natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Abbreviations 05 ACR: Annual control report CF: Cohesion Fund COCOF: Coordination Committee of the Funds DG: Directorate‐General DG COMP: Directorate‐General for Competition DG EMPL: Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion DG REGIO: Directorate‐General for Regional and Urban Policy ECN-ET: European Competition Network – Electronic Transmission ERDF: European Regional Development Fund ESF: European Social Fund ESIF: European Structural and Investment Funds GBER: General Block Exemption Regulation GDP: Gross domestic product ICT: Information and communications technology IMS: Irregularity management system IT: Information technology JASPERS: Joint assistance to support projects in European regions MAPAR: Management of audit processes, activities and resources R&D: Research and development R&D&I: Research, development and innovation SMEs: Small and medium‐sized enterprises TFEU: Treaty on the Functioning of the European Union 
Komisjoni vastused Riigiabi valdkonna õigusraamistik Lühendid 05 COCOF: Fondide koordineerimiskomitee DG: Peadirektoraat DG COMP: Konkurentsi peadirektoraat DG EMPL: Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat DG REGIO: Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ECN-ET: Euroopa konkurentsivõrgustik – elektrooniline edastamine ERF: Euroopa Regionaalarengu Fond ESF: Euroopa Sotsiaalfond ESIF: Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid GBER: Üldine grupierandi määrus IKT: Info-ja kommunikatsioonitehnoloogia IMS: Õigusnormide rikkumiste haldamise süsteem IT: Infotehnoloogia JASPERS: Euroopa piirkondades ühisabi projektide toetamise algatus MAPAR: Auditiprotsesside, -ülesannete ja -ressursside haldamine SKP: Sisemajanduse koguprodukt VKEd: Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ÜF: Ühtekuuluvusfond
An audit authority provides assurance to the Commission regarding the effective functioning of the management systems and internal controls for an operational programme (and, as a consequence, the legality and regularity of the expenditure certified). 
Sõnastik 06 Auditeerimisasutus tagab komisjonile kindluse rakenduskava juhtimissüsteemide ja sisekontrollimehhanismide mõjusa toimimise ning seega ka tõendatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.
Audit authorities are generally departments within state chancelleries, at ministries of finance (or internal control bodies under ministry authority), at other ministries or within supreme audit institutions. 
Auditeerimisasutus kuulub tavaliselt riigikantselei, rahandusministeeriumi (või selle alluvuses olevate sisekontrolliasutuste), mõne teise ministeeriumi või kõrgeima kontrolliasutuse struktuuri.
They must be functionally independent from the bodies managing the funds. 
Auditeerimisasutus peab olema vahendeid haldavatest ametkondadest funktsionaalselt sõltumatu.
An audit authority reports the findings of its systems audits and audits of operations to the managing and certifying authorities for the operational programme concerned. 
Auditeerimisasutus esitab oma süsteemide auditite ja põhitegevuse auditite leiud vastava rakenduskava korraldus-ja sertifitseerimisasutustele.
Reports on systems audits and the annual control report are also submitted to the Commission. 
Süsteemide auditeid kajastavad aruanded ja iga-aastane kontrolliaruanne edastatakse ka komisjonile.
The European Regional Development fund aims to reinforce economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances through financial support for the creation of infrastructure and productive job‐creating investment, mainly for businesses. 
Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtjatele antava rahalise toetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
The European Social Fund aims to strengthen economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities, mainly through training measures, encouraging a higher level of employment and the creation of more and better jobs. 
Euroopa Sotsiaalfondi ülesanne on edendada Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades peamiselt koolitusmeetmete kaudu tööhõivet ja töövõimalusi ning soodustades suuremat tööhõivet ning rohkem ja paremate töökohtade loomist.
Glossary 07 The European Structural and Investment Funds (ESIF or ESI Funds) cover five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the Union, with policy frameworks set for the seven‐year MFF budgetary period. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid (ESIF) hõlmavat viit eraldi fondi, mille eesmärk on vähendada liidu eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi.
The funds include: European Regional Development Fund (ERDF); European Social Fund (ESF); Cohesion Fund (CF); European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Fondide hulka kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF).
The Expert group on European Structural and Investment Funds (EGESIF) was created in the Commission with the aim of providing advice to the Commission on issues in relation with the implementation of programmes adopted and implemented in accordance with the European Structural and Investment Funds Regulations. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide eksperdirühm (EGESIF) loodi komisjonis eesmärgiga anda komisjonile nõu küsimuste suhtes, mis käsitlevad kooskõlas Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide määrusega vastu võetud ja rakendatud kavade rakendamist.
It is one of the two groups replacing the Coordination Committee of the Funds (the second one being COESIF – the Coordination Committee for European Structural and Investment Funds). 
See on üks kahest töörühmast, mis asendab fondide koordineerimiskomiteed (teine on Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee (COESIF)).
Financial corrections aim to protect the EU budget from the burden of erroneous or irregular expenditure. 
Finantskorrektsioonide eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.
Financial corrections can be made by withdrawing irregular expenditure from Member States’ expenditure declarations or through recoveries from beneficiaries. 
Finantskorrektsioone võib teha kas õigusnormide vastaselt tehtud kulude kuludeklaratsioonidest eemaldamise või raha abisaajatelt tagasinõudmise kaudu.
Financial corrections can also be imposed by the Commission. 
Finantskorrektsioone võib kehtestada ka komisjon.
A managing authority is a national, regional or local public authority, or any other public or private body, which has been designated by a Member State to manage an operational programme. 
Korraldusasutus on liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine.
Its tasks include selecting projects to be funded, monitoring how projects are implemented and reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
Korraldusasutuse ülesannete hulka kuulub rahastatavate projektide valimine, järelevalve nende elluviimise üle ning komisjonile finantsaspektide ja tulemuste kohta esitatav aruandlus.
An operational programme sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how funding will be used during a given period, generally seven years, to finance projects. 
Rakenduskavas esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja eesmärgid selle kohta, kuidas kasutatakse ELi vahendeid perioodi vältel (tavaliselt seitse aastat) projektide rahastamiseks.
These projects must contribute to achieving one or more of a certain number of objectives specified at the level of the operational programme’s priority axis. 
Projektid peavad aitama kaasa rakenduskava prioriteetsetes suundades kindlaksmääratud ühe või enama eesmärgi täitmisele.
Programmes have to be in place for each of the funds in the area of cohesion policy, i.e. the European Regional Development Fund; European Social Fund or Cohesion Fund. 
Ühtekuuluvuspoliitika iga fondi (st Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi) jaoks peab olema oma rakenduskava.
Operational programmes are prepared by Member States and must be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
Liikmesriigid koostavad rakenduskavad ning komisjon peab need heaks kiitma, enne kui ELi eelarvest võib hakata makseid tegema.
They can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Rakenduskavasid võib nende kehtivusaja jooksul muuta vaid mõlema poole nõusolekul.
Services of general economic interest are economic activities that public authorities identify as being of particular importance to citizens, and that would not be supplied (or would be supplied under different conditions) if there were no public intervention. 
Üldist majandushuvi pakkuvad teenused käsitlevad majandustegevust, mille avaliku sektori asutused on kindlaks määranud kodanike jaoks eriti tähtsa teenusena ja mida ei osutataks või mida osutataks teistsugustel tingimustel, kui ei oleks avalikku sekkumist.
Examples are transport networks, postal services and social services. 
Näitena võib tuua transpordivõrgustikud, postiteenused ja sotsiaalteenused.
Executive summary 09 IState aid is any aid granted by a Member State which distorts or could distort competition by giving certain enter‐ prises an advantage, in‐so‐far as it affects trade between Member States. 
Kokkuvõte 09 IRiigiabi on igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi teatavatele ettevõtjatele eelise andmise kaudu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
In principle, State aid is prohibited in order to ensure the proper functioning of the internal market. 
Üldiselt on riigiabi keelatud, et tagada siseturu asjakohane toimimine.
However, aid of a certain size, in certain sectors, geographi‐ cal areas or in special circumstances, may be compatible with the internal market. 
Kuid teatavas mahus, teatavates sektorites ja geograafilistes piirkondades või konkreetsetes oludes võib abi olla kokkusobiv siseturuga.
During the period 2010 to 2014, Member States have granted an average of 76.6 billion euro of State aid per year, excluding aid to the financial sec‐ tor, to the railway sector and to public services such as postal services. 
Perioodil 2010–2014 andsid liikmesriigid keskmiselt 76,6 miljardit eurot riigiabi aastas ning see ei hõlma finantssektorile, raudteesektorile ja avalikele teenustele, näiteks postiteenustele antud abi.
This corresponds to over 0.5 % of EU Member States’ GDP. 
See summa moodustab üle 0,5% ELi liikmesriikide SKPst.
II Cohesion policy is one of the main spending areas in the EU budget. 
II Ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi ELi eelarve vahendite kasutamise valdkondi.
For the 2014‐2020 programme period the total budget for the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF) amounts to 352 billion euro, up from 347 billion euro in the 2007‐2013 programme period. 
Programmitöö perioodil 2014– 2020 on Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi (ÜF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) eelarve kokku 352 miljardit eurot, programmitöö perioodil 2007–2013 oli see 347 miljardit eurot.
According to Com‐ mission estimates, ERDF/CF and ESF spending accounted for more than one‐quarter of State aid granted in the EU in the 2007‐2013 period. 
Komisjoni hinnangute kohaselt moodustasid ERFi/ÜFi ja ESFi kulud rohkem kui ühe neljandiku perioodil 2007–2013 ELis antud riigiabist.
III Through this audit, we assessed for the 2007‐2013 programme period the level of non‐compliance with State aid rules in cohesion policy and the extent to which the Commission was aware of the causes of non‐compliance. 
III Käesolevas auditis hindas kontrollikoda programmitöö perioodil 2007–2013 riigiabi eeskirjadele mittevastavuse määra ühtekuuluvuspoliitikas ja seda, mil määral oli komisjon teadlik mittevastavuse põhjustest.
We also examined whether the actions undertaken by the Commission for the 2014‐2020 programme period will strengthen its and the Member States’ capacity to prevent, detect and correct infringements of State aid rules. 
Kontrollikoda hindas ka seda, kas komisjoni meetmed programmitöö perioodil 2014–2020 tugevdavad komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust ennetada, avastada ja parandada riigiabi eeskirjade rikkumisi.
IV Over the 2010‐2014 period, the Commission and the Court of Auditors detected infringements of State aid rules in a significant number of our audits; State aid errors in ERDF and CF were an important factor contributing to our esti‐ mated level of error in cohesion policy. 
IV Perioodil 2010–2014 avastasid komisjon ja kontrollikoda riigiabi eeskirjade rikkumisi paljude auditite raames; ERFi ja Ühtekuuluvusfondi riigiabiga seotud vead moodustasid märkimisväärse osa kontrollikoja hinnangulises ühtekuuluvuspoliitika veamääras.
We found that the Commission’s own audits and monitoring in the cohesion area resulted in a detection rate which was similar to our own findings. 
Kontrollikoda leidis, et ühtekuuluvusvaldkonna rikkumiste avastamise määr komisjoni enda auditites ja kontrollidokumentides oli sarnane kontrollikoja leidudega.
The audit authorities in the Member States, on the other hand, detected infringements of State aid rules at a far lower rate than either the Commission or us. 
Liikmesriikide auditeerimisasutused avastasid aga riigiabi eeskirjade rikkumisi tunduvalt vähem kui komisjon või kontrollikoda.
This indicates that, so far, audit authorities have not focused sufficiently on State aid in the course of their audits. 
See näitab, et seni ei ole auditeerimisasutused keskendunud oma auditites piisavalt riigiabile.
VDuring the 2007‐2013 programme period the Commission did not record the State aid errors it detected or those reported by Member States in a way which allowed it to perform a proper analysis. 
V2007–2013 programmitöö perioodil ei salvestanud komisjon enda avastatud või liikmesriikide teatatud riigiabiga seotud vigu viisil, mis oleks võimaldanud teha asjakohast analüüsi.
Such an analysis could have helped the Commission to develop more focused and tailor‐made preventive measures for Member States and programmes. 
Analüüs oleks aidanud komisjonil töötada välja paremini suunatud ja sihipärased ennetavad meetmed liikmesriikidele ja/või programmidele.
Executive summary 10 VI Member States indicate in the application for projects of a significant financial size (‘major projects’) whether they consider that the investment involves State aid and this information can be verified by the Commission. 
Kokkuvõte 10 VI Liikmesriigid märgivad teatavate suure rahalise väärtusega projektide („suurprojektid”) taotlustes, kas nende arvamuse kohaselt sisaldab investeering riigiabi ning komisjon saab teabe õigsust kontrollida.
Particularly in the beginning of the 2007‐2013 programme period, the Commission did not systematically verify major projects for State aid compliance. 
Eelkõige programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei kontrollinud komisjon süsteemselt suurprojektide vastavust riigiabi eeskirjadele.
There is a risk that some EU co‐financed major projects are incompatible with the internal market, also due to the fact that prior to 2012, and the clarification provided by the Leipzig Halle judgment, Member States rarely notified investments in infrastructure to the Commission. 
On risk, et mõned ELi kaasrahastatud suurprojektid ei ole siseturuga kokkusobivad, seda ka tänu asjaolule, et enne 2012. aastat ja Leipzig Halle otsust teatasid liikmesriigid komisjonile taristuinvesteeringutest harva.
In order to mitigate this risk for the future, the Commission stepped up its internal preventive measures and it introduced an alternative approval procedure including an Independent Quality Review for the 2014‐2020 programme period. 
Selleks, et edasisi riske maandada, karmistas komisjon oma sisemisi ennetusmeetmeid ning võttis kasutusele alternatiivse heakskiitmismenetluse, mis hõlmas programmitöö perioodi 2014–2020 sõltumatu kvaliteedikontrolli aruannet.
This alternative procedure is not designed always to provide legal certainty for Member States with regard to State aid compliance at the time the major project decision is taken. 
Alternatiivne menetlus ei ole aga kavandatud andma liikmesriigile õiguskindlust seoses riigiabi eeskirjade järgimisega suurprojektide kohta otsuse tegemisel.
That certainty can only be obtained on the basis of a Member State notification fol‐ lowed by a Commission State aid decision. 
Õiguskindluse saab ainult liikmesriigi teatise alusel, millele järgneb komisjoni riigiabi andmise otsus.
VII The Commission has taken actions to simplify the applicable State aid legislation for the 2014‐2020 programme period which have resulted in a reduction of administrative burden and more transparency, but have also increased Member States’ responsibilities for designing and implementing aid measures. 
VII Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldatavaid riigiabi õigusakte, mille tulemuseks on väiksem halduskoormus ning läbipaistvuse paranemine, kuid mis on suurendanud ka liikmesriikide vastutust abimeetmete kavandamise ja rakendamise eest.
Member States getting more respon‐ sibility risks increasing the number of State aid errors: the Commission’s monitoring has shown that Member States made many mistakes in the design and implementation of aid schemes in the 2007‐2013 programme period. 
Liikmesriikide vastutuse suurenemisega kaasneb riigiabiga seotud vigade sagenemise oht: komisjoni kontrollitegevus on näidanud, et programmitöö perioodil 2007–2013 tegid liikmesriigid abikavade kavandamisel ja rakendamisel palju vigu.
To mitigate this risk, the Commission has taken actions to promote Member States’ administrative capacity in the area of State aid, including the introduction of pre‐conditions for State aid systems to promote the efficient and effec‐ tive implementation of European Structural and Investment Funds (‘ex ante conditionalities’). 
Selle riski maandamiseks on võtnud komisjon meetmeid liikmesriikide haldussuutlikkuse suurendamiseks riigiabi valdkonnas, kehtestades muu hulgas riigiabisüsteemidele eelnevalt nõutavad tingimused, et muuta Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide rakendamine tõhusamaks ja mõjusamaks (edaspidi „eeltingimused”).
However, the Member States which were considered not to be fulfilling these conditions are not necessarily those where the Commission found most problems in the past. 
Eeltingimusi mittetäitvateks loetud liikmesriigid ei ole tingimata samad, kus komisjon on leidnud minevikus kõige rohkem probleeme.
Moreover, these actions require continuous attention. 
Lisaks nõuavad need meetmed pidevat tähelepanu.
VIII The Court recommends that: (a) The Commission should impose corrective actions where aid measures are not in compliance with State aid rules. (b) (i) The Commission should use MAPAR to record irregularities in a way that allows easy analysis of, for exam‐ ple, their type, frequency, seriousness, geographical origin and cause. 
VIII Kontrollikoda soovitab järgmist: a) Komisjon peaks võtma parandusmeetmeid, kui abimeetmed on vastuolus riigiabi eeskirjadega. b) i) komisjon peaks kasutama andmebaasi MAPAR, et salvestada eiramisjuhtumid viisil, mis võimaldab lihtsalt analüüsida näiteks nende liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu ja põhjust.
The Commission should use these exercises for monitoring purposes and to direct support activities such as providing training to the Member States where they are most needed. 
Komisjon peaks kasutama seda tegevust kontrolli eesmärgil ja suunama toetustegevuse, näiteks koolituse pakkumise liikmesriikidesse, kus seda on kõige rohkem vaja.
Executive summary 11 (c) The Commission should approve major projects only after internal State aid clearance and consistently ask Member States to notify aid where needed with a view to ensuring legal certainty for Member States, independ‐ ent of the application procedure used by the Member State. (d) (i) The Commission should ensure that the scope and quality of audit authorities’ checks of compliance with State aid rules are sufficient. (ii) In view of the closure of the 2007‐2013 programme period, the Commission should ask audit authorities to check the State aid compliance of those major projects that have been approved before the end of 2012. (iii) The Commission should develop further guidance material, including in particular case studies illustrating good practices and the most common types and causes of infringements of State aid rules. (iv) The Commission should encourage Member States to set up a central register for monitoring the cumula‐ tion of small grants which collectively are not allowed to exceed a certain amount (‘de minimis’ aid). (v) The Commission should set up a central EU‐wide database in which relevant Member States authorities can consult the identity of undertakings subject to State aid recovery orders as well as the status of recovery proceedings, in order to enable them to comply with the applicable legislation (‘Deggendorf’ principle). 
Kokkuvõte 11 c) Komisjon peaks suurprojektid heaks kiitma alles pärast sisemist riigiabi heakskiitmist ning järjepidevalt nõudma liikmesriikidelt vajadusel abist teatamist, et tagada liikmesriikide õiguskindlus, sõltumata liikmesriigi kasutatud taotlusmenetlusest. d) i) komisjon peaks tagama, et auditeerimisasutuste tehtud riigiabi eeskirjade järgimise kontrollide ulatus ja kvaliteet oleksid piisavad. ii) arvestades programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist, peaks komisjon nõudma ametiasutustelt riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimist nende suurprojektide puhul, mis kiideti heaks enne 2012. aasta lõppu. iii) komisjon peaks välja töötama täiendava suunismaterjali, sealhulgas eelkõige juhtumiuuringuid sisaldava juhise, milles tuuakse näiteid heade tavade ning riigiabi eeskirjade rikkumiste kõige tavalisemate liikide ja põhjuste kohta. iv) komisjon peaks julgustama liikmesriike looma keskse registri, et jälgida väiksemate toetuste – nende, mis ei tohi kokku ületada teatavat summat (edaspidi „vähese tähtsusega abi”) – kumuleerimist. v) komisjon peaks looma kogu ELi hõlmava keskandmebaasi, mille abil saavad asjaomased liikmesriikide asutused teha kindlaks ettevõtjad, kellele kehtivad riigiabi tagastamise korraldused, ja tagastamismenetluste seisu, et neil oleks võimalik järgida kohaldatavaid õigusakte (Deggendorfi põhimõte).
Ac‐ cess should be granted only on a need‐to‐know basis. (e) If the ex ante conditionality concerning State aid is not fulfilled by the end of 2016, the Commission should use its powers to suspend payments to the Member States concerned until they have rectified all significant shortcomings. 
Juurdepääsuõigus tuleks anda vaid isikutele, kes seda tööalaselt vajavad. e) Kui riigiabi puudutavad eeltingimused ei ole 2016. aasta lõpuks täidetud, peaks komisjon kasutama oma õigust peatada asjaomastele liikmesriikidele tehtavad maksed seniks, kuni kõik märkimisväärsed puudused on kõrvaldatud.
Introduction 12 01 Competition policy seeks to ensure that companies compete with each other on an equal footing – on the basis of their products and prices – without receiving unfair advantages. 
Sissejuhatus 12 01 Konkurentsipoliitika eesmärk on tagada, et ettevõtjad konkureeriksid üksteisega võrdsetel alustel, st oma toodete ja hindade põhjal, ilma ebaõiglaseid eeliseid saamata.
Since the EU’s single market guarantees free trade in goods and services across the Union, competition policy is regulated at European level1. 
Kuna ELi ühtne turg tagab vaba kauplemise kaupade ja teenustega kogu liidus, reguleeritakse konkurentsipoliitikat Euroopa tasandil1.
State aid rules are a key aspect of the EU’s competition policy. 
Riigiabi eeskirjad on ELi konkurentsipoliitika keskne aspekt.