring that funding is invested in high-quality research; however, there has been less focus on efficiency. 
Komisjoni protsesside eesmärk on tagada, et rahalisi vahendeid investeeritakse kvaliteetsetesse teadus-uuringutesse; kohati pandi aga vähe rõhku tõhususele.
The audit found that: (a) the Commission’s management of FP7 processes is strong in three out of five areas, i.e. process design, improvement activities and management information, but less so as regards tools and resources. 
Auditis leiti, et: a) komisjoni seitsmenda raamprogrammi protsesside juhtimine on tugev kolmes valdkonnas viiest, st protsesside loomise, parendustegevuse ja juhtimisteabe valdkonnas, kuid nõrgem vahendite ja rahaliste vahendite valdkonnas.
The existing tools do not allow efficient implementation and there are indications that too many staff resources are used for the implementation of certain themes under the Cooperation Specific Programme at the expense of other themes (see paragraphs 45 to 55). (b) whilst processing times have shortened over the course of FP7, they have only approached 9 months in 2012. 
Olemasolevad vahendid ei võimalda tõhusat rakendamist ning on märke sellest, et teatavate teemavaldkondade rakendamiseks eriprogrammi „Koostöö” raames kasutatakse liiga palju personaliressursse teiste teemavaldkondade arvelt (vt punktid 45–55); b) kuigi menetlemiseks kuluvat aega on seitsmenda raamprogrammi jooksul lühendatud, on see alles 2012. aastal vähenenud üheksa kuuni.
The audit has highlighted good practices to further shorten time to grant. 
Auditis loetletakse häid tavasid selle kohta, kuidas toetuste määramisele kuluvat aega veelgi lühendada.
Management attention to this problem and the existence of an environment which allows for the effective sharing of good practices are key (see paragraphs 56 to 66). (c) the quality controls on the selection and follow-up of the projects are functioning well. 
Kõige olulisem on see, et juhtkond pöörab sellele probleemile tähelepanu, ja sellise keskkonna olemasolu, mis võimaldab heade tavade tõhusat jagamist (vt punktid 56–66); c) projektide valimise ja järelmeetmete kvaliteedikontrollid toimivad hästi.
However the FP7 financial control model does not sufficiently take into account the risk of errors. 
Seitsmenda raamprogrammi finantskontrolli mudelis ei võeta aga vigade tekkimise riski piisaval määral arvesse.
This means that low-risk FP7 beneficiaries are subject to too many controls (see paragraphs 67 to 83). 
See tähendab, et seitsmenda raamprogrammi madala riskiga toetusesaajaid kontrollitakse liiga palju (vt punktid 67–83).
V. The Court’s examination of the Risk Sharing Finance Facility and the joint technology initiatives showed that both instruments have met the needs for which they were created. 
V. Kontrollikoda vaatles riskijagamisrahastut ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi ning leidis, et mõlemad vahendid on täitnud need vajadused, mille jaoks nad loodi.
They have been successful in attracting specific groups of beneficiaries such as SMEs. 
Need vahendid on edukalt suutnud ligi meelitada konkreetseid toetusesaajate rühmi, näiteks VKEsid.
However the implementation of joint technology initiatives has suffered from an overly complex legal framework and the Commission has not sufficiently demonstrated that funding provided by the Risk Sharing Finance Facility leads to investments above the level that beneficiaries would have undertaken without public money (see paragraphs 84 to 97). 
Ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamine on siiski kannatanud liiga keerulise õigusraamistiku tõttu ning komisjon ei ole suutnud küllaldaselt näidata, et riskijagamisrahastu rahastamisega kaasnevad investeeringud, mida toetusesaajad ei oleks teinud ilma avaliku sektori vahenditeta (vt punktid 84–97).
On the basis of these observations, the Court makes a number of recommendations addressed mainly to the Commission (see paragraphs 98 to 103): (a) With regard to the rules for participation, the Commission should make further efforts to ensure that beneficiaries’ practices can be used in Horizon 2020 and manage FP7 in a more consistent manner. (b) To strengthen process management, the Commission should deploy IT tools which will integrate all functionalities and it should examine the imbalances in staff workload. (c) To reduce processing times, the Commission should make sure that the processes are automated and implemented consistently across its services. (d) The Commission should make its control activities before and after payment more risk-driven, so as to better focus its control effort. (e) The budgetary authorities and the Commission should bring the legal framework of the joint technology initiatives more into line with their staff complement. 
Nende tähelepanekute põhjal annab kontrollikoda mitu soovitust, mis on peamiselt komisjonile suunatud (vt punktid 98–103): a) osalemiseeskirjadega seoses peaks komisjon võtma edasisi meetmeid selleks, et toetusesaajate tavad leiaksid kasutamist programmis „Horisont 2020”. Ka peaks komisjon olema seitsmenda raamprogrammi juhtimisel järjepidevam; b) protsessijuhtimise tugevdamiseks peaks komisjon kasutama IT-vahendeid, mis integreerivad kõik funktsionaalsused, ning samuti tuleks uurida personali ebaühtlast töökoormust; c) menetlemisaja lühendamiseks peaks komisjon veenduma, et protsessid toimuvad automaatselt ja neid rakendatakse järjepidevalt kõikides talitustes; d) oma kontrollitegevuse paremaks koondamiseks peaks komisjoni poolt enne ja pärast väljamakset tehtavad kontrollid olema rohkem riskipõhised ning e) eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon peaksid ühiste tehnoloogiaalgatuste õigusraamistiku viima paremasse kooskõlla oma töötajaskonnaga.
To maximise the impact of the Risk Sharing Finance Facility, the Commission should improve its targeting of those beneficiaries which have limited access to finance. 
Riskijagamisrahastu mõju maksimumini viimiseks peaks komisjon parandama oma menetlusi, et pöörata rohkem tähelepanu nendele toetusesaajatele, kellel on rahastamisele piiratud juurdepääs.
9 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
9 Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
10 INTRODUCTION BACKGROUND INFORMATION 1. 
10 SISSEJUHATUS TAUSTTEAVE 1.
The seventh framework programme for research, technological development and demonstration activities (FP7) represents one of the Union’s key instruments for funding research and is its contribution to the Europe 2020 strategy. 
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) on liidu üks peamisi vahendeid teadusuuringute rahastamiseks ning ühtlasi ka ELi panus strateegiasse „Euroopa 2020”.
It aims to strengthen industrial competitiveness and to meet the research needs of other Union policies1 thereby contributing to the creation of a knowledge-based society, building on a European Research Area and complementing activities at national and regional level2. 
Raamprogrammi eesmärk on suurendada tööstuse konkurentsivõimet ja täita teiste liidu poliitikavaldkondade teadusuuringutealaseid vajadusi1, aidates seeläbi kaasa Euroopa teadusruu-mil põhineva teadmistepõhise ühiskonna loomisele ning riigi ja piirkonna tasandi tegevuste vastastikusele täiendavusele2.
FP7 is made up of several funding schemes grouped into four specific programmes (see Figure 1), which are designed to support research-related activities including basic and applied research and educational and innovation activities. 
Seitsmes raamprogramm koosneb mitmest rahastamisskeemist, mis on jagatud nelja eriprogrammi (vt joonis 1), mille eesmärk on toetada teadusuuringutega seotud tegevusi, sealhulgas alus-ja rakendusuuringud ning haridus-ja innovatsioonitegevused.
FP7 provides more than 50 billion euro3 in support of these activities in the 2007–13 period. 
Seitsmendast raamprogrammist antakse rohkem kui 50 miljardit eurot3 nende tegevuste toetamiseks ajavahemikul 2007–2013.
Most of the funds are spent on grants to final beneficiaries in the Member States as well as beyond the EU. 
Suurem osa rahalistest vahenditest kulutatakse lõplikele toetusesaajatele toetuste andmiseks nii liikmesriikides kui ka väljaspool ELi.
The activities to be funded by the grants are determined on the basis of competitive calls for proposals. 
Toetustega rahastatavad tegevused määratakse kindlaks projektikonkursside alusel.
The beneficiaries usually work as consortia of partners on the basis of grant agreements with the Commission. 
Toetusesaajad töötavad tavaliselt partnerite kontsortsiumina komisjoniga sõlmitud toetuslepingute alusel.
1 Such as sustainable development, climate change, energy, transport, public health, information technologies and biotechnology. 
1 Nagu näiteks jätkusuutlik areng, kliimamuutus, energeetika, transport, rahvatervis, infotehnoloogia ja biotehnoloogia.
2 Annex I to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), I lisa (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).
3 This amount does not include the FP7 Euratom budget, which will provide an additional 5,3 billion euro over the same period. 
3 JOONIS 1 SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI EELARVE AASTATEL 2007–2013 (MILJARDITES EURODES) Summa ei sisalda seitsmenda raamprogrammi Euratomi eelarvet, mille kaudu eraldatakse sama perioodi jooksul täiendavad 5,3 miljardit eurot.
FIGURE 1 FP7 BUDGET 2007–13 (IN BILLION EURO) Environment 1,9 Space 1,4 Security 1,4 RSFF 1,0 Socio-economic sciences and the humanities 0,6 Agriculture and biotechnology (KBBE) 1,9 Energy 2,4 Nanosciences and technologies (NMP) 3,5 Transport 4,2 Joint technology initiatives 3,1 Note: Dashed border lines indicate instruments which were newly introduced in FP7. 
Keskkond 1,9 Kosmos 1,4 Julgeolek 1,4 RSFF 1,0 Sotsiaalmajandus-ja humanitaarteadused 0,6 Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia 1,9 Energeetika 2,4 Nanoteadus ja tehnoloogia (NMP) 3,5 Transport 4,2 Ühised tehnoloogiaalgatused 3,1 NB!
Capacities 4,1 Ideas 7,4 Cooperation 32,4 Health 6,1 People 4,8 TOTAL 50,5 JRC* 1,7 Information and communication technologies 9,1 * A dedicated specific programme supports the non-nuclear activities of the Joint Research Centre, which is a directorate-general directly carrying out research activities for the Commission. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Katkendlikud piirjooned tähistavad vahendeid, mis on seitsmendasse raamprogrammi hiljuti kaasatud. * Spetsiaalsest eriprogrammist toetatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaga mitteseotud tegevusi; Teadusuuringute Ühiskeskus on peadirektoraat, mis viib komisjoni nimel läbi teadusuuringuid. Eriprogramm „Võimekus” 4,1 Eriprogramm „Ideed” 7,4 Eriprogramm „Koostöö” 32,4 Tervis 6,1 KOKKU 50,5 Eriprogramm „Inimesed” 4,8 Teadusuuringute Ühiskeskus* 1,7 Info-ja kommunikatsioonitehnoloogiad 9,1 Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
FP7 is a complex programme for funding research. 
Seitsmes raaprogramm on keeruline programm teadusuuringute rahastamiseks.
Its annual budget increases year-on-year and is expected to approach 11 billion euro in 2013. 
Selle aastaeelarve suureneb igal aastal ja moodustab 2013. aastal eeldatavasti 11 miljardit eurot.
This, together with the distinctive characteristics of FP7 (see Box 1), makes it one of the largest single research programmes in the world. 
Eelarve maht koos seitsmenda raamprogrammi eriomadustega (vt 1. selgitus) teeb sellest maailma ühe suurema ühtse teadusuuringute programmi.
These characteristics have a direct impact on the way FP7 has to be managed. 
Nendel omadustel on otsene mõju sellele, kuidas seitsmendat raamprogrammi tuleks juhtida.
For instance, due to the transnational nature of FP7 and the combination of academic and industrial entities in individual projects, participants within the same consortium may be subject to different tax, legal, accounting or financial rules. 
Näiteks võivad seitsmenda raamprogrammi piiriülese olemuse ja üksikutes projektides osalevate akadeemiliste ja tööstusüksuste kombinatsiooni tõttu kehtida samas konsortsiumis osalejatele erinevad maksu-, õiguslikud, aruandlus-või finantseeskirjad.
The FP7 rules thus have to be sufficiently flexible to accommodate these differences and at the same time be precise enough to avoid misinterpretations. 
Seega peavad seitsmenda raamprogrammi eeskirjad olema piisavalt paindlikud, et kohaneda nende erinevustega, ja olema samal ajal piisavalt täpsed, et vältida väärtõlgendusi.
The rules of the national research funding schemes only need to take into account relevant national legislation. 
Riiklikud teadusuuringute rahastamisskeemid peavad arvesse võtma üksnes asjaomaseid siseriiklikke õigusakte. 11 1.
11 BOX 1 CHARACTERISTICS OF FP7 FP7 serves beneficiaries from all EU Member States, associated and accession countries (144) as well as international cooperation partner countries. 
SELGITUS SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI OMADUSED Seitsmendast raamprogrammist toetatakse kõigist ELi liikmesriikidest, seotud ja ühinevatest riikidest (144) ja rahvusvahelise koostöö partnerriikidest pärit toetusesaajaid.
It is managed by 19 independent entities: eight Commission services (six directorates-general and two executive agencies), the European Investment Bank, five joint technology initiatives and five Article 185 initiatives5. 
Seda juhivad 19 sõltumatut üksust: kaheksa komisjoni talitust (kuus peadirektoraati ja kaks rakendusasutust), Euroopa Investeerimispank, viis ühist tehnoloogiaalgatust ja viis artikli 185 algatust5.
In the eight Commission services, more than 2 500 staff members are employed to implement FP7. 
Kaheksas komisjoni talituses on seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks tööle võetud rohkem kui 2500 töötajat.
The average EU contribution per project is 1,75 million euro. 
ELi keskmine panus projekti kohta on 1,75 miljonit eurot.
A typical project involves transnational collaboration between five or six participants. 
Tüüpiline projekt hõlmab viie või kuue osaleja piiriülest koostööd.
For collaborative projects, which represent around two thirds of the FP7 budget, the average number of participants is 11. 
Koostööprojektide puhul, mis moodustavad seitsmenda raamprogrammi eelarvest ligikaudu kaks kolmandikku, on keskmine osalejate arv 11.
The consortia in most projects are made up of participants from both the academic world and the private sector. 
Enamiku projektide konsortsiumid hõlmavad osalejaid nii akadeemilistest ringkondadest kui ka erasektorist.
Every year, around 15 000 proposals are evaluated, 2 500 new grant agreements are concluded and around 10 000 payments are made. 
Igal aastal hinnatakse ligikaudu 15 000 rahastamistaotlust, sõlmitakse 2500 uut toetuslepingut ja tehakse ligikaudu 10 000 väljamakset.
The FP7 portfolio consists of around 14 000 grant agreements (2011 figures). 
Seitsmenda raamprogrammi portfell sisaldab umbes 14 000 toetuslepingut (2011. aasta seisuga).
4 Switzerland, Israel, Norway, Iceland, Liechtenstein, Turkey, Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Serbia, Albania, Montenegro, Bosnia and Herzegovina, Faeroe Islands and Moldova. 
4 Šveits, Iisrael, Norra, Island, Liechtenstein, Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia, Albaania, Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina, Fääri saared ja Moldova.
5 Initiatives under Article 185 TFEU (Article 185 initiatives) allow the EU to provide support to the joint implementation of research and development programmes of the Member States. 
5 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 kohaselt tehtud algatused (artikli 185 algatused) võimaldavad ELil pakkuda toetust liikmesriikide teadus-ja arendusprogrammide ühisele rakendamisele.
The implementation is managed by dedicated implementation structures. 
Sellist rakendamist juhivad spetsiaalsed rakendusstruktuurid.
Source: Fifth FP7 monitoring report, 2012 general budget of the EU and Commission communication on simplifying the implementation of the research framework programmes (COM(2010) 187). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Allikas: Seitsmenda raamprogrammi viies järelevalvearuanne, Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve ja komisjoni teatis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (KOM(2010) 187). Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
FP7 has introduced a number of new instruments compared to FP6. 
Seitsmes raamprogramm on kuuenda raamprogrammiga võrreldes kaasanud mitu uut vahendit.
The most important ones are support for frontier research6, joint technology initiatives (JTIs) and the Risk-Sharing Finance Facility (RSFF). 
Kõige olulisemad neist on toetus eesliini tea-dusuuringutele6, ühised tehnoloogiaalgatused ja riskijagamisrahastu.
Support for frontier research was introduced to fund basic ‘blue-sky’ research7, whereas the other two instruments were conceived to support close-to-the-market innovation activities with the aim of fostering industry participation, which has steadily decreased since FP48. REGULATORY ENVIRONMENT 6. 
Eesliini teadusuuringute toetus võeti kasutusele nn sinise taeva alusuuringute rahastamiseks7, samas kui kaks ülejäänud vahendit loodi turulähedaste innovatsioonitegevuste rahastamiseks eesmärgiga soodustada eraettevõtete osalemist, mis on pidevalt vähenenud alates neljandast raamprogrammist8.
The objectives and activities to be financed under FP7 are defined in Decision No 1982/2006/EC and the decisions on four specific programmes. 
Seitsmenda raamprogrammi raames rahastatavad eesmärgid ja tegevused on kindlaks määratud otsuses nr 1982/2006/EÜ ja nelja eriprogrammi kohta tehtud otsustes.
The FP7 regulation9 sets out the rules for participation. 
Seitsmenda raamprogrammi määruses9 kehtestatakse osalemiseeskirjad.
This framework is complemented by the implementing rules adopted by the Commission and non-binding guidance documents (hereafter the term ‘rules for participation’ will refer to the hierarchical structure in Figure 2). 
Seda raamistikku täiendavad komisjoni vastu võetud rakenduseeskirjad ja mittesiduvad suunisdokumendid (edaspidi osutab mõiste „osalemiseeskirjad” joonisel 2 esitatud hierarhilisele struktuurile).
The rules for participation define the conditions for project selection, participation of entities in the projects and financing of projects. 
Osalemiseeskirjades määratakse kindlaks tingimused projektide valimiseks, üksuste osalemiseks projektides ja projektide rahastamiseks.
Together they determine the funding conditions such as funding rates and cost eligibility requirements. 
Üheskoos määravad nad kindlaks rahastamistingimused, näiteks rahastamise määrad ja kulude rahastamiskõlblikkuse nõuded.
The current rules for participation are the result of the experience accumulated over 20 years of previous framework programmes. 
Praegused osalemistingimused on viimase kahekümne aasta jooksul eelmistest raamprogrammidest kogunenud kogemuste tulemus.
6 Funded through the Ideas Specific Programme, which is implemented by the European Research Council and its executive agency. 
6 Rahastamine toimub eriprogrammi „Ideed” kaudu, mida rakendab Euroopa Teadusnõukogu ja selle rakendusasutus.
7 The term ‘blue sky’ or ‘frontier’ research denotes research in science and technology beyond the frontiers of understanding, progressing on new areas, and is characterised by an absence of disciplinary boundaries. 
7 Mõiste „sinise taeva teadusuuringud” või „eesliini teadusuuringud” viitab teadusuuringutele mõistmise piiridest väljaspool oleva teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, edenedes uutes valdkondades, ning seda iseloomustab teadusharudevaheliste piiride puudumine.
8 From 39 % in FP4 to 31 % in FP6. 
8 39% neljandas raamprogrammis ja 31% kuuendas raamprogrammis.
Source: 'Interim evaluation of the seventh framework programme — Report of the Expert Group', 12 November 2012. 
Allikas: Seitsmenda raamprogrammi vahehindamine – eksperdirühma 12. novembri 2012. aasta aruanne.