natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the 2007–13 period, Leader has been mainstreamed, i.e. is no longer implemented through separate programmes, but is an obligatory component of the rural development programmes (RDPs), incorporated as the fourth axis of all programmes. 
Programmiperioodil 2007–2013 kaasatakse Leaderit süstemaatiliselt, st seda ei rakendata enam eraldiseisvate programmide kaudu, vaid selle näol on tegemist maaelu arengu programmide kohustusliku koostisosaga, mis on kõikidesse programmidesse lisatud 4. teljena.
It is therefore subject to the same implementation rules, and monitoring and evaluation system, as all other EU-funded rural development activities. The first results of the implementation of the CMEF can be seen in the annual progress reports (APRs), and the first information relating to impact of the programmes will be provided with the mid-term reports due to be submitted to the Commission by 31 December 2010. 
Seepärast kohaldatakse selle suhtes samu rakenduseeskirju ning järelevalve-ja hindamissüsteemi nagu kõikide ELi poolt rahastatavate maaelu arengu tegevuste suhtes. ühise seire-ja hindamisraamistiku rakendamise esimesi tulemusi võib näha iga-aastastes eduaruannetes ning programmide mõju käsitlev esmane teave esitatakse vahearuannetes, mis tuleb esitada komisjonile 31. detsembriks 2010.
The mid-term evaluations for Leader+ were carried out at a stage in the programme life cycle where it was too early in many cases to identify economic impact. 
Leader+ vahehindamised viidi läbi programmi sellises etapis, kus paljudel juhtudel oli veel liiga vara määrata kindlaks majanduslikku mõju.
The currently ongoing ex-post evaluation of Leader+ is expected to provide more information on the aggregate impact of the programme throughout its lifetime. 
Praegu pooleliolev Leader+ järelhindamine peaks pakkuma rohkem teavet kogumõju kohta, mida kogu programm avaldas.
The evidence, whilst not exhaustive, should not be considered as insufficient. 
Kuigi tõendid ei ole ammendavad, ei tohiks neid pidada ebapiisavateks.
The mid-term evaluation reports for Leader+ do not indicate that the method itself is not effective, but that factors linked to the way it is implemented influence the final success or failure of the local programme. where the method was implemented effectively, positive impacts have been identified. 
Leader+ vahehindamiste aruanded ei näita, et meetod ise ei oleks tõhus, vaid seda, et programmi rakendamise viisiga seotud tegurid mõjutavad kohaliku programmi lõplikku edukust või ebaedu. Seal, kus meetodit rakendati tõhusalt, on täheldatud positiivset mõju.
Again, it must be remembered that Leader, as an innovative approach to unlock local potential, would naturally have successes and failures in implementation, and that the value of the approach lies not only in measuring the successes, but in taking account of the reasons for failures in the future. 
Taas kord tuleb meeles pidada, et loomulikult saavutatakse Leaderi kui kohaliku potentsiaali äratamiseks ette nähtud uudse lähenemise rakendamisel edu, aga esineb ka ebaedu, ning et lähenemise väärtus ei seisne mitte ainult edu mõõtmises, vaid ka ebaedu põhjuste arvessevõtmises tulevikus.
See Commission replies to paragraphs 97, 99 and 100. 
Vt komisjoni vastus punktidele 97, 99 ja 100.
Monitoring and evaluation should take into account the costs of implementation and management, and assess the overall success or failure of the LAG strategy. 
Kontrollimisel ja hindamisel tuleks võtta arvesse rakendus-ja juhtimiskulusid ning hinnata kohaliku tegevusrühma strateegia üldist edukust või ebaedu.
It would be impossible to identify and support the ‘high-flying’ innovative projects if only low-risk projects were supported; therefore a certain proportion of failed projects is inevitable, and not an indication of systematic failure. 
Oleks võimatu kindlaks määrata ja toetada kõrge-lennulisi uuenduslikke projekte, kui toetataks ainult väheriskantseid projekte, seepärast on teatav hulk ebaõnnestunud projekte paratamatu ning tegemist ei ole süstemaatilise ebaedu näitajaga.
Success or failure should therefore be judged at LAG strategy level. 
Edukust või ebaedu tuleks seetõttu hinnata kohaliku tegevusrühma strateegia tasandil.
These issues are referred to at various points in the evaluations (see Commission replies to paragraphs 94 to 102). Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Neid küsimusi on käsitletud hinnangute erinevates punktides (vt komisjoni vastused punktidele 94–102). Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The Commission executed audits on 37 out of 73 Leader+ programmes for the programming period 2000–06; 13 programmes have been audited more than once. with regard to Leader+ France, after the 2005 audit a follow-up audit was executed in 2006. 
Komisjon auditeeris programmiperioodi 2000–2006 73st Leader+ programmist 37 programmi; 13 programmi on auditeeritud rohkem kui üks kord. Prantsusmaa Leader+ programmi puhul viidi pärast 2005. aasta auditit 2006. aastal läbi järelaudit.
The issues that had been addressed during the 2005 audit and to which the Court refers have indeed not been followed up by a financial correction since there were no direct indications of financial loss to the fund. 
2005. aasta auditis käsitletud küsimuste puhul, millele ka kontrollikoda viitab, ei tehtud tõepoolest finantskorrektsioone, sest puudusid otsesed näitajad rahalise kahju kohta.
A financial correction, however, is under way for this programme due to control deficiencies as regards implementation of Article 4 (administrative and on-the-spot checks) and Article 9 (paying authority checks) of Regulation (EC) No 438/2001. 
Selle programmi puhul on finantskorrektsioonide tegemine siiski pooleli seoses kontrolli puuduliku rakendamisega määruse (Eü) nr 438/2001 artikli 4 (haldus-ja kohapealsed kontrollid) ja artikli 9 (mak-seasutuse kontrollid) rakendamisel.
As regards the audit in Portugal, the Commission made some recommendations in its letter of findings in 2005 for improvement of the control system as regards the issues ‘conflict of interest and ‘reasonableness of proposed project costs’. 
Portugali auditi osas esitas komisjon mõned soovitused oma järeldusi sisaldavas 2005. aasta kirjas kontrollisüsteemide parandamise kohta seoses huvide konflikti küsimusega ja kavandatud projekti kulutuste põhjendatuse küsimusega.
The Portuguese authorities were recommended to ensure that specific provisions be introduced in the LAG’s procedural rules concerning possible conflict of interests. 
Portugali ametiasutustel soovitati tagada, et kohalike tegevusrühmade menetlusees-kirjadesse viidaks sisse erisätted võimaliku huvide konflikti kohta.
The Member State replied as regards the conflict of interest issue: ‘The new instructions issued in June 2006 already provide that anyone having a personal interest in a case must abstain from voting. 
Liikmesriik vastas seoses huvide konflikti küsimusega järgmist: „2006. aasta juunis välja antud uued suunised näevad juba ette, et isik, kellel on juhtumiga seotud isiklikud huvid, peab jääma hääletamisest kõrvale.
As regards applications involving third parties, who are not part of the decisional unit but members of the LAG, it is not deemed necessary to apply this rule since the decisional unit is considered to be independent and consists of several members.’ 
Selliseid kolmandaid isikuid hõlmavate taotluste puhul, kes ei kuulu otsuseid vastuvõtvasse üksusesse, vaid on kohaliku tegevusrühma liige, ei peeta vajalikuks sellise eeskirja kohaldamist, sest otsuseid vastuvõtvat üksust peetakse sõltumatuks ja see koosneb mitmest liik-mest.”
As regards reasonableness of costs the following was recommended: ‘Based on the principles of sound financial management (as provided for in Article 38(1) of Regulation (EC) No 1260/99), it is recommended that several offers (e.g. three) be requested (e.g. above a certain amount of expenditure) and/or that prices declared be compared with standard reference prices, which should be documented.’ 
Kulude põhjendatuse osas soovitati järgmist: „määruse (Eü) nr 1260/1999 artikli 38 lõikes 1 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele tuginedes soovitatakse nõuda mitut pakkumist (nt kolme; nt kui kulutused on suuremad teatavast summast) ja/või seda, et esitatud hindu tuleks võrrelda viitehindadega, mis tuleks dokumentee-rida.”
The Member State replied as follows: ‘Concerning REPLy OF THE COMMISSION the offers, it should be borne in mind that the LAGs as a rule request more than one offer, but have not always taken care in producing evidence of these comparisons. 
Liikmesriik vastas järgmiselt: „Pak-kumiste puhul tuleks meeles pidada, et KOmISjONI VASTUSED kohalikud tegevusrühmad küsivad reeglina rohkem kui ühe pakkumise, kuid ei ole alati esitanud tõendeid nende võrdluste kohta.
However, the instructions for the projects of the LAGs themselves already require that the general rules for public tendering for small amounts are complied with and that for amounts above 200 000 euro national law DL 197/1999 (stipulating the rules for public procurement of services) is respected. 
Kohalike tegevusrühmade endi projektide suunistes on siiski juba nõutud, et väikeste summade puhul järgitaks avalikku pakkumismenetlust käsitlevaid üldiseid eeskirju ning 200 000 eurost suuremate summade puhul peetaks kinni siseriiklikust õigusaktist DL 197/1999 (milles sätestatakse eeskirjad teenuste riigihangete kohta).
However, these instructions to the LAGs will be reinforced.’ 
Neid kohalikele tegevusrühmadele mõeldud suuniseid kavatsetakse siiski rangemaks muuta.”
On the basis of the Member State reply the Commission concluded that there was no immediate risk for the fund and decided not to apply a financial correction. 
Liikmesriigi vastuse põhjal järeldas komisjon, et rahalisi vahendeid ei ohustanud vahetu risk, ning finantskorrektsioone otsustati mitte teha.
The Commission acknowledges that in some cases the documentation of the checks was weak. 
Komisjon tunnistab, et mõnel juhul oli kontrollide dokumenteerimine kehv.
However, weak documentation does not imply automatically that no checks have been executed. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
See aga ei tähenda automaatselt, nagu ei oleks kontrolle üldse läbi viidud. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The Commission will consider revising the ‘Guide on the application of the Leader axis’ so as to provide further guidance on good practice in these respects in the future. 
Komisjon kaalub dokumendi „juhised Leader-telje kohaldamise kohta” läbivaatamist, et anda tulevikus neis küsimustes täiendavaid suuniseid hea tava kohta.
This is an issue best assessed ex-post on the basis of surveys and comparative analysis, and is not dependent on monitoring data collected during the period (see Court footnote 34). 
Tegemist on küsimusega, mida on kõige parem hinnata tagantjärele uuringute ja võrdleva analüüsi alusel, ning see ei sõltu programmiperioodi jooksul kogutud järelevalveandmetest (vt kontrollikoja joonealune märkus 34).
In respect of Court footnote 33, the fact that a project might have gone ahead in the absence of Leader funding does not imply that it would necessarily have been equally successful without the benefit of the advice and support provided through the Leader process. 
Kontrollikoja joonealuse märkuse 33 kohta tuleb öelda, et asjaolu, et projekt oleks võinud jätkuda Leader-rahastamise puudumisel, ei tähenda seda, et see oleks olnud sama edukas Leader-protsessi käigus pakutud nõuannete ja toetuseta.
Still, it is in practice quite often very difficult to predict if the project could have been realised without support. 
Praktikas on siiski sageli väga raske ennustada, kas projekti oleks saanud ellu viia abi kasutamata.
This may be dependent on specific characteristics inherent to the project. 
See võib sõltuda projektile omastest konkreetsetest tun-nusjoontest.
A reasonable ratio between the risk of deadweight and the specificities of a project would need to be found. 
Tuleks leida mõistlik tasakaal tühimõju riski ja projekti erisuste vahel.
Following the identification of some specific problems (not systematic) related to transparency, the Leader II final evaluation report (p. 246) recommended increased training and clearer guidelines for LAGs on this issue. 
Pärast mõningate konkreetsete (mitte-korrapäraste) läbipaistvusega seotud probleemide kindlakstegemist soovitati Leader II lõpphindamise aruandes (lk 246) pakkuda kohalikele tegevusrühmadele selles küsimuses rohkem koolitust ja selgemaid suuniseid.
The actual balance of power within the LAG is determined by the local and regional cultural and institutional context. 
Kohalikus tegevusrühmas määrab tegeliku võimutasakaalu kindlaks kohalik ja piirkondlik kultuuriline ja institutsionaalne kontekst.
The risk that LAGs may be dominated by the institutional sector is considered in Article 62(1)b of Regulation (EC) No 1698/2005 which requires that at least 50 % of the local partnership must be composed of economic and social partners, civil society, etc. 
Riski, et kohalikes tegevusrühmades domineerib institutsionaalne sektor, käsitletakse määruse (Eü) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 1 punktis b, milles nõutakse, et kohalikust partnerlusest vähemalt 50% peavad moodustama majandus-ja sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond jne.
This condition is a major achievement, having in mind the importance of public matching funding in the implementation of Leader. second extract. 
Sellise tingimuse olemasolu on oluline samm edasi, pidades silmas vastava riikliku rahastamise tähtsust Leaderi rakendamisel. teine väljavõte.
The mid-term evaluations for Leader+ were carried out at a stage in the programme life cycle where it was too early in many cases to assess the management issues mentioned by the Court. 
Leader+ vahehindamised viidi läbi programmi sellises etapis, kus paljudel juhtudel oli veel liiga vara hinnata kontrollikoja nimetatud haldusküsimusi.
Mid-term evaluation reports are likely to concentrate on issues arising during the early stages of implementation, so it is perhaps not surprising that issues such as bureaucracy and the level of autonomy, and their impact on effective implementation emerge strongly in these reports. 
Vahehindamise aruannetes keskendutakse tõenäoliselt küsimustele, mis tekivad rakendamise algfaasis, ning seetõttu ei ole ehk üllatav, et sellised küsimused nagu bürokraatia ja autonoomia tase ning nende mõju tõhusale rakendamisele leiavad neis aruannetes laialdast käsitlemist.
The currently ongoing ex-post evaluation of Leader+ is expected to provide more information on the more fundamental management issues. 
Eeldatakse, et Leader+ käimasoleva järelhindamise käigus saadakse rohkem teavet põhimõttelisemat laadi haldusküsimuste kohta.
At the same time one of the focus groups of the European Network for Rural Development (ENRD) Leader sub-committee is discussing the role of the decision-making committees in programme management and other issues linked to the implementation of the bottom-up approach in the current programming period. 
Samal ajal arutab üks Euroopa maaelu arengu võrgustiku Leader-alakomitee teemarühm otsuseid tegevate komiteede rolli programmi juhtimises ja teisi küsimusi, mis on seotud alt-üles lähenemise rakendamisega praeguse programmiperioodi jooksul.
The outcomes will also be discussed with the Member States in the Rural Development Committee (RDC) in order to reach the desired impact for the implementation of the Leader approach. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Tulemusi arutatakse ka liikmesriikidega maaelu arengu komitees, et saavutada Leader-lähenemise rakendamise soovitud mõju. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Please see replies and comments to paragraphs 64–71. 
Vt vastused punktidele 64–71 ja märkused nende punktide kohta.
The ex-post evaluation of Leader+ will assess the efficiency and effectiveness of the various implementation systems used by Member States (which inter alia place different burdens on LAGs, and will therefore affect the operating costs). 
Leader+ järelhindamise käigus hinnatakse liikmesriikide poolt kasutatavate erinevate rakendussüsteemide tõhusust ja mõjusust (millega muu hulgas pannakse kohalikele tegevusrühmadele erinev koormus ning mis seetõttu mõjutavad tegevuskulusid).
The ‘excessive bureaucracy’ referred to in the synthesis of the mid-term evaluations refers to the programme management systems imposed by the programme authorities which in some cases went considerably beyond the intrinsic requirements of the Leader method. 
Vahehindamise kokkuvõttes viidatud liigne bürokraatlik-kus osutab programmi juhtivate asutuste kehtestatud programmijuhtimissüsteemi-dele, mis mõnel juhul olid märkimisväärselt rangemad Leader-meetodile omastest nõuetest.
Lessons from the previous evaluations of Leader contribute to the needs of current programmes. 
Leaderi varasemate hindamiste käigus tehtud järeldused aitavad kaasa praeguste programmide rakendamisele.
The current monitoring indicators correspond to an adaptation of the previous indicators and are based on the hierarchy of objectives that helps to analyse and communicate programme objectives and shows how local interventions should contribute to the global strategic objectives. 
Praegu kasutatavad kontrollinäitajad on saadud varasemate näitajate kohandamise teel ning tuginevad eesmärkide hie-rarhiale, mis aitab analüüsida ja edastada programmi eesmärke ning näitab, kuidas kohalik sekkumine peaks aitama kaasa üldiste strateegiliste eesmärkide saavutamisele.
The Leader+ mid-term evaluation synthesis report proposed establishing an EU-wide set of common indicators, substantially reducing the number of evaluation questions, providing guidance on methods for monitoring the indicators, and establishing the evaluation framework through a consultative working group. 
Leader+ vahehindamise koondaruandes esitati ettepanek kehtestada kogu ELi hõlmav ühiste näitajate kogum, vähendada oluliselt hindamisküsimuste arvu, anda suuniseid näitajate jälgimiseks ning kehtestada hindamisraamistik konsultee-riva töörühma kaudu.
All of these recommendations were followed in the establishment of the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF). 
Kõik need soovitused viidi ellu ühise seire-ja hindamisraamistiku loomisega.
The CMEF was finalised and presented to the Member States’ delegations in the Rural Development Committee in December 2006 well in advance of the approval of programmes so that Member States could prepare the setting up of appropriate structures in advance. 
Nimetatud raamistik töötati välja ja seda esitleti liikmesriikide delegatsioonidele maaelu arengu komitees 2006. aasta detsembris, seega piisavalt varakult enne programmide heakskiitmist, et liikmesriigid saaksid eelnevalt valmistuda asjakohaste struktuuride loomiseks.
REPLy OF THE COMMISSION Explicit comprehensive guidelines on how to establish and use the CMEF system have been provided to the Member States. 
KOmISjONI VASTUSED Liikmesriikidele on antud sõnaselged laiaulatuslikud suunised ühise seire-ja hindamisraamistiku sisseseadmise ja kasutamise kohta.
Furthermore, there is a permanent dialogue with them to improve the CMEF. 
Lisaks toimub nendega pidev dialoog kõnealuse raamistiku parandamiseks.
This is in particular followed up in the European Evaluation Network for Rural Development which includes Member States’ experts and which is supported by a helpdesk working permanently on evaluation-related issues. 
Eelkõige tegeleb sellega Euroopa maaalu arengu võrgustik, kuhu on kaasatud liikmesriikide eksperdid ja mida abistab pidevalt hindamisküsimustega tegelev kasutajatugi.
The baseline indicator for Leader is the share of population covered by the LAG to measure the governance objective (local capacity to elaborate and implement local development strategies) as laid down by the Community strategic guidelines. Other CMEF Leader indicators are limited in line with the approach taken of simplifying the monitoring system compared to Leader+ and including Leader in the overall approach. 
Leaderi alusnäitaja juhtimiseesmärgi mõõtmisel on kohaliku tegevusrühmaga hõlmatud elanikkonna osa (kohalik suutlikkus töötada välja kohalikud arengustrateegiad ja neid rakendada), nagu on sätestatud ühenduse strateegilistes suunistes. muid Leaderi ühise seire-ja hindamisraamistiku näitajaid on vähendatud kooskõlas valitud lähenemisviisiga lihtsustada kontrollisüsteemi võrreldes Leader+ programmiga ja kaasata Leader üldisesse lähenemisse.
The Leader+ monitoring indicators were numerous compared to those applying to the Leader axis, but were on the other hand not related to the overall EU policy objectives for the 2000–06 period. In general, impacts are assessed through the evaluation process. 
Leader+ järelevalvenäitajaid oli võrreldes Leader-telje suhtes kohaldatavate näitajatega väga palju, kuid samas ei olnud need seotud ELi üldiste programmiperioodiks 2000–2006 seatud poliitikaeesmärkidega. üldiselt hinnatakse mõju kogu hindamisprotsessi jooksul. juhtimiseesmärgi puhul võivad järelevalvenäitajad olla kasulik sisend, kuid neist ei piisa selle eesmärgi saavutamise hindamiseks.
That is one of the reasons why a guidance paper on capturing the impacts of Leader11 has been developed. It refers to governance inter alia on pp. 26–29 and 49–50 including proposed impact indicators. 
See on üks põhjus, miks koostati Leaderi mõju hindamist käsitlevad juhised11. Nendes osutatakse juhtimisele, muu hulgas lehekülgedel 26–29 ja 49–50, sealhulgas kavandatud mõjunäitajatele.
The effectiveness and added value of the Leader approach are assessed through evaluation. 
Leader-lähenemise mõjusust ja lisaväärtust hinnatakse kogu hindamise jooksul.
The LAGs’ direct running costs that are covered by Leader public funding are known and collected. 11 Seefootnote3oftheCommissionreplies. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Kohalike tegevusrühmade otsesed jooksvad kulud, mis kaetakse Leaderi riiklikust rahastamisest, on teada ja andmed nende kohta on olemas. 11 Vtjoonealunemärkusnr3komisjonivastustes. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The Commission expects that the concept chosen for the current period, as explained in its reply to the previous paragraph 113, brings a better assessment of the Leader approach. 
Komisjon eeldab, et käesolevaks programmiperioodiks valitud kontseptsioon, mida on selgitatud punktile 113 antud vastuses, võimaldab Leader-lähenemist paremini hinnata.
Furthermore, the Thematic working Group of the European Evaluation Network for Rural Development can give additional guidance. 
Lisaks võib täiendavaid suuniseid anda Euroopa maaelu arengu hindamisvõrgustiku temaatiline töörühm.
In this sense, the Commission has recently finalised a final draft working paper on assessing the impacts of Leader in rural areas12. 
Seoses sellega valmis komisjonil hiljuti lõplik versioon töödokumendist Leaderi mõjude hindamise kohta maapiirkonda-des12.
The first draft of the working paper was provided to the Member States in April 2010, when work on the mid-term evaluations was at an early stage. 
Töödokumendi esimene kavand edastati liikmesriikidele 2010. aasta aprillis, kui vahehindamised olid alles algusjärgus.
It provides details of suggested methods and data sources for assessing each of the indicators related to the evaluation questions and these do not rely on CMEF monitoring data, but use other evaluative methods, e.g. triangulation, surveys, case studies, focus groups, multiplier analysis, derived data sets, etc. 
Kõnealuses dokumendis esitatakse üksikasjad soovitatud meetodite ja andmeallikate kohta, mida kasutada hindamisküsimustega seotud iga näitaja hindamiseks, ning need ei tugine ühise seire-ja hindamisraamistiku järeleval-veandmetele, vaid nende puhul kasutatakse muid hindamismeetodeid, nt trian-gulatsioon, uuringud, juhtumiuuringud, teemarühmad, koefitsientide analüüs, tuletatud andmekogud jne.
This guidance document will give the opportunity for adjustments in the monitoring and evaluation process. 
See suunisdokument annab võimaluse kohandusteks järelevalve ja hindamisprotsessis.