natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DG ENER, “Mid-term evaluation of the Renewable Energy Directive for the European Commission”, April 2015, p. 38. 62 
Energeetika peadirektoraat, „Mid-term evaluation of the Renewable Energy Directive for the European Commission“ (Euroopa Komisjoni tellitud taastuvenergia direktiivi vahehindamine), aprill 2015, lk 38. 62
EU legislative and policy documents underline the intention to exploit the potentially positive impact of renewable energy investment on rural development. 
ELi seadusandlusega seotud ja poliitilistes dokumentides rõhutatakse kavatsust kasutada ära taastuvenergia investeeringute võimalikku head mõju maaelu arengule.
Studies confirm that renewable energy can have positive effects on sustainable rural development, but there are also environmental and socio-economic risks linked to the deployment of certain types of renewable energy. 
Uuringud kinnitavad, et taastuvenergia võib avaldada head mõju kestlikule maaelu arengule, kuid teatavat liiki taastuvenergia kasutuselevõtuga on seotud ka keskkonnariskid ja sotsiaal-majanduslikud riskid.
In our audit, we examined the framework for renewable energy with a focus on how it had integrated rural development aspects. 
Kontrollikoda uuris oma auditis taastuvenergia raamistikku, keskendudes küsimusele, kuidas olid sellesse kaasatud maaelu arenguga seotud aspektid.
We also examined the rural development policy framework and its implementation in the Member States in order to assess whether EAFRD support for renewable energy had actually contributed to sustainable rural development. 
Lisaks uuris kontrollikoda maaelu arengu poliitikaraamistikku ja selle rakendamist liikmesriikides, et hinnata, kas EAFRD taastuvenergia toetus aitas reaalselt kaasa kestlikule maaelu arengule.
From our audit work we conclude that funding of renewable energy projects has significant potential to facilitate sustainable rural development but, as yet, that potential remains mostly unrealised. 
Oma audititöö põhjal järeldas kontrollikoda, et taastuvenergia projektide rahastamisel on märkimisväärne potentsiaal hõlbustada kestlikku maaelu arengut, ent seni on see potentsiaal jäänud suuresti kasutamata.
We found that the rural development dimension of renewable energy had not been adequately considered in the Commission and the Member States’ current policy framework. 
Kontrollikoda leidis, et komisjoni ja liikmesriikide praeguses poliitikaraamistikus ei olnud taastuvenergia maaelu arengu mõõdet piisavalt arvesse võetud.
As a consequence, the opportunities of renewable energy deployment in rural areas had not been sufficiently exploited. 
Seetõttu ei olnud taastuvenergia kasutuselevõtmise võimalusi maapiirkondades piisavalt ära kasutatud.
The Commission has recently proposed some changes to the renewable energy policy framework that have the potential to improve this situation (paragraphs 24 to 31). 
Komisjon pakkus hiljuti välja mõned taastuvenergia poliitikaraamistiku muudatused, mis võivad seda olukorda parandada (punktid 24–31).
53 Recommendation 1 – Rural proofing of future renewable energy policy When designing their future renewable energy policy, the Commission and the Member States should take into account the circumstances and needs of the rural community and economy, consider potential positive and negative policy impacts, and ensure that rural areas receive equitable policy outcomes. 
1. soovitus – tulevase taastuvenergia poliitika poolt maapiirkondadele avaldatava mõju kontroll Oma tulevase taastuvenergia poliitika kavandamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma arvesse maakogukondade ja majanduse tingimusi ja vajadusi, kaaluma poliitika võimalikku head ja halba mõju ning tagama, et poliitika tulemused oleksid maapiirkondade jaoks õiglased.
In order to do so, the Commission, in cooperation with the Member States, should develop a relevant mechanism that could be inspired by the rural proofing mechanism as envisaged under “Policy Orientation 1” of the Cork 2.0 Declaration of 2016. 
Selleks peaks komisjon koostöös liikmesriikidega välja töötama asjakohase mehhanismi, mis võiks põhineda maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise mehhanismil, mida kirjeldatakse 2016. aasta Cork 2.0 deklaratsiooni esimese poliitikasuuna all.
54 The Commission should introduce this tool in the consultation process with the Member States on the integrated national energy and climate plans, which have to be notified to the Commission by 1 January 2019 and guide the Member States on how to apply it. 
Komisjon peaks selle vahendi kasutusele võtma, kui ta konsulteerib liikmesriikidega lõimitud riiklike energia-ja kliimakavade teemal. Komisjoni tuleb kavadest teavitada 1. jaanuariks 2019 ja komisjon peaks juhendama liikmesriike selle mehhanismi kohaldamisel.
Target implementation date: end of 2019. 
Soovituse täitmise tähtaeg: 2019. aasta lõpp.
The combination of renewable energy targets, public support schemes and weak sustainability criteria for bioenergy risks boosting the use of biomass for energy purposes, without providing sufficient guarantees to ensure that the biomass has been sustainably sourced (paragraphs 32 to 41). 
Taastuvenergia eesmärkide, riiklike toetuskavade ja nõrkade bioenergia säästlikkuse kriteeriumide kombinatsioon võib suurendada biomassi kasutamist energiaga seotud eesmärkidel, kuid ei anna piisavaid tagatisi selle kohta, et biomass on säästvalt sisse ostetud (punktid 32–41).
Recommendation 2 – Improved bioenergy sustainability framework The Commission, together with the co-legislators, should design the future policy framework for bioenergy in a way that provides for sufficient safeguards against the unsustainable sourcing of biomass for energy. 
2. soovitus – täiustatud säästliku bioenergia raamistik Komisjon peaks koos kaasseadusandjatega kavandama tulevase bioenergia poliitikaraamistiku nii, et see tagaks piisavad kaitsemeetmed energia tootmiseks kasutatava biomassi mittesäästliku sisseostmise eest.
The framework should acknowledge and address the sustainability risks of boosting the use of bioenergy through targets and financial support schemes, and ensure that the associated environmental and socio-economic risks are mitigated. 
Raamistikus tuleks tunnistada bioenergia kasutamise suurendamise säästlikkusega seotud riske, käsitleda neid eesmärkides ja finantstoetuskavades ning tagada, et vähendatakse seonduvaid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnariske.
Target implementation date: 2020. 
Soovituse täitmise tähtaeg: 2020.
The Commission has not provided clear guidance on how EAFRD support for renewable energy could add value at European