natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where the Mission’s assessment leads to the conclu‐ sion that local capacities won’t be strong enough, and in the case where the Mission’s mandate is coming to an end, the Mission, as per its OPLAN, is actively engaging with other (international/local) actors in order to identify some which could pro‐ vide follow‐up support to the local counterparts as required, building upon the Mission’s achievements. 
Kui missiooni mandaat on lõppemas ja tema hinnangul ei ole kohalik suutlikkus piisav, hakkab missioon oma tegevusplaani kohaselt aktiivselt läbi rääkima muude (rahvusvaheliste/kohalike) osalejatega, et teha kindlaks, kes võiksid kohalikele osapooltele toetuse andmist jätkata, toetudes sealjuures missiooni saavutustele.
Recommendation 5 (a) EEAS and the Commission accept this recom‐ mendation. 
5. soovitus a) Euroopa välisteenistus ja komisjon nõustuvad selle soovitusega.
As already done in the past for previ‐ ous missions, the EEAS and the Commission have been working in close coordination with EUPOL for 2 years, id est well in advance to the end of mandate, in order to prepare the liquidation phase in the most appropriate way, taking into account the challenges and the complexity of the Afghan scenario. 
Nagu juba varasemate missioonide puhul, on Euroopa välisteenistus ja komisjon teinud EUPOLiga kaks aastat (st varakult enne mandaadi lõppemist) tihedat koostööd, et valmistada likvi-deerimisetappi ette kõige sobivamal viisil, võttes arvesse Afganistani olukorra probleemsust ja keerukust.
The Commission and the EEAS are planning to develop guidelines together on downsizing of missions. 
Euroopa välisteenistus ja komisjon kavatsevad töötada üheskoos välja missioonide töötajate arvu vähendamise suunised.
Concerning closure of missions, the Commission already issued instructions on closing missions. 
Mis puudutab missioonide lõpetamist, siis on komisjon juba sellekohased juhised avaldanud.
Recommendation 5 (b) The EEAS and the Commission accept this recom‐ mendation. 
5. soovitus b) Euroopa välisteenistus ja komisjon nõustuvad selle soovitusega.
See also reply to recommendation 5(a). 
Vaata ka vastus soovituse 5 punktile a.
The Court’s assessment of EUPOL Afghanistan, a civilian Common Security and Defence Policy (CSDP) mission, found that it had been partly effective in delivering its mandate. 
Kontrollikoja hinnangul oli ELi politseimissioon Afganistanis (EUPOLi nime all tuntud ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika tsiviilmissioon) talle antud mandaadi täitmisel osaliselt edukas.
While external factors may provide some explanation for this, other shortcomings can be attributed to EUPOL itself. The Court makes a number of recommendations, applicable not only to EUPOL Afghanistan, but also to other CSDP missions aiming to improve their effectiveness and the sustainability of the outcomes achieved. 
Ühest küljest võib seda põhjendada väliste tingimustega, ent osaliselt on tegu ka EUPOLi enda puudustega. Kontrollikoda soovitab, mida saab lisaks EUPOLile kasutada ka ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika teiste missioonide mõjususe ning nende väljundite jätkusuutlikkuse suurendamiseks.
EN 2015 Special Report NO 08 Is EU financial support adequately addressing the needs of micro-entrepreneurs? 
ET 2015 Eriaruanne nr 08 Kas ELi rahaline toetus vastab piisavalt mikroettevõtjate vajadustele?
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-2592-4 PDF ISBN 978-92-872-2584-9 EPUB ISBN 978-92-872-2575-7 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/13908 doi:10.2865/24866 doi:10.2865/148081 QJ-AB-15-008-EN-C QJ-AB-15-008-EN-N QJ-AB-15-008-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 Trükis ISBN 978-92-872-2554-2 PDF ISBN 978-92-872-2602-0 EPUB ISBN 978-92-872-2568-9 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/415359 doi:10.2865/443481 doi:10.2865/26401 QJ-AB-15-008-ET-C QJ-AB-15-008-ET-N QJ-AB-15-008-ET-E © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2015 Special Report NO 08 Is EU financial support adequately addressing the needs of micro-entrepreneurs? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2015 Eriaruanne nr 08 Kas ELi rahaline toetus vastab piisavalt mikroettevõtjate vajadustele? (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was produced by Audit Chamber II — headed by ECA Member Henri Grethen — which specialises in structural policies, transport and energy spending areas. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen.
The audit was led by ECA Member Iliana Ivanova; supported by Tony Murphy, head of private office; Mihail Stefanov, attaché of private office; Emmanuel Rauch, head of unit; Dennis Wernerus, team leader; Romuald Kayibanda, team leader; Piotr Senator, auditor and Christian Wieser, auditor. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Iliana Ivanova, teda toetasid kabinetiülem Tony Murphy, kabineti atašee Mihail Stefanov, üksuse juhataja Emmanuel Rauch, auditirühma juht Dennis Wernerus, auditirühma juht Romuald Kayibanda ning audiitorid Piotr Senator ja Christian Wieser.
From left to right: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, D. Wernerus, P. Senator, M. Stefanov. 
Vasakult paremale: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, D. Wernerus, P. Senator, M. Stefanov.
Contents 03 Paragraph I–VI 1–16 17–18 19–63 19–37 21–30 31–33 34–36 37 38–54 41–44 45–47 48–54 55–63 56–58 59–63 64–72 Abbreviations Glossary Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations Programming and design of the EU support to micro-entrepreneurs Lack of specific needs assessments and proper risk management systems for ESF support to micro-entrepreneurs Generally satisfactory EPMF set-up arrangements Most ESF financial instruments did not attract private funding EPMF financial instruments attracted some private funding Monitoring and performance reporting systems Limited information on outreach and survival rates for ESF OPs More complete information on outreach and survival rates for EPMF projects Micro-entrepreneurs were reached, around half of whom were previously unemployed Information on the implementation costs of EU support to micro-entrepreneurs Incomplete information on the administrative cost of implementing ESF OPs Variations in costs charged for ESF financial instruments Conclusions and recommendations Reply of the Commission 
Sisukord 03 Punkt I–VI 1–16 17–18 19–63 19–37 21–30 31–33 34–36 37 38–54 41–44 45–47 48–54 55–63 56–58 59–63 64–72 Lühendid Sõnastik Kokkuvõte Sissejuhatus Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Mikroettevõtjatele eraldatud ELi toetuse kavandamine ja ülesehitus Mikroettevõtjatele eraldatud ESFi toetuse puhul ei tehtud konkreetsete vajaduste hindamist ja puudus asjakohane riskijuhtimissüsteem EPMFi loomise kord on üldiselt rahuldav Suurem osa ESFi rahastamisvahendeid ei kaasanud erasektoripoolset rahastamist EPMFi rahalised vahendid kaasasid mingil määral ka erasektoripoolselt rahastamist Järelevalve ja tulemustest aru andmise süsteemid Teave ESFi rakenduskavade mõjuala ja püsimajäämise määra kohta on piiratud EPMFi projektide mõjuala ja püsimajäämismäärade kohta on saadaval rohkem teavet Toetus jõudis mikroettevõtjateni, kellest pooled olid varem olnud töötud Teave mikroettevõtjatele eraldatud ELi toetuse rakendamiskulude kohta Teave ESFi rakenduskavade halduskulude kohta on ebatäielik ESFi rahastamisvahenditest rahastatavad kulud vahelduvad Järeldused ja soovitused Komisjoni vastused
Abbreviations 04 CGAP: Consultative Group to Assist the Poor EaSI: EU Programme for Employment and Social Innovation EIB: European Investment Bank, or European Investment Bank Group when EIB and EIF are referred to altogether EIF: European Investment Fund EPMF: European Progress Microfinance Facility ERDF: European Regional Development Fund ESF: European Social Fund EU: European Union GNI: Gross national income OP: Operational programme SME: Small and medium‐sized enterprise 
Lühendid 04 CGAP: vaeste abistamise nõuanderühm EaSI: Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm EIF: Euroopa Investeerimisfond EIP: Euroopa Investeerimispank või Euroopa Investeerimispanga grupp, kui viidatakse EIP-le ja EIF-ile koos EL: Euroopa Liit EPMF: Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” ERF: Euroopa Regionaalarengu Fond ESF: Euroopa Sotsiaalfond VKEd: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
EaSI: The Employment and Social Innovation (EaSI) programme is a financing instrument at EU level to promote a high level of quality and sustainable employment, guaranteeing adequate and decent social protection, combating social exclusion and poverty and improving working conditions. 
Sõnastik 05 EaSI: Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm on ELi tasandi rahastamisvahend, millega edendatakse kvaliteetse ja jätkusuutliku tööhõive kõrget taset, tagatakse piisav ja inimväärne sotsiaalkaitse, võideldakse sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega ning parandatakse töötingimusi.
EaSI is managed directly by the European Commission. 
Programmi haldab Euroopa Komisjon otse.
It brings together EPMF and two other EU programmes managed separately between 2007 and 2013. 
Selles on ühendatud EPMF ja kaks muud ELi programmi, mida ajavahemikul 2007–2013 hallati eraldi.
European Investment Fund: The EIF is a specialist provider of risk finance to benefit small and medium‐sized enterprises (SME) across Europe. 
Euroopa Investeerimisfond: EIF on spetsialiseerunud Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete riskifinantseerimisele.
It is part of the EIB Group and its shareholders are the European Investment Bank (EIB), the European Commission and a wide range of public and private bank and financial institutions. 
EIF on osa EIP grupist ning selle aktsionärid on Euroopa Investeerimispank (EIP), Euroopa Komisjon ning mitmed avaliku ja erasektori pangad ja finantseerimisasutused.
European Progress Microfinance Facility (EPMF): The European Progress Microfinance Facility (EPMF) is implemented on behalf of the Commission by the European Investment Fund (EIF) for micro‐credit guarantees and for loans to banks and other financial intermediaries. 
Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (EPMF): Euroopa mikrokrediidirahastut „Progress” (EPMF) rakendab Euroopa Komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond (EIF) mikrokrediidi tagatiste ning pankadele muudele finantsvahendajatele antavate laenude osas.
For the latter, the EIB is a co‐investor in the EPMF. 
Viimase puhul on EIP EPMFi kaasinvestor.
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund (ERDF) aims at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances through financial support for the creation of infrastructure and productive job‐creating investment, mainly for businesses. 
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF): Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) eesmärk on tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, vähendades piirkondadevahelist ebavõrdsust.
European Social Fund (ESF): The European Social Fund (ESF) aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities (mainly through training measures), encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF): Euroopa Sotsiaalfondi eesmärk on tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, suurendades tööhõivet ja töö leidmise võimalusi (peamiselt koolitusmeetmete abil), soodustades kõrget tööhõivet ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Leverage effect: In relation to financial instruments funded from the EU budget and national public funds, leverage is expressed in terms of how many euros of funding (public and private) have been effectively been available to provide financial support to final recipients for each euro of public funding (EU and national public funds) endowed to the instrument. 
Finantsvõimendus: ELi eelarvest ja riigi vahenditest rahastatud rahastamisvahendite puhul väljendatakse finantsvõimendust selle kaudu, kui mitu eurot (avaliku ja erasektori vahenditest) läheb lõppsaaja rahaliseks toetamiseks iga rahastamisvahendisse suunatud avaliku sektori eraldatud euro kohta.
Managing authority: A national, regional or local public authority (or any other public or private body) which has been designated by the Member State to manage an operational programme. 
Korraldusasutus: liikmesriigi poolt määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes täidab rakenduskava juhtimise ülesannet.
This includes in particular the selection of the projects to be funded, the monitoring of how these projects are implemented and the reporting on both financial aspects and the results achieved to the Commission. 
See hõlmab eelkõige rahastatavate projektide valimist, järelevalvet nende rakendamise üle ning aruannete esitamist komisjonile nii finantsaspektide kui ka saavutatud tulemuste kohta.
Micro-enterprise: As specified in Commission recommendation 2003/361, a micro‐enterprise is an enterprise employing less than 10 people and whose annual turnover and/or balance sheet total does not exceed 2 million euros. 
Mikroettevõte: nagu täpsustatud komisjoni soovituses 2003/361, loetakse mikroettevõtteks need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aasta bilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.
Microcredit: The Commission defines microcredit as loans of up to 25 000 euros to micro‐entrepreneurs (see Commission Staff Working Paper ‘Microcredit for European small businesses’, SEC(2004) 1156). 
Sõnastik 06 Mikrokrediit: komisjon määratleb mikrokrediiti kui kuni 25 000 euro suurust laenu mikroettevõtjatele (vt komisjoni töödokument „Microcredit for European small businesses”, SEK(2004) 1156).
Operational programme (OP): An operational programme sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co‐financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Rakenduskava: rakenduskavas esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja erieesmärgid ning see, kuidas projektidele suunatud rahastust (ELi ja liikmesriigi poolne avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutatakse konkreetsel perioodil (tavaliselt seitse aastat).
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis. 
Projektid peavad aitama kaasa rakenduskava prioriteetse telje tasandil esitatud teatud eesmärkide saavutamisele.
OPs exist for each of the funds in the Cohesion area (i.e. ERDF and ESF). 
Rakenduskavasid viiakse ellu mõlema ühtekuuluvusvaldkonna fondi (ERF ja ESF) abil.
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
Liikmesriik valmistab rakenduskava ette ja komisjon peab selle enne ELi eelarvest maksete tegemist heaks kiitma.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Rakenduskavasid võib nende kestusperioodil muuta ainult mõlema poole nõusolekul.
Portfolio-at-risk: The value of all loans outstanding that have one or more instalments of principal past due more than a certain number of days (usually 30 days). 
Riskist ohustatud portfell: selliste laenude koguväärtus, mille üks või mitu põhisumma tagasimakset on hilinenud enam kui teatud arv päevi (enamasti 30 päeva).
Small and medium-sized enterprise: Small and medium‐sized enterprises (SMEs) are enterprises which employ fewer than 250 persons and which have an annual turnover not exceeding 50 million euros, and/or an annual balance sheet total not exceeding 43 million euros. 
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE): VKE on vähem kui 250 töötajaga ettevõte, mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot.
Within the SME category, a small enterprise is defined as an enterprise which employs fewer than 50 persons and whose annual turnover and/or annual balance sheet total does not exceed 10 million euros. 
VKEde kategoorias loetakse väikesteks need ettevõtjad, mis annavad tööd vähem kui 50 inimesele ja mille aastakäive ja/või aasta bilansi kogumaht ei ületa 10 miljonit eurot.
EU support aims to address to some degree the existing funding gap by providing grants to micro‐enterprises (under the ESF) or making access to loans easier thanks to financial instruments for microcredit providers namely loans and guarantees. 
ELi toetuse eesmärk on täita osaliselt selle sektori rahasta-mislünk, pakkudes mikroettevõtjatele rahalist toetust (ESFi raames) või muutes laenude saamise lihtsamaks mikrokrediidi andjatele mõeldud rahastamisvahendite abil (laenud ja tagatised).
II The EU support is provided mainly by two different instruments: the European Social Fund (ESF) and the European Progress Microfinance Facility (EPMF). 
II ELi toetust eraldatakse peamiselt kahe rahastamisvahendi kaudu: Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (EPMF).
The ESF includes measures implemented mainly through grants and also through financial instruments (loan or guarantee) which are included in the operational programmes prepared by the Member States and approved by the Commission. 
ESF toetab meetmeid, mida rakendatakse peamiselt toetuste, kuid ka rahastamisvahendite kaudu (laen või tagatis). Toetused ja rahastamisvahendid sisalduvad liikmesriikide koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud rakenduskavades.
On the other hand EPMF is implemented on behalf of the Commission by the European Investment Fund. 
EPMFi rakendab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond.
III The Court assessed whether the programming and design of the EU support was addressing the actual needs of micro‐entrepreneurs and whether robust performance reporting systems were in place. 
III Kontrollikoda hindas, kas ELi toetuse kavandamine ja ülesehitus vastasid mikroettevõtjate tegelikele vajadustele ning kas olid olemas põhjalikud tulemustest aruandmise süsteemid.
In addition, the Court examined whether sufficient information is available on implementation costs of the different EU funding mechanisms supporting micro‐entrepreneurs. 
Lisaks uuris kontrollikoda, kas mikroettevõtjaid toetavate ELi eri rahastamismehhanismide rakenduskulude kohta oli saadaval piisavalt teavet.
IV The Court concludes that for ESF financial support to micro‐entrepreneurs there are weaknesses in the programming and the design of the support and a lack of sufficient and reliable monitoring information on performance. 
IV Kontrollikoda järeldab, et ESFist mikroettevõtjatele eraldatava rahalise toetuse kavandamises ja ülesehituses esineb puudusi ning puudub ka asjakohane ja usaldusväärne järelevalveteave tulemuslikkuse kohta.
In addition, the Commission and the Member States do not have sufficient information available on the administrative cost for each Member State and for each funding mechanism (i.e. grants or financial instruments, such as loans or guarantees). 
Lisaks ei ole komisjonil ja liikmesriikidel piisavalt teavet iga liikmesriigi halduskulude ja iga rahastamismehhanismi kohta (st tagastamatud toetused või rahastamisvahendid, nagu laenud ja tagatised).
07 VOverall the Court considers that these issues may have a negative impact on the effectiveness of EU financial support addressing the needs of micro‐entrepreneurs. 
VKokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et need asjaolud võivad avaldada negatiivset mõju mikroettevõtjate vajadustele suunatud ELi rahalise toetuse mõjususele.
VI In order to address the issues identified in this report, the Court recommends that: (a) For the 2014–20 programming period, Member States consistently perform needs assessments when designing funding instruments and pre‐ paring operational programmes that include EU financial support for micro‐entrepreneurs. 
VI Aruandes välja toodud küsimuste lahendamiseks esitab kontrollikoda järgmised soovitused: a) programmitöö perioodi 2014–2020 raames peaksid liikmesriigid tegema järjepideva vajaduste hindamise nende rahastamisvahendite kavandamise ja rakenduskavade ettevalmistamise käigus, mis hõlmavad ELi rahalist toetust mikroettevõtjatele.
This would also help to allocate the appropriate level of funding to the alternative funding mechanisms, i.e. grants or financial instruments (loans or guar‐ antees). 
See aitaks ka eraldada asjakohases mahus toetust erinevatele rahastamismehhanismidele, nagu tagastamatud toetused ning rahastamisvahendid (laenud või tagatised).
The Commission should provide guidance in this regard. (b) The Commission makes the use of ESF financial instruments by the Member States conditional not only on compliance with regulatory requirements but also on the existence of a robust risk manage‐ ment system to avoid fund oversizing. (c) In order to improve the outreach, the Commission, together with the Member States, should design ESF financial support measures for micro‐en‐ trepreneurs and define eligibility criteria which aim at reaching the unemployed and vulnerable persons who are in a disadvantaged position with regard to access to the conventional credit market. (d) For the 2014–20 programming period, the Com‐ mission carries out a comparative analysis of the implementation costs of ESF grants, ESF financial instruments and EaSI financial instruments with a view to establishing their actual levels. 
Komisjon peaks koostama selleks suuniseid; b) komisjon peaks muutma liikmesriikidepoolse ESFi rahastamisvahendite kasutamise sõltuvaks mitte ainult regulatiivsete nõuete järgimisest, vaid ka töökindla riskijuhtimissüsteemi olemasolust, et vältida rahastamisvahendite ülerahastamist; c) mõjuala parandamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid kavandama mikroettevõtjatele mõeldud ESFi rahalised toetusmeetmed ning määrama toetuskõlblikkuse kriteeriumid, mis on suunatud töötutele ja haavatavatele inimestele, kes on tavapärasel laenuturul ebasoodsamas olukorras; d) programmitöö perioodil 2014-2020 peaks komisjon tegema ESFi tagastamatute toetuste, ESFi rahastamisvahendite ja EPMFi rahastamisvahendite rakenduskulusid võrdleva analüüsi, et teha kindlaks nende tegelik suurus.
This as‐ sessment should allow the identification of ‘good practices’ on how small amount grants, loans and guarantees can be disbursed at a reasonable cost. 
Hindamine peaks võimaldama teha kindlaks hea tava selle kohta, kuidas jagada mõistlike kuludega väikesemahulised toetused, laenud ja tagatised.
Introduction 08 01 Micro‐entrepreneurs often suffer from a lack of access to the conven‐ tional credit market. 
Sissejuhatus 08 01 Mikroettevõtjatel on sageli keeruline pääseda tavapärasele krediiditurule.
Indeed, the total demand for microfinance in the EU Member States, estimated to be above 12 billion euros in 20121, exceeds the supply of loans provided by banks and other financial institutions. 
Kokku on mikrorahastamist ELi liikmesriikides vaja hinnanguliselt enam kui 12 miljardit eurot (2012. aastal1), mis ületab pankade ja muude rahastamisasutuste pakutavad laenupakku-mised.
02 By offering the possibility to launch or develop new businesses, financial sup‐ port for micro‐entrepreneurs is also meant to address exclusion and in‐ crease employment, especially among persons previously unemployed. 
ELi mikroettevõtjatele mõeldud toetuse eesmärk on täita osaliselt selle sektori rahastamislünk. 02 Mikroettevõtjatele eraldatav rahaline toetus võimaldab luua või arendada uusi ettevõtteid ning selle abil tuleks tegeleda ka tõrjutuse probleemiga ja parandada tööhõivet, eriti eelnevalt töötute isikute hulgas.
The EU thereby contributes to the achieve‐ ment of the EU2020 strategy objec‐ tives, namely smart, sustainable and inclusive growth through increasing employment, productivity and social cohesion. 
Seega annab EL oma panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, milleks on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamine tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise abil.