natgillin/translations-raw huggingface dataset:
65 All rural development programmes contained Natura 2000 indicators which mostly focused on inputs and outputs rather than on results. 
65 Kõik maaelu arengukavad sisaldasid Natura 2000 näitajaid, mis olid peamiselt suunatud sisenditele ja väljunditele, mitte tulemustele.
While the indicators provided useful information, they did not measure whether EU-funded actions were successful in promoting biodiversity in Natura 2000 areas (see Box 14). 
Näitajate abil saadi küll kasulikku teavet, kuid need ei mõõtnud seda, kas ELi rahastatud meetmetega õnnestus edendada Natura 2000 alade bioloogilist mitmekesisust (vt 14. selgitus).
Examples of indicators not focusing on results in Poland The 2007-2013 EAFRD rural development programme supported Natura 2000 via the agri-environment measure ‘Protection of endangered birds and natural habitats in Natura 2000 sites’. 
Näitajad, mis ei olnud tulemustele suunatud (Poola) EAFRD perioodi 2007–2013 maaelu arengukava toetas Natura 2000 võrgustikku põllumajanduse keskkonnameetme „Ohustatud lindude ja looduslike elupaikade kaitse Natura 2000 aladel” kaudu.
Output indicators were defined for this measure in terms of the area and number of farms supported by EU funds, with targets of 378 000 ha of permanent grassland and 153 000 farms, respectively. 
Meetmele määrati väljundinäitajad, mis käsitlesid ELi vahenditest toetatud põllumajandusettevõtete pindala ja arvu. Eesmärk oli kaitsta 378 000 hektarit püsirohumaad ja 153 000 põllumajandusettevõtet.
However, it was impossible to assess the measure’s contribution to biodiversity as no result indicators were provided. Box 14 Box 13 
Meetme panust bioloogilisse mitmekesisusse oli aga võimatu mõõta, sest puudusid tulemusnäitajad. 14. selgitus 13. selgitus
Observations 39 66 Table 2 below presents the overall indicators for the 2014-2020 programming period used to measure the EU funds’ contribution to Natura 2000 and biodiversity. 
Tähelepanekud 39 66 Tabelis 2 on esitatud programmitöö perioodi 2014–2020 üldnäitajad, millega mõõdetakse ELi vahendite mõju Natura 2000 võrgustikule ja bioloogilisele mitmekesisusele.
As in the previous period, the indicators focus on biodiversity but they do not measure the contribution to biodiversity specifically on the Natura 2000 sites and they measure input and outputs (number of projects and area) rather than results. 
Nagu eelmiselgi perioodil, mõõdetakse näitajatega bioloogilist mitmekesisust, kuid need ei mõõda bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamisele kaasa aitamist konkreetselt Natura 2000 aladel. Lisaks mõõdetakse nendega tulemuste asemel sisendeid ja väljundeid (projektide arv ja pindala).
Common indicator system for the various EU funds for 2014-2020 programming period Thematic Policy area Fund name Description of the indicator Target Protected areas Biodiversity Environment Biodiversity Fisheries Fisheries Habitats conserved RDPs EMFF1 EMFF ERDF, CF EAFRD Increase in the coverage of Natura 2000 or other areas or other spatial protection measures — Fisheries Protection and restoration of marine biodiversity and ecosystems Nature and biodiversity: surface area of habitats supported to attain a better conservation status Forest area under management contracts supporting biodiversity Agricultural land under management contracts supporting biodiversity and/or landscapes Percentage of total agricultural land under management contracts supporting biodiversity and/or landscapes Percentage of total forest area under management contracts supporting biodiversity 342 765 km2 3 090 projects 6 373 673 hectares 4 063 177 hectares 30 601 853 hectares 17 % 3 % 1 The European Maritime and Fisheries Fund (EMFF) replacing the European Fisheries Fund (EFF) for the 2014-2020 programming period. 
