natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seven reports were selected for this follow-up exercise from the period 2003–09. 
Käesoleva järelkontrolli tarbeks valiti seitse perioodil 2003–2009 koostatud aruannet.
The selection was made firstly on the basis of whether more than 2 to 3 years have elapsed for the Commission to address the recommendations, and secondly, whether the recommendations are still relevant. 
Valiku tegemisel arvestati esiteks sellega, kas komisjonile soovituste käsitlemiseks antud aeg (üle kahe või kolm aasta) oli möödunud ja teiseks sellega, kas nimetatud soovitused on veel asjakohased.
Annex IX presents a listing of the Court’s special reports for the period 2005 to 2009 with details of the Court’s follow-up actions for these reports. 
Lisa IX sisaldab nimekirja kontrollikoja eriaruannetest perioodil 2005– 2009 ja üksikasju nimetatud aruannete kontrollikojapoolse järelkontrolli kohta.
1 The content and scope of this work is explained in the section on scope and approach. 3. 
1 Töö sisu ja ulatust selgitatakse ulatust ja lähenemisviisi käsitlevas jaos. 3.
The follow-up of audit reports is considered by international auditing standards as the final stage in the performance audit cycle of planning, execution and follow-up. 
Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kohaselt on auditiaruannete puhul tehtav järelkontroll tulemusauditi kavandamis-, elluviimis-ja järelkontrollitsükli viimane etapp.
The objective of this follow-up exercise is to assess actions taken by the Commission in response to the Court’s recommendations. 6 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Nimetatud järelkontrolli eesmärk on hinnata komisjoni poolt kontrollikoja soovituste tulemusel võetud meetmeid. 6 2011.
SCOPE AND APPROACH 4. 
ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 4.
The Court assessed the corrective actions taken by the Commission in response to the Court’s recommendations. 
Kontrollikoda hindas komisjoni poolt kontrollikoja soovituste tulemusel võetud pa-rendusmeetmeid.
This work did not include an assessment of the effects of these actions as this would require separate follow-up audits. 
Antud tegevuse käigus ei hinnatud nimetatud meetmete mõju, kuna see eeldaks eraldi järelauditite läbiviimist.
TABLE Details of the approach and methodology used are contained in Annex X. The special reports mentioned in the Table are the subject matter of this report: SPECIAL REPORTS FOLLOWED UP IN THIS REPORT Special report Budgetary area Number of audit recommendations 4/2003 concerning rural development: support for less-favoured areas1 Agriculture 11 13/2003 concerning production aid for cotton2 Agriculture 6 11/2009 The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects3 Agriculture 9 7/2008 Intelligent energy 2003-20063 Energy 4 6/2007 on the effectiveness of technical assistance in the context of capacity development4 External actions 8 4/2009 The Commission’s management of non-state actors' involvement in EC development cooperation3 External actions 7 16/2009 The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey3 External actions 6 Total number of recommendations 51 1 OJ C 151, 27.6.2003. 
TABEL Kasutatud lähenemisviisi ja metoodika üksikasjad on esitatud lisas X. Tabelis on loetletud käesolevas aruandes käsitletavad eriaruanded. KÄESOLEVAS ARUANDES KÄSITLETUD ERIARUANDED Eriaruanne Eelarvevaldkond Auditisoovituste arv 4/2003 maaelu arengu kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele1 Põllumajandus 11 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta2 Põllumajandus 6 11/2009 LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine3 Põllumajandus 9 7/2008 Arukas energeetika 2003–20063 Energeetika 4 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis4 Välistegevus 8 4/2009 „Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine“ järelduste ja soovituste kohta3 Välistegevus 7 16/2009 Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt3 Välistegevus 6 Soovitusi kokku 51 1 ELT C 151, 27.6.2003.
2 OJ C 298, 9.12.2003. 
2 ELT C 298, 9.12.2003.
3 http://eca.europa.eu 4 OJ C 312, 21.12.2007. 
3 http://eca.europa.eu 4 ELT C 312, 21.12.2007.
COMMISSION’S SYSTEM FOR FOLLOW-UP OF RECOMMENDATIONS 5. 
KOMISJONI SÜSTEEM SOOVITUSTE PUHUL JÄRELMEETMETE VÕTMISEKS 5.
The RAD database2 records the recommendations of the Court, the requests of the Council and the Parliament and the specific actions agreed by the Commission to address these recommendations/requests. 
Andmebaasis RAD2 salvestatakse kontrollikoja soovitused, nõukogu ja parlamendi taotlused ning komisjoniga kokkulepitud konkreetsed meetmed nimetatud soovituste/taotluste käsitlemiseks.
Such a tool serves an important function in ensuring the proper and timely management and follow-up of recommendations/requests of the Court and other stakeholders. 
Rakendusel on oluline osa nõuetekohase ja õigeaegse haldamise ning kontrollikoja ja teiste sidusrühmade soovituste/ taotluste järelkontrolli tagamisel.
In 2009, the Court carried out a pilot review of the RAD system, in particular studying information in this database on recommendations accepted by the Commission and those implemented. 
2009. aastal viis kontrollikoda läbi süsteemi RAD prooviläbivaatuse, uurides eelkõige nimetatud andmebaasis sisalduvat teavet komisjoni poolt vastuvõetud ja rakendatud soovituste kohta.
2 RAD (Recommendations, Actions, Discharge) is a Commission (DG Budget) application for inter-service coordination of the discharge procedure. 
2 RAD (Recommendations, Actions, Discharge – soovitused, meetmed, eelarve täitmisele heakskiidu andmine) on komisjoni (eelarve peadirektoraat) kasutatav rakendus eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse talitustevaheliseks kooskõlastamiseks.
It contains recommendations/requests to the Commission by the Council, the Parliament and the ECA, the Commission’s response and the status of the follow-up action. 7. 
Rakendus sisaldab komisjonile nõukogu, parlamendi ja kontrollikoja poolt antud soovitusi/taotlusi, komisjoni vastuseid ja järelmeetmete etappi. 7.
In 2011 ten internal audit capabilities representing twelve directorates-general of the Commission carried out an internal audit of the systems and procedures in place for the management of RAD. 
2011. aastal korraldasid 12 komisjoni peadirektoraati esindavat kümme siseauditiüksust andmebaasi RAD haldamiseks loodud süsteemide ja menetluste siseauditi.
The purpose of the audit was to determine the existence of an adequate reply/action plan and to provide assurance that actions, which were reported in RAD as completed, were implemented in a timely, efficient and effective manner. 
Auditi eesmärk oli välja selgitada piisavate meetmete/ tegevuskava olemasolu ning saada kindlus selle kohta, et andmebaasis RAD salvestatud meetmeid rakendati õigeaegselt, tõhusalt ja mõjusalt.
The results of the Commission’s internal audit largely confirmed the conclusions of the Court’s pilot review. 
Komisjoni siseauditi tulemused kinnitasid suurel määral kontrollikoja prooviläbivaatuse järeldusi.
In particular, the internal audit found that while the systems and procedures in place provide reasonable assurance regarding the management of the implementation of the recommendations/requests issued by the ECA and the discharge authority respectively, there were many instances of an absence of documented procedures, and inadequate supervision and monitoring of the implementation of recommendations/ requests. 8 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Siseauditi käigus leiti eelkõige, et kuigi kehtestatud süsteemid ja menetlused annavad piisava kindluse kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiitu andva institutsiooni soovituste/taotluste rakendamise juhtimise kohta, avastati mitmel juhul, et menetlusi ei dokumenteeritud ning et soovituste/taotluste rakendamise järelevalve ja kontrollimine oli ebapiisav. 8 2011.
COMMISSION’S RESPONSE TO THE COURT’S RECOMMENDATIONS 9. In the special reports reviewed, the Court presented 51 recommendations. 
9. Läbivaadatud eriaruannetes oli kontrollikoda esitanud 51 soovitust.
Approximately two thirds of these related to effectiveness issues (e.g. the setting of strategic objectives, the preparation of project proposals, the design of projects, project performance, and monitoring and evaluation), with the remaining recommendations dealing with economy and efficiency issues (e.g. the occurrence of overpayments and the quality and timeliness of project selection methods). 
Ligikaudu kaks kolmandikku soovitustest olid seotud mõjususe aspektidega (nt strateegiliste eesmärkide seadmine, projektitaotluste koostamine, projektide kavandamine, projektide tulemuslikkus ning järelevalve ja hindamine), ülejäänud soovitustes käsitleti säästlikkuse ja tõhususe küsimusi (nt enammaksete tegemine ning projektivaliku meetodite kvaliteet ja ajakavas püsimine).
Out of the 51 recommendations, six are not covered by the Figure. 
51 soovitusest kuut joonisel ei käsitleta.
Of those six recommendations, two were not applicable under the current framework, and in four other cases it was not possible to obtain evidence of actions taken due to the scope of the follow-up exercise. 
Nimetatud kuuest soovitusest kahte ei kohaldata kehtivas raamistikus ja neljal muul juhul ei olnud järelkontrolli suure mahu tõttu võimalik saada tõendeid võetud meetmete kohta.
This means that the Court could assess the status of implementation of 45 recommendations. 
See tähendab, et kontrollikojal oli võimalik hinnata 45 soovituse rakendamise seisukorda.
The Commission fully implemented 29 % of these 45 recommendations, while 69 % are being implemented. 
Nimetatud 45 soovitusest rakendas komisjon täielikult 29% ja 69% puhul on rakendamine pooleli.
The Figure shows the state of implementation of the Court’s recommendations. 
Joonisel on näidatud kontrollikoja soovituste rakendamise faas.
FIGURE STATE OF THE IMPLEMENTATION OF RECOMMENDATIONS State of implementation of 45 relevant recommendations Fully (29 %) In most respects (49 %) In some respects (20 %) Being Implemented (69 %) Not at all (2 %) 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 9 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
KOMISJONI VASTUS KONTROLLIKOJA SOOVITUSTELE JOONIS SOOVITUSTE RAKENDAMISE FAAS 45 asjakohase soovituse rakendamise faas Täielikult rakendatud (29%) Enamjaolt rakendatud (49%) Rakendamin e käib (69%) Teatud osas rakendatud (20%) Ei rakendatud (2 %) 0% 20% 40% 60% 80% 100% 9 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
SUMMARY OF THE COURT’S FOLLOW-UP REVIEW 11. 
KONTROLLIKOJA JÄRELKONTROLLI KOKKUVÕTE 11.
The review has shown that the Commission has fully implemented 13 of the Court’s recommendations from the reports selected. 
Läbivaatuse tulemusel täheldati, et komisjon on valitud aruannetest võetud kontrollikoja soovitustest täiel määral rakendanud 13 soovitust.
Older recommendations tend to have a higher implementation rate whereas the most recent ones are still being implemented. 
Vanemate soovituste puhul on rakendusmäär kõrgem, kuigi kõige viimaste soovituste rakendamine on veel pooleli.
Apart from the fully implemented recommendations, 22 recommendations are met in most respects but the Commission needs to take some further steps to fully address them. 
Peale täiel määral rakendatud soovituste on 22 soovitust suures osas rakendatud, kuid komisjon peab nende täielikuks käsitlemiseks täiendavaid jõupingutusi tegema.
These are indicated in Annex I. 12. 
Nimetatud soovitused on esitatud lisas I. 12.
TheCourt’sfollow-upexerciseindicatesthat, as a result of the Court’s audit reports, improvements in financial management have taken place in a number of areas of the EU budget. 
Kontrollikoja järelkontrollist nähtub, et kontrollikoja auditiaruannete tulemusel on mitme ELi eelarvevaldkonna finantsjuhtimises toimunud edasiminekuid.
However, important opportunities still remain to improve management practices in areas directly managed by the Commission (external actions) and those implemented under shared management arrangements (agriculture). 
Komisjoni poolt otsehallatavate valdkondade (välistegevus) ja liikmesriikidega koostöös hallatavate valdkondade (põllumajandus) juhtimistavade puhul on aga mitu parendamist vajavat aspekti.
Some examples of such improvements and opportunities reviewed in the follow-up exercise are presented below. 
Näiteid mõningatest neist järelkontrolli käigus läbivaadatud parendustest ja aspektidest on esitatud edaspidi.
A strategic improvement to the economic use of EU funding was noted in the Commission’s reform of the cotton support scheme. 
ELi rahastamise säästliku kasutamise strateegilist parandamist täheldati komisjoni puuvillatoetuste süsteemi reformi puhul.
As a result of the reform to the scheme, EU aid for cotton is no longer linked to production levels, but responds instead to the market demand (agriculture)3. 
Reformi tulemusel ei ole ELi puuvillatoetused enam toodangu mahuga seotud, vaid sõltuvad tu-runõudlusest (põllumajandus)3.
At an operational level however, poor management practices can lead to the wasting of resources. 
Tegevustasandilvõibpuudulikhalduspraktika põhjustada vahendite raiskamist.
For example, overpayments of EU aid result in poor economy being achieved in the pursuit of objectives. 
Näiteks ELi toetuste enammaksete tagajärjeks on olukord, kus eesmärkide täitmise poole püüeldes ei käituta kokkuhoidlikult.
There remains a need to strengthen management systems for ensuring the accuracy of payment calculations in the Member States (agriculture)4. 
Juhtimissüsteemid vajavad tõhustamist, et tagada liikmesriikides tehtavate maksekalkulatsioonide õigsus (põllumajandus)4.
3 See Annex III on the follow-up of Special Report No 13/2003 concerning production aid for cotton. 
3 Vt lisa III – eriaruande nr 13/2003 (puuvilla tootmistoetuste kohta) alusel võetud järelmeetmed.
4 See Annex II on the follow-up of Special Report No 4/2003 concerning rural development: support for less-favoured areas. 
4 Vt lisa II – eriaruande nr 4/2003 (maaelu arengu kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele) puhul võetud järelmeetmed.
Improvements in the selection procedures for projects leading to better quality and more timely projects were noted. 
Projektide valikumenetluste puhul täheldati parandusi, mille tulemuseks oli projektide parem kvaliteet ja täpsem ajakava järgimine.
For example, measures taken by the Commission/Turk-ish authorities contributed to the improved quality of the project design and application processes in 2010–11 (external actions)5. 
Näiteks aitasid komisjoni/Türgi ametiasutuste võetud meetmed kaasa perioodi 2010-2011 projektide kavandamise ja taotluste menetlemise kvaliteedi paranemisele (välistegevus)5.
The Commission agreed to review the selection procedure for LIFE-Nature projects, to give a higher priority to the sustainability criterion for the nature and biodiversity component and to shorten the selection procedure (agriculture)6. 
Komisjon nõustus vaatama läbi LIFE-Looduse projektide valikumenetluse, et seada suuremaks prioriteediks looduse ja bioloogilise mitmekesisuse komponendi jätkusuutlikkuse kriteerium ning lühendada valikumenetlust (põllumajandus)6.
The Commission also took various initiatives to strengthen non-state actors’ involvement in EU external cooperation through contracts to implement EU development aid. 
Komisjon tegi ka mitu algatust, et ELi arenguabi rakendamise lepingute kaudu tugevdada valitsusväliste osalejate ELi väliskoostöösse kaasamist.
A key initiative was the development of the ‘structured dialogue’ between the main stakeholders in European development policy, which contributed to proposals for improvements in project selection methods, for faster and better-targeted aid (external actions)7. 
Põhiline algatus oli peamiste Euroopa arengupoliitika sidusrühmade vahel struktureeritud dialoogi loomine, mis aitas kaasa ettepanekute tegemisele seoses projektide valikumeetodite parendamise ning kiirema ja paremini suunatud abi andmisega (välistegevus)7.
5 See Annex VIII on the follow-up of Special Report No 16/2009 — The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey. 
5 Vt lisa VIII – eriaruande nr 16/2009 (Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt) puhul võetud järelmeetmed.
6 See Annex IV on the follow-up of Special Report No 11/2009 — The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects. 
6 Vt lisa IV – eriaruande nr 11/2009 (LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine) puhul võetud järelmeetmed.
7 See Annex VII on the follow-up of Special Report No 4/2009 — The Commission’s management of non-state actors' involvement in EC development cooperation. 
7 Vt lisa VII – eriaruande nr 4/2009 („Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine“ järelduste ja soovituste kohta) puhul võetud järelmeetmed.
If good and effective results are to be achieved with EU funds, it is important in the first instance to identify the needs which a programme or measure intends to address. 
Et ELi vahenditega häid ja mõjusaid tulemusi saavutada, on oluline esmalt määratleda vajadused, mida programmi või meetmega käsitleda kavatsetakse.
Secondly, good project design and proper implementation procedures increase the likelihood of achieving value for money. 
Teiseks suurendab projekti hea kavandamine ja nõuetekohane rakendamine tõenäosust, et saavutatakse kuludele vastav tulu.
However, better-defined criteria for assessing the sustainability of proposed projects still need to be introduced (agriculture)9. 
Kavandatavate projektide jätkusuutlikkuse hindamiseks vajatakse aga paremini määratletud kriteeriume (põllumajandus)9.
Good management information increases the likelihood of better decision-making. 
Hästi koostatud juhtimisteave suurendab otsuste tegemise paremat tõenäosust.
Opportunities continue to exist for the Commission to increase the potential effectiveness of funding through better prioritisation of actions and by matching project costs with their expected outputs and impacts (energy)10. 
Komisjonil on jätkuvalt võimalusi meetmetele parema prioriteetide määramise ja projektide kulude ning nende eeldatavate väljundite ja mõju sobitamise kaudu rahastamise potentsiaalse tõhususe suurendamiseks (energeetika)10.
The Commission proposes that the next LIFE regulation should contain a comprehensive set of performance indicators to facilitate better planning and programming. 
Komisjoni ettepaneku kohaselt peaks järgmine LIFE-määrus kavandamise ja programmitöö hõlbustamiseks sisaldama põhjalikku tulemusnäitajate kogumit.
8 See Annex VIII on the follow-up of Special Report No 16/2009 — The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey. 
8 Vt lisa VIII – eriaruande nr 16/2009 (Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt) puhul võetud järelmeetmed.
9 See Annex IV on the follow-up of Special Report No 11/2009 — The sustainability and the Commission’s management of the LIFE-Nature projects. 
9 Vt lisa IV – eriaruande nr 11/2009 (LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine) puhul võetud järelmeetmed.
10 See Annex V on the follow-up of Special Report No 7/2008 — Intelligent energy 2003-2006. 
10 VtlisaV–eriaruandenr7/2008(Arukasenergeetika2003– 2006) puhul võetud järelmeetmed.
The monitoring and evaluation of the implementation of programmes and actions is important, not only in matters of legality and regularity, but also in the delivery of planned outcomes. 
Programmide ja meetmete rakendamise järelevalve ja hindamine pole oluline mitte ainult seaduslikkuse ja korrektsuse küsimustes, vaid ka kavandatavate väljundite puhul.
While improvements have occurred in the monitoring of programmes’ results, e.g. measures taken by the Commission to enhance the monitoring system in Turkey (external actions), and in administrative costs (energy), further improvements are needed, specifically in monitoring the application of controls as regards financial and environmental requirements (agriculture)11 and in the reporting of individual project outcomes (external actions)12. 
Kuigi programmide tulemuste järelevalve on parenenud, nt on komisjoni võtnud meetmeid Türgi kontrollisüsteemi täiustamiseks (välistegevus) ning halduskulude (energeetika) kontrollimiseks, tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige finants-ja keskkonnatingimuste kontrollide rakendamise järelevalve puhul (põllumajandus)11 ja individuaalsete projektide väljunditega seotud aruandluse puhul (välistegevus)12.
A brief summary of the audits, recommendations, the subsequent action taken by the Commission and performance issues which remain to be addressed are contained in Annexes II to VIII to this report. 
Auditite lühikokkuvõte; soovitused, komisjoni võetud järelmeetmed ning veel käsitlemist vajavad tulemuslikkusega seotud teemad on esitatud käesoleva aruande lisades II–VIII.
11 See Annex III on the follow-up of Special Report No 13/2003 concerning production aid for cotton. 
11 Vt lisa III – eriaruande nr 13/2003 (puuvilla tootmistoetuste kohta) puhul võetud järelmeetmed.
12 See Annex VIII on the follow-up of Special Report No 16/2009 — The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey. 
12 Vt lisa VIII – eriaruande nr 16/2009 (Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt) puhul võetud järelmeetmed.
CONCLUSION 21. 
JÄRELDUS 21.
The Commission has a system in place to follow-up all recommendations of the Court and the requests of the Parliament and the Council. 
Komisjon on kehtestanud kõikide kontrollikoja soovituste ning parlamendi ja nõukogu taotluste alusel järelmeetmete võtmise süsteemi.
The Court considers that the follow-up of recommendations/requests needs to be strengthened to enable the Commission to respond in a timely, efficient and effective manner to the recommendations/requests of the Court and the discharge authority. 
Kontrollikoda on arvamusel, et soovituste/taotluste süsteem vajab tugevdamist, et komisjonil oleks võimalik avastatud puudustele ning kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiitu andva institutsiooni soovitustele/ taotlustele õigeaegselt, tõhusalt ja mõjusalt reageerida.
A large number are still being implemented, although for a further 22 (49 %) of the recommendations the actions already taken by the Commission implement these in most respects. 
Suure osa soovituste rakendamine on veel pooleli, kuigi täiendava 22 (49%) soovituse puhul on komisjon juba võtnud meetmeid nende põhiosade rakendamiseks.
This Report was adopted by Chamber CEAD, headed by Mr Igors LUDBORŽS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 16 October 2012. 
CEAD auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 16. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President 12 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Kontrollikoja nimel Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA president 12 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA