natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27 51 Annex II of Regulation (EC) No 1185/2009. 
51 Määruse (EÜ) nr 1185/2009 II lisa.
52 Eurostat (2019) Research paper: Statistics on agricultural use of pesticides in the European Union (ESTAT E1/AES/2019/RP/1). 
52 Eurostati 2019. aasta uuring: Statistika pestitsiidide põllumajandusliku kasutamise kohta Euroopa Liidus (ESTAT E1/AES/2019/RP/1). 26
54 The Member States have to include quantitative objectives and targets in their national action plans to achieve the aims of the directive. 
54 Liikmesriigid peavad oma riiklikesse tegevuskavadesse lisama kvantitatiivsed eesmärgid, mille abil saavutada direktiivi eesmärgid.
The Commission during its assessment noted great variation in the quality of the initial national action plans and shortcomings in setting measurable targets. 
Komisjon täheldas hindamise käigus suuri erinevusi riiklike esialgsete tegevuskavade kvaliteedis ja puudusi mõõdetavate eesmärkide seadmisel.
Our review of 18 revised national action plans showed that twelve of them include action-based or compliance-based quantitative objectives and targets. 
18 läbi vaadatud riikliku tegevuskava puhul selgus, et 12 neist sisaldavad meetmepõhiseid või vastavpõhiseid kvantitatiivseid eesmärke.
Few (2 out of 18) of them have quantified overall objectives or targets to reduce use of or risks related to PPP. 
Vähestel (2 kava 18-st) on kvantifitseeritud üldised eesmärgid või eesmärgid taimekaitsevahendite kasutamise või sellega seotud riskide vähendamiseks.
55 EU-wide risk indicators are necessary to measure progress in meeting the main objective of the directive: reducing the risks and impacts of PPP use. 
55 Kogu ELi hõlmavad riskinäitajad on vajalikud selleks, et mõõta edusamme direktiivi põhieesmärgi saavutamisel, milleks on taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riskide ja mõju vähendamine.
Measuring risk is complex as the risks posed by PPPs vary according to several factors, particularly their active substances, but also their composition, application rate (i.e. quantity per hectare and frequency) and where, when and how users apply them in practice. 
Riski mõõtmine on keeruline, sest taimekaitsevahenditest tulenevad riskid sõltuvad mitmest tegurist, eelkõige toimeainetest, kuid ka nende koostisest, kasutusmäärast (st kogus hektari kohta ja sagedus) ning sellest kus, millal ja kuidas neid tegelikult kasutatakse.
The EU-wide risk indicators need to be harmonised to allow comparison between Member States and a meaningful assessment of the EU’s policy. 
Kogu ELi hõlmavad riskinäitajad peavad olema ühtlustatud, et võimaldada liikmesriikide võrdlemist ja ELi poliitika sisulist hindamist.
56 The directive requires Member States to calculate harmonised risk indicators, identify trends in the use of certain active substances and identify priority items that require particular attention. 
56 Direktiivis nõutakse, et liikmesriigid arvutaksid välja ühtlustatud riskinäitajad, teeksid kindlaks teatavate toimeainete kasutamise arengusuunad ja määraksid kindlaks prioriteetsed küsimused, mis nõuavad erilist tähelepanu.
However, the directive itself did not establish any such harmonised risk indicators; the legislator adopted it in 2009 with an empty Annex (“Annex IV – Harmonised risk indicators”). 
Direktiiviga ei kehtestatud aga selliseid ühtlustatud riskinäitajaid; seadusandja võttis selle vastu 2009. aastal koos tühja lisaga („IV lisa. Ühtlustatud riskinäitajad“).
57 Some Member States have developed national indicators for measuring risks and impact. 
57 Mõned liikmesriigid on riskide ja mõju mõõtmiseks välja töötanud riigisisesed näitajad.
Such national indicators are useful for measuring progress towards Member States’ objectives and targets but not comparable across Member States, which is why harmonised risk indicators are useful to measure EU-wide risk and impact. 28 
Sellised riigisisesed näitajad on kasulikud edusammude mõõtmiseks liikmesriikide eesmärkide saavutamisel, kuid need ei ole liikmesriigiti võrreldavad, mistõttu on kasulik omada ühtlustatud riskinäitajaid kogu ELi hõlmava riski ja mõju mõõtmiseks.
58 Initial Commission attempts to develop indicators were unsuccessful due to the lack of data. 
58 Komisjoni esialgsed katsed näitajate väljatöötamiseks ebaõnnestusid andmete puudumise tõttu.
In 2018, the Commission proposed two harmonised risk indicators, which came into force in June 201953. 
2018. aastal pakkus komisjon välja kaks ühtlustatud riskinäitajat, mis jõustusid juunis 201953.
The two indicators are aimed at estimating trends in the overall risk from PPP use, for each Member State and EU-wide. 
Nende kahe näitaja eesmärk on hinnata taimekaitsevahendite kasutamisest tulenevat üldist riski iga liikmesriigi ja kogu ELi jaoks.
The Commission published the retrospective calculations of the risk indicators from 2011 on its website54 in November 2019. 
riskinäitajate tagasiulatuvad arvutused (alates 2011. aastast) oma veebisaidil54 novembris 2019.
This means that the Commission’s first estimate of EU-wide risks from PPP use came ten years after adoption of the directive. 
See tähendab, et komisjoni esimene taimekaitsevahendite kasutamisega kaasnevaid kogu ELi hõlmavaid riske käsitlev hindamine toimus kümme aastat pärast direktiivi vastuvõtmist.
59 Neither indicator takes into account how, where and when these PPPs are used as this information is not available to the Commission. 
59 Kummagi näitaja puhul ei võeta arvesse seda, kuidas, kus ja millal neid taimekaitsevahendeid kasutatakse, sest see teave ei ole komisjonile kättesaadav.
One indicator is based on PPP sales statistics and the other is based on the number of emergency authorisations. 
Üks näitaja põhineb taimekaitsevahendite müügistatistikal ja teine põhineb erakorraliste lubade arvul.
Member States can grant emergency authorisations without carrying out the standard authorisation procedure if pests cause a danger that cannot be contained in any other reasonable way. 
Liikmesriigid võivad anda erakorralise loa ilma tavapärase loa andmise menetluseta, kui kahjurid põhjustavad ohtu, mida ei saa ühelgi muul mõistlikul viisil ohjata.
Emergency authorisations can relate to PPPs already authorised for other uses or PPPs containing approved active substances not yet authorised in the specific Member State granting the emergency authorisation. 
Erakorralised load võivad olla seotud taimekaitsevahenditega, mida on juba lubatud kasutada muuks otstarbeks, või heakskiidetud toimeaineid sisaldavate vahenditega, mis ei ole erakorralise loa andnud liikmesriigis veel turule lubatud.
60 For both indicators, active substances are categorised, based on the PPP regulation, into four groups (‘low-risk’, ‘standard’, ‘candidates for substitution’ and ‘not approved’) with different weightings (see illustration in Figure 8). 
60 Mõlema näitaja puhul liigitatakse toimeained taimekaitsevahendite määruse alusel nelja rühma (madala riskiastmega, standardsed, asendust vajavad ja heakskiitmata), millel on erinev kaal (vt illustratsiooni joonisel 8).
For PPPs containing active substances that are ‘candidates for substitution’ Member States have to refuse or restrict authorisation where less harmful alternatives are available55. 
Taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad asendust vajavaid toimeaineid, peavad liikmesriigid vähem kahjulike alternatiivide olemasolu korral loa andmisest keelduma või seda piirama55.
The aim is to promote less harmful substances and provide industry incentives to develop less hazardous alternatives. 
Eesmärk on edendada vähem kahjulike ainete kasutamist ja pakkuda tööstusharule stiimuleid vähem ohtlike alternatiivide väljatöötamiseks.
61 The weighting is intended to reflect policy choices and to support the objective of the directive to reduce the risks and impacts of PPP. 
61 Kaalumise eesmärk on kajastada poliitilisi valikuid ja toetada direktiivi eesmärki vähendada taimekaitsevahendite riske ja mõju.
Some Member States raised concerns regarding justification of these weightings. 
Mõned liikmesriigid väljendasid muret sellise kaalumise põhjendatuse pärast.
They questioned the scientific rationale for the weightings. 
Nad seadsid kahtluse alla kaalumise teadusliku põhjendatuse.
A different weighting factor would change the result of the indicators. 
Teistsugune kaalutegur muudaks näitajate tulemust.
53 Commission Directive (EU) 2019/782 of 15 May 2019 amending Directive 2009/128/EC of the European Parliament and of the Council as regards the establishment of harmonised risk indicators. 54 https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/sustainable_use_pesticides/harmonised-risk-indicators/trends-hri-eu_en. 
Kaks ühtlustatud riskinäitajat Ühtlustatud riskinäitaja nr 1 Ühtlustatud riskinäitaja nr 2 Põhineb müügiandmetel Põhineb erakorraliste lubade toimeaine kohta arvul 28 Kaalumine: • Madala riskiastm ega 1 • Standardsed 8 • Asendust vajavad ained 16 • Heakskiitmata 64 Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni direktiivi (EL) 2019/782 põhjal.
55 Article 50 of the PPP regulation. 29 
55 Taimekaitsevahendite määruse artikkel 50.
Harmonised risk indicator 2 Based on number of emergency authorisations 30 Weightings: • Low-risk 1 • Standard 8 • Candidates for substitution 16 • Not approved 64 62 The harmonised risk indicators are presented as indices (baseline 100) to make it possible to follow risk trends from 2011 and to protect confidential data. 
62 Ühtlustatud riskinäitajad esitatakse indeksitena (võrdlusalus 100), et oleks võimalik järgida riskisuundumusi alates 2011. aastast ja kaitsta konfidentsiaalseid andmeid.
The Commission’s graph for the harmonised risk indicator based on sales shows a risk reduction resulting mainly from reduced sales of the substances in the category ‘not approved’. 
Komisjoni graafik müügiandmetel põhineva ühtlustatud riskinäitaja kohta näitab riski vähenemist, mis tuleneb peamiselt kategooriasse „heakskiitmata ained“ kuuluvate ainete müügi vähenemisest.
The weighting factors chosen increase the estimated risk reduction resulting from reduced sales of higher risk substances. 
Valitud kaalutegurid suurendavad hinnangulise riski vähenemist, mis tuleneb suurema riskiga ainete müügi vähenemisest.
The indicator does not show how successful the directive has been in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Näitaja ei näita, mil määral on direktiiv olnud edukas ELi eesmärgi saavutamisel, milleks on taimekaitsevahendite säästev kasutamine.
63 The Commission told us that it intends to improve the risk indicators; access to better statistics and data on PPP use could help it in doing so. 
63 Komisjon teatas meile, et kavatseb riskinäitajaid parandada; parem juurdepääs statistikale ja andmetele taimekaitsevahendite kasutamise kohta võib sellele kaasa aidata. 29
Conclusions and recommendations 64 Overall, the Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs. 
Järeldused ja soovitused 64 Üldiselt on komisjon ja liikmesriigid võtnud meetmeid, et edendada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist.
Implementation of the sustainable use part of the EU’s PPP policy was affected by a slow start. 
ELi taimekaitsevahendite alase poliitika säästvat kasutamist käsitleva osa rakendamist mõjutas aeglane algus.
The Commission did not check proper Member State transposition of the directive (see paragraphs 12 to 16). 
Komisjon ei kontrollinud direktiivi nõuetekohast ülevõtmist liikmesriikides (vt punktid 12–16).
65 In recent years, both the Commission and Member States have taken increased action intended to reduce the risk related to PPP use including efforts to put IPM into practice (see paragraphs 17 to 20). 
65 Viimastel aastatel on nii komisjon kui ka liikmesriigid võtnud meetmeid, mille eesmärk on vähendada taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske, sealhulgas teinud jõupingutusi integreeritud taimekaitse rakendamiseks (vt punktid 17–20).
66 Applying the IPM principles is mandatory for users, but Member State compliance checks have a limited scope. 
66 Integreeritud taimekaitse põhimõtete rakendamine on kasutajatele kohustuslik, kuid liikmesriikide vastavuskontrollide ulatus on piiratud.
One reason for the lack of enforcement is that there are no clear criteria as to how users should apply the general principles of IPM or how the authorities should assess compliance (see paragraphs 21 to 27). 
Jõustamise puudumise üks põhjus on see, et puuduvad selged kriteeriumid selle kohta, kuidas kasutajad peaksid rakendama integreeritud taimekaitse üldisi põhimõtteid ja kuidas ametiasutused peaksid hindama nõuetele vastavust (vt punktid 21–27).
67 Several CAP measures can contribute to the implementation of the directive, for example by promoting IPM and organic farming. 
67 Mitmed ÜPP meetmed võivad aidata kaasa direktiivi rakendamisele, näiteks integreeritud taimekaitse ja mahepõllumajanduse edendamise kaudu.
CAP rules also require Member States to establish farm advisory systems and provide advice on IPM to all farmers. 
ÜPP eeskirjade kohaselt peavad liikmesriigid looma põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemid ning andma integreeritud taimekaitse alast nõu kõikidele põllumajandustootjatele.
However, while the IPM principles are mandatory for farmers, they are not included as a condition for CAP payments. 
Kuigi integreeritud taimekaitse põhimõtted on põllumajandustootjatele kohustuslikud, ei võeta neid ÜPP maksete tingimusena arvesse.
Despite encouragement for more sustainable farming practices, there are few measures deterring farmers from using ‘standard’ PPPs rather than turning to non-chemical or alternative methods (see paragraphs 28 to 35). 
Hoolimata säästvamate põllumajandustavade edendamisest on vähe meetmeid, mis takistavad põllumajandustootjatel kasutada pigem standardseid kui kemikaalivabu taimekaitsevahendeid või alternatiivseid meetodeid (vt punktid 28–35).
Recommendation 1 – Enable IPM enforcement The Commission should (a) check that the Member States convert the general IPM principles into practical and measurable criteria and that they verify these criteria at farm level; and (b) incorporate these measurable IPM criteria into ‘conditionality’ in the post-2020 CAP and ensure they are enforced. 
1. soovitus. Edendada integreeritud taimekaitse jõustamist Komisjon peaks a) kontrollima, et liikmesriigid muudaksid integreeritud taimekaitse põhimõtted praktilisteks ja mõõdetavateks kriteeriumideks, ning et nad kontrollivad neid kriteeriume põllumajandusettevõtte tasandil; b) lisama need mõõdetavad integreeritud taimekaitse kriteeriumid 2020. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas tingimuslikkuse süsteemi ja tagama nende jõustamise.
Timeframe: 2022 31 
Tähtaeg: 2022 30
68 When applying IPM, users should turn to PPPs only if prevention and other methods fail or are not effective. 
68 Integreeritud taimekaitse kohaldamisel peaksid kasutajad otsustama taimekaitsevahendite kasuks üksnes juhul, kui ennetamine ja muud meetodid ebaõnnestuvad või kui need ei ole tõhusad.
If pest-monitoring shows a need for control measures, EU rules indicate that biological, physical and other non-chemical methods must be preferred to chemical ones. 
Kui kahjurite seire näitab vajadust kontrollimeetmete järele, tuleb ELi eeskirjade järgi eelistada bioloogilisi, mehhaanilisi ja muid kemikaalivabu meetodeid keemilistele.
EU legislation also mentions biological pest control and biological products concepts but does not define them. 
ELi õigusaktides nimetatakse ka bioloogilist taimekahjustajate tõrjet ja bioloogiliste toodete mõisteid, kuid ei määratleta neid.
The concept of low-risk PPP was introduced in 2009 but to date, few active substances are approved as low-risk. 
Madala riskiastmega taimekaitsevahendite mõiste võeti kasutusele 2009. aastal, kuid seni on vähe toimeaineid heaks kiidetud madala riskiastmega toimeainetena.
The Commission and Member States are taking actions to increase availability of low risk PPPs but there is a need for further efforts to meet the timelines set for authorisation (see paragraphs 36 to 40). 
Komisjon ja liikmesriigid võtavad meetmeid, et suurendada madala riskiastmega taimekaitsevahendite kättesaadavust, kuid on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et pidada kinni loa saamiseks kehtestatud tähtaegadest (vt punktid 36– 40).
EU monitoring of PPPs in the environment focuses mainly on water (see paragraphs 44 to 47). 
Taimekaitsevahendite keskkonnamõju ELi poolne seire keskendub peamiselt veeseirele (vt punktid 44–47).
70 PPP statistics published by Eurostat relate to active substances contained in PPPs sold, grouped in a specific way defined in EU legislation. 
70 Eurostati avaldatud taimekaitsevahendite statistika on seotud müüdud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainetega, mis on rühmitatud ELi seadusandluses määratletud konkreetsel viisil.
This limits the information Eurostat can publish or even share with other Directorates-General of the Commission to a greater degree than can be justified by statistical confidentiality alone. 
See piirab teavet, mida Eurostat võib avaldada või isegi jagada teiste komisjoni peadirektoraatidega suuremal määral, kui seda saab põhjendada üksnes statistilise konfidentsiaalsusega.
Statistics collected on agricultural use of PPPs under current EU legislation are not comparable, and Eurostat has to date not been able to publish EU-wide use statistics (see paragraphs 48 to 51). 
Praegu kehtivate ELi õigusaktide kohaselt taimekaitsevahendite kohta kogutud statistilised andmed ei ole võrreldavad ning Eurostat ei ole seni suutnud avaldada kogu ELi hõlmavat kasutusstatistikat (vt punktid 48–51).
71 Better data on sales and use of PPPs, including more geographical information, could be used to improve measuring of related environmental risks and impact, including for example in water bodies used for abstraction of drinking water. 
71 Paremaid andmeid taimekaitsevahendite müügi ja kasutamise kohta, sealhulgas rohkem geograafilist teavet, saaks kasutada sellega seotud keskkonnariskide ja -mõju mõõtmiseks, sealhulgas näiteks joogivee võtmiseks kasutatavate veekogude puhul.
Access to more monitoring data could help in targeting activities to address environmental impact of PPP use (see paragraph 52). 32 
Suurem hulk seireandmeid lihtsustaks meetmete suunamist taimekaitsevahendite kasutamise keskkonnamõju vähendamisele (vt punkt 52).
Recommendation 2 – Improve access to PPP statistics To improve statistics and environmental monitoring, the Commission should address the following issues when revising the PPP statistics regulation: (a) removing restrictive aggregation requirements for PPP statistics (Article 3(4)) to allow publication of more useful statistics (e.g. low-risk PPPs and active substances with specific properties); and (b) clarifying, improving and harmonising the requirements for EU statistics on agricultural use of PPPs (Annex II) to make it more available, comparable and useful. 
2. soovitus. Parandada taimekaitsevahendite alase statistika kättesaadavust Statistika ja keskkonnaseire parandamiseks peaks komisjon taimekaitsevahendite alast statistikat käsitleva määruse ajakohastamisel käsitlema järgmiseid küsimusi: a) tühistada müügistatistika kohta kehtivad piiravad koondamisnõuded (artikli 3 lõige 4), et võimaldada avaldada rohkem kasulikku statistikat (nt madala riskiastmega taimekaitsevahendid ja teatavate omadustega toimeained); 31
Timeframe: 2023 72 The objective of the directive is to reduce the risks and impacts related to PPP use. 
Tähtaeg: 2023 72 Direktiivi eesmärk on vähendada taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riske ja mõju.
In November 2019, the Commission published its estimation of the EU-wide risks and impacts related to PPP use by calculating the two recently adopted harmonised risk indicators (see paragraphs 53 to 58). 
Novembris 2019 avaldas komisjon oma hinnangu kogu ELi hõlmavate riskide ja mõjude kohta seoses taimekaitsevahendite kasutamisega, arvutades välja kaks hiljuti vastu võetud ühtlustatud riskinäitajat (vt punktid 53–58).
Neither of the indicators show the extent to which the directive has been successful in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Kumbki näitaja ei näita, mil määral on direktiiv olnud edukas ELi eesmärgi saavutamisel, milleks on taimekaitsevahendite säästev kasutamine.
73 The first indicator’s (using sales statistics for active substances contained in PPPs as a basis) usefulness is limited by not taking into account how, when and where PPPs are used. 
73 Esimese näitaja (mis põhineb taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete müügistatistikal) kasulikkust vähendab asjaolu, et selles ei võeta arvesse, kuidas, millal ja kus taimekaitsevahendeid kasutatakse.
Confidentiality rules also limit detailed and useful analysis. 
Konfidentsiaalsusnõuded takistavad ka üksikasjalikuma ja kasulikuma analüüsi tegemist.
74 The second indicator is based on number of emergency authorisations granted by Member States. 
74 Teine näitaja põhineb liikmesriikide antud erakorraliste lubade arvul.
Although it can be valuable to collect data on the number of emergency authorisations, the number of authorisations does not say anything about use or associated risks (see paragraphs 59 to 63). 33 
Kuigi andmete kogumine erakorraliste lubade arvu kohta võib olla kasulik, ei ütle lubade arv midagi taimekaitsevahendite kasutamise ega sellega seotud riskide kohta (vt punktid 59–63).
Recommendation 3 – Develop better risk indicators To assess the progress made towards policy objectives, the Commission should improve the harmonised risk indicators, or develop new ones that take into account, for Harmonised Risk Indicator II, agricultural areas or volumes of active substance, for Harmonised Risk Indicator I, the way PPPs are used. 
3. soovitus. Töötada välja paremad riskinäitajad Selleks, et hinnata poliitikaeesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, peaks komisjon parandama ühtlustatud riskinäitajaid või töötama välja uued, milles võetakse 2. ühtlustatud riskinäitaja puhul arvesse põllumajanduspiirkondi või toimeaine koguseid ning 1. ühtlustatud riskinäitaja puhul taimekaitsevahendite kasutamise viisi.
Timeframe: 2023 This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 January 2020. 
Tähtaeg: 2023 32 I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, võttis käesoleva aruande vastu 8. jaanuari 2020. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 34 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner Lehne 33
Annexes Annex I Key EU rules on PPPs o Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Council Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC o Directive 2009/128/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides o Directive 2009/127/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 amending Directive 2006/42/EC with regard to machinery for pesticide application o Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council of 23 February 2005 on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin o Regulation (EC) No 1185/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 concerning statistics on pesticides 35 
Lisad I lisa. ELi peamised eeskirjad taimekaitsevahendite kohta o Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta o Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks o Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/127/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega o Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta o Euroopa parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat 34