Ühine näitajate süsteem ELi fondidele programmitöö perioodiks 2014–2020 Teema Poliitikavaldkond Fondi nimi Näitaja kirjeldus Eesmärk Kaitsealad Bioloogiline mitmekesisus Keskkond Bioloogiline mitmekesisus Kalandus Kalandus Kaitstavad elupaigad Maaelu arengukavad EMKF1 EMKF ERF, ÜF EAFRD Natura 2000 või muude alade ja valdkondlike kaitse­ meetmete katvuse suurendamine – kalandus Veeorganismide mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitsmine ja taastamine Loodus ja bioloogiline mitmekesisus: parema kaitse­ staatuse saamiseks toetust saavate elupaikade pindala Bioloogilist mitmekesisust toetavate majandamis­ lepingutega hõlmatud metsa­ala Bioloogilist mitmekesisust ja/või maastikke toetavate majandamislepingutega hõlmatud põllumajandusmaa Bioloogilist mitmekesisust ja/või maastikke toetavate majandamislepingutega hõlmatud põllumajandusmaa osakaal Bioloogilist mitmekesisust toetavate majandamis­ lepingutega hõlmatud metsa­ala osakaal 342 765 km2 3 090 projekti 6 373 673 hektarit 4 063 177 hektarit 30 601 853 hektarit 17% 3% 1 Euroopa Merendus-ja Kalandusfond asendab programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa Kalandusfondi.
Observations 40 67 As regards the LIFE programme, we had found in a previous audit63 that the Commission had not developed appropriate indicators to measure LIFE project results for the 2007-2013 programming period. 
Tähelepanekud 40 67 LIFE’i programmi osas leidis kontrollikoda varasemas auditis63, et komisjon ei olnud välja töötanud asjakohaseid näitajaid LIFE’i projektide tulemuste mõõtmiseks programmitöö perioodil 2007–2013.
Recently, the Commission introduced a new set of compulsory comprehensive indicators for all projects under the 2014-2020 LIFE programme. 
Komisjon võttis hiljuti kasutusele mitu uut terviklikku näitajat, mis on kohustuslikud kõikidele perioodi 2014–2020 LIFE’i programmi projektidele.
The Commission strongly encourages projects from the 2007-2013 programming period which are still running to supply these indicators upon completion. 
Komisjon soovitab tungivalt programmitöö perioodi 2007–2013 veel käimasolevatel projektidel samuti need täiendavad näitajad kasutusele võtta.
The database of indicators will serve as a key input for the mid-term evaluation of the LIFE programme. 
Näitajate andmebaas on peamiseks sisendiks LIFE’i programmi vahehindamisel.
68 In conclusion, there was no consolidated system to track Natura 2000-related output and results under shared management funding instruments during the 2007-2013 programming period. 
68 Kokkuvõttes puudus konsolideeritud süsteem, mille abil jälgida koostöös liikmesriikidega hallatavate rahastamisvahendite Natura 2000 võrgustikuga seotud tulemusi ja väljundeid programmitöö perioodil 2007–2013.
The different programmes and funds lacked a common approach to indicators, either at Member State or EU level. 
Eri programmidel ja fondidel ei olnud näitajaid käsitlevat ühist lähenemisviisi ei liikmesriikide ega ELi tasandil.
For the 2014-2020 programming period, with the exception of the European Maritime and Fisheries Fund), for which two Natura 2000-specific indicators have been defined, any indicators relating to Natura 2000 will be subsumed under biodiversity indicators. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 sisalduvad kõik Natura 2000 võrgustikuga seotud näitajad bioloogilise mitmekesisuse näitajates (erandiks on Euroopa Merendus-ja Kalandusfond, mille jaoks on määratletud kaks konkreetselt Natura 2000 võrgustikku käsitlevat näitajat).
This will make it difficult to track output and results specifically relating to the Natura 2000 network across the various funds. 
See muudab eri fondide konkreetselt Natura 2000 võrgustikuga seotud väljundite ja tulemuste jälgimise keeruliseks.
The implementation of Natura 2000 monitoring plans was inadequate 69 Article 11 of the Habitats Directive requires Member States to undertake monitoring of the conservation status of natural habitats and species, with particular regard to priority natural habitat types. 
Natura 2000 järelevalvekavade rakendamine oli puudulik 69 Elupaikade direktiivi artikli 11 kohaselt peavad liikmesriigid tegema looduslike elupaikade ja liikide kaitsestaatuse järelevalvet, pöörates erilist tähelepanu esmatähtsatele looduslikele elupaigatüüpidele.
At site level, monitoring plans should define how the performance of the conservation measures set in the management plans is to be checked and measured. 
Alade järelevalvekavades tuleb määratleda, kuidas kontrollida ja mõõta majandamiskavadega kehtestatud kaitsemeetmete tulemuslikkust.
70 At national level, only three64 of the five Member States audited had detailed plans to undertake monitoring of the conservation status of some natural habitats and species. 
70 Riiklikul tasandil olid viiest auditeeritud liikmesriigist vaid kolmel64 olemas üksikasjalikud kavad mõne loodusliku elupaiga ja liigi kaitsestaatuse järelevalveks.
In France, however, the implementation of these monitoring plans had either been limited or delayed due to the significant costs involved. 
Prantsusmaal oli nimetatud kavade rakendamine aga kas piiratud või edasi lükatud nendega seotud suurte kulude tõttu.
In Romania, the only specific monitoring we found during our audit concerned the bear population. 
Rumeenias oli ainus auditi käigus leitud konkreetne järelevalvetegevus seotud karude populatsiooniga.
In their reply to our survey, 1265 Member States indicated that they perform regular monitoring activities in addition to those required for reporting every 6 years under the Habitats Directive (see paragraphs 73 to 78). 
Küsitlusele vastates teatas 12 liikmesriiki65, et nad teevad regulaarselt järelevalvet lisaks elupaikade direktiiviga ette nähtud iga kuue aasta tagustele järelevalvemeetmetele (vt punktid 73–78).
63 See Special Report 11/2009, p. 39. 
63 Vt eriaruanne nr 11/2009, lk 39.
64 Spain, France and Romania. 
64 Saksamaa, Prantsusmaa ja Rumeenia.
65 Belgium, Bulgaria, Czech Republic, Denmark, Estonia, Ireland, Latvia, Malta, Austria, Portugal, Slovenia and Slovakia. 
65 Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Iirimaa, Läti, Malta, Austria, Portugal, Sloveenia ja Slovakkia.
Observations 41 71 At site level, we found that management plans lacked suitable indicators, quantified targets and milestones. 
Tähelepanekud 41 71 Kontrollikoda leidis, et alade tasandil puudusid majandamiskavades sobivad näitajad, kvantifitseeritud eesmärgid ja vahe-eesmärgid.
This makes it difficult to monitor the implementation of the conservation measures effectively, thus adversely affecting the achievement of conservation objectives. 
See muudab kaitsemeetmete rakendamise järelevalve keeruliseks, mis mõjutab negatiivselt ka kaitse-eesmärkide saavutamist.
Four66 of the audited Member States presented some monitoring activities in their management plans but they were often neither sufficiently detailed (e.g. not specifying how the impact of proposed measures on the species and habitats in question would be measured) nor time-bound (e.g. not presenting the frequency of the monitoring activities). 
Neli auditeeritud liikmesriiki66 esitasid oma majandamiskavades mõned järelevalvemeetmed, kuid need ei olnud piisavalt üksikasjalikud (ei täpsustatud, kuidas plaaniti mõõta kavandatud meetmete mõju asjaomastele elupaikadele ja liikidele) ega ajaliselt piiratud (ei märgitud, kui sageli järelevalvetegevusi tehakse).
Some monitoring activities took place at 14 sites out of the 24 visited (see Table 3 of the Annex). 
Mõningaid kaitsemeetmeid kohaldati 24 külastatud alast 14-l (vt tabel 3 lisas).
We found examples of both good practices and weak procedures, as illustrated in Box 15. 
Kontrollikoda leidis näiteid nii headest kui ka puudulikest tavadest (vt 15. selgitus).
72 Monitoring at site level allows information to be collected to update knowledge on species and habitats present on each site. 
72 Alade tasandil toimuv järelevalve võimaldab saada ajakohastatud teavet iga ala liikide ja elupaikade kohta.
The Member States create standard data forms for each site. 
Liikmesriik koostab iga ala kohta standardse and-mevormi.
They are a very important tool as they provide summary information on the characteristics of each site and the protected features they host. 
Andmevorm on oluline vahend, mis annab kokkuvõtlikku teavet iga ala omaduste ja sellel kaitstavate liikide/elupaikade kohta.
We found that the five Member States68 we visited had not regularly updated their SDFs (see Table 3 of the Annex) and the Commission had not checked or followed this up. 
Kontrollikoda leidis, et viis külastatud liikmesriiki68 ei ajakohastanud regulaarselt oma standardseid andmevorme (vt tabel 3 lisas) ning komisjon ei olnud seda kas kontrollinud või järelkontrolli teinud.
66 Spain, France, Poland and Romania. 
66 Hispaania, Prantsusmaa, Poola ja Rumeenia.
The two German regions carried out some monitoring activities on the sites but did not present these in the site management plans. 
Kaks Saksamaa piirkonda tegid oma aladel mõningaid järelevalvetegevusi, kuid ei esitanud neid majandamiskavades.
67 Commission Implementing Decision 2011/484/EU of 11 July 2011 concerning a site information format for Natura 2000 sites (OJ L 198, 30.7.2011, p. 39) sets out the format serving as documentation of the Natura 2000 network. 
67 Komisjoni 11. juuli 2011. aasta rakendusotsuses 2011/484/EL Natura 2000 alade andmevormi kohta (ELT L 198, 30.7.2011, lk 39) esitatakse formaat, mida kasutatakse Natura 2000 võrgustiku dokumenteerimisel.
The initial scope of the SDF was to list and map the areas for the designation process and to check the information provided by the Member States for the site designation process. 
Standardse andmevormi algne eesmärk oli alade loetlemine ja kaardistamine kaitsealana määratlemise menetluse jaoks ning selle menetluse jaoks liikmesriikide poolt esitatud andmete kontrollimine.
68 Romania updated the SDFs following our audit, which is reflected in Table 3 of the Annex. 
68 Rumeenia ajakohastas auditi järel oma standardse andmevormi, mida näitab ka tabel 3 lisas.
Examples of site monitoring For one of the sites we audited in France, an annual report was produced showing the progress made on each of the planned conservation measures. 
Näited alade järelevalve kohta Ühe Prantsusmaal auditeeritud ala kohta esitati aruanne, milles oli näidatud iga kavandatud kaitsemeetme edenemine.
A colour code (green, amber or red) was used to indicate whether or not each measure had been implemented according to plan. 
Värvikood (roheline, kollane või punane) näitas, kas meedet oli rakendatud kavakohaselt.
On another site we visited, also in France, the implementation of conservation measures had not yet been assessed, even though the management plan had been approved more than 10 years before our audit. 
Teise, samuti Prantsusmaal külastatud ala puhul ei olnud kaitsemeetmete rakendamist veel hinnatud, kuigi majandamiskava kiideti heaks enam kui 10 aastat enne auditi toimumist.
This lack of any follow-up assessment significantly undermines the protection and conservation of species and habitats on the site. 
Selline järelhindamise täielik puudumine takistab oluliselt ala liikide ja elupaikade kaitsmist ja säilitamist.
On one site in Germany, an airport operator carried out a study to monitor birds outside the airport in preparation for the potential construction of an extra runway. 
Ühel Saksamaa alal tegi lennujaama käitaja uuringu lennujaama ümbruses elavate lindude kohta. Uuring tehti võimaliku uue lennuraja ehitamise ettevalmistuste raames.
The study revealed that, of the 500 breeding lapwings originally found on the site, only 200 were left, which constituted a deterioration of the site. 
Uuringust selgus, et algselt alal leidunud 500 kiivitajast on alles vaid 200, mis näitas, et ala on halvenenud.
Prior to this study, the authority managing the site had not identified the decline in population. Box 15 
Enne seda uuringut ei olnud ala haldaja populatsiooni vähenemist märganud. 15. selgitus
Observations 42 Incomplete and inconsistent data made the monitoring of habitats and species less effective 73 Every 6 years, Member States are required to report to the Commission on the conservation status of species and habitats present on their territory that are protected under the Nature Directives. 
Tähelepanekud 42 Ebatäielikud ja ühtlustamata andmed vähendasid elupaikade ja liikide järelevalve mõjusust 73 Iga kuue aasta järel peavad liikmesriigid andma komisjonile aru nende loodusvaldkonna direktiividega kaitstavate liikide ja elupaikade kaitsestaatuse kohta, mis liikmesriigis leiduvad.
With the help of the European Environment Agency (EEA), the Commission then pools all the data together in order to see how well they are faring across the EU. 
Komisjon koondab Euroopa Keskkonnaameti abil kõik andmed, et näha, milline on olukord kogu ELis.
The results are published by the Commission in a report entitled The state of nature in the EU69 (see paragraph 8). 
Komisjon avaldab tulemused aruandes pealkirjaga „Looduse seisund Euroopa Liidus”69 (vt punkt 8).
74 In preparing the state of nature report, the EEA and the Commission work together with experts from the Member States and stakeholder groups to develop guidelines in order to promote a common understanding of what needs to be reported and how. 
74 Looduse seisundi aruande koostamisel teevad EEA ja komisjon koostööd liikmesriikide ja sidusrühmade ekspertidega suuniste väljatöötamiseks, et tekiks ühine arusaam sellest, mille kohta ja kuidas aru anda.
This is continuously improved from one reporting cycle to the next. 
Aruandlust parandatakse iga järgmise aruandlustsükliga.
For the last reporting round, Member States delivered data to the EEA in 2013. 
Eelmise aruandlustsükli raames esitasid liikmesriigid EEA-le andmed 2013. aastal.
The EEA checked this information and asked the Member States to make any necessary corrections. 
EEA kontrollis andmeid ning palus liikmesriikidel teha vajalikud parandused.
Based on this, the EEA produced an ‘EU dataset’, which is used to produce initial statistics, broken down by Member State, and serves as the basis for the EU biogeographical assessments. 
Nende alusel koostati ELi andmekogum (EU dataset), mida kasutatakse algse statistika koostamiseks liikmesriikide kaupa ning mille alusel koostatakse ELi biogeograafilised hinnangud.
75 The EEA has a system for checking the plausibility and the consistency of data it receives from Member States. 
75 EEA-l oli olemas süsteem liikmesriikidelt saadud andmete usaldusväärsuse ja järjepidevuse kontrollimiseks.
However, compiling the data is the Member States’ responsibility, and the EEA had no role in checking the Member States’ data compilation and processing before submission. 
Andmete kogumise eest vastutavad siiski liikmesriigid ning EEA-l ei olnud mingit võimalust kontrollida enne andmete esitamist liikmesriikidepoolset andmete kogumist ega töötlust.
This limits the EEA’s scope to identify weaknesses and reduces assurance as to the quality of the data. 
See piirab EEA võimalusi puudusi avastada ning vähendab andmete kvaliteedi kohta saadavat kindlust.
76 The Commission and the EEA had previously identified the incompleteness of data as a significant problem. 
76 Komisjon ja EEA olid juba varem märkinud, et andmete puudulikkus on suur probleem.
While still not optimal, data completeness has improved since the previous report in 2009. The number of ‘unknown’ assessments has dropped by around 50 %, but the Member States still have scope for improvement. 
2009. aasta aruandega võrreldes on andmete täielikkus paranenud, kuid ei ole endiselt optimaalne. „Teadmata“ hinnangute arv on ligi 50% väiksem, kuid liikmesriikidel on endiselt paranemisruumi.
The EEA found the gaps in the information supplied by the Member States to be an impediment to its assessment of their implementation of the directives. 
EEA leidis, et liikmesriikide esitatud puudulik teave takistab ametit hindamast liikmesriikidepoolset direktiivide rakendamist.
For the Habitats Directive, more than 10 % of the required information was reported as unknown or absent in 14 Member States (see Figure 5). 
Elupaikade direktiivi puhul oli enam kui 10% esitada palutud teabest puudu 14 liikmesriigis (vt joonis 5).
69 COM(2015) 219 final, p. 17. 
69 COM(2015) 219 final, lk 17.
Observations 43 Proportion of information required from Member States for reporting under the Habitats Directive that was identified as unknown or absent 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Note: Greece did not provide information. 
Tähelepanekud 43 Elupaikade direktiivi kohta aru andmiseks vajaliku teabe osakaal, mille liikmesriigid märkisid puuduolevaks 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Märkus: Kreeka ei esitanud teavet.
Source: European Topic Centre reporting under Article 17 of the Habitats Directive (period 2007-2012), http://bd.eionet.europa.eu/activities/ Reporting/Article_17/Reports_2013/Member_State_Deliveries Portugal Denmark Poland Spain Bulgaria France Slovenia Italy Austria Belgium Luxembourg Latvia Germany United Kingdom Malta Cyprus Slova kia Finla nd Estonia Romania Lithuania Ireland Czech Republic Sweden Hungary Netherlands Figure 5 
Allikas: Euroopa teemakeskuse aruandlus elupaikade direktiivi artikli 17 alusel (periood 2007–2012), http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_17/Reports_2013/Member_State_Deliveries. Portugal Taani Poola Hispaania Bulgaaria Prantsusmaa Sloveenia Itaalia Austria Belgia Luksemburg Läti Saksamaa Ühendkuningriik Malta Küpros Slovakkia Soome Eesti Rumeenia Leedu Iirimaa Tšehhi Vabariik Rootsi Ungari Madalmaad Joonis 5
Observations 44 77 For the Birds Directive, more than 10 % of the required information was reported as unknown in 11 Member States (see Figure 6). 
Tähelepanekud 44 77 Linnudirektiivi puhul oli enam kui 10% esitada palutud teabest puudu 11 liikmesriigis (vt joonis 6).
78 The methodology for data collection is left up to each individual Member State. 
78 Andmekogumise meetod on iga liikmesriigi enda otsustada.
The Member States had differing approaches to assessing conservation status70 and reporting trends71 on the basis of EU common methodologies: some Member States had developed their own data collection methods, while others had relied on expert opinion. 
Liikmesriigid kasutasid ELi ühistele metoodikatele tuginedes eri lähenemisviise kaitsestaatuse hindamiseks70 ja suundumuste kohta aru andmiseks71: mõni liikmesriik oli välja töötanud oma andmekogumisviisi, teised tuginesid eksperdiarvamusele.
The Commission established an expert group and ad hoc working groups on harmonising practices in order to work towards better harmonisation, comparable assessments, clearer concepts and practical guidelines to help the Member States. 
Komisjon pani kokku ekspertide rühma ja tavade ühtlustamise ajutise töörühma, et parandada ühtlustamist ja hindamiste võrreldavust, selgitada mõisteid ja koostada praktilised suunised liikmesriikide töö lihtsustamiseks.
Harmonisation remains a challenge for the next reporting round in 2019. 
Ühtlustamine on probleemiks ka järgmises aruandlustsüklis 2019. aastal.
Proportion of information required from Member States for reporting under the Birds Directive that was identified as unknown 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Note: Greece did not provide information. 
Linnudirektiivi kohta aru andmiseks vajaliku teabe osakaal, mille liikmesriigid märkisid puuduolevaks 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Märkus: Kreeka ei esitanud teavet.
Source: European Topic Centre reporting under Article 12 of the Birds Directive (period 2008-2012), http://bd.eionet.europa.eu/activities/ Reporting/Article_12/Reports_2013/Member_State_Deliveries 70 Favourable, unfavourable-inadequate, unfavourable-bad or unknown. 
Allikas: Euroopa teemakeskuse aruandlus linnudirektiivi artikli 12 alusel (periood 2008–2012), http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_12/Reports_2013/Member_State_Deliveries.
71 Improving, stable, declining or unknown. 
71 Paranev, stabiilne, halvenev või teadmata.
Poland Romania Portugal Latvia Hungary Slovenia Finla nd Sweden Cyprus Belgium Ireland Malta Austria France Luxembourg Italy Lithuania Bulgaria Spain Slova kia United Kingdom Germany Netherlands Denmark Czech Republic Estonia Figure 6 
Poola Rumeenia Portugal Läti Ungari Sloveenia Soome Rootsi Küpros Belgia Iirimaa Malta Austria Prantsusmaa Luksemburg Itaalia Leedu Bulgaaria Hispaania Slovakkia Ühendkuningriik Saksamaa Madalmaad Taani Tšehhi Vabariik Eesti Joonis 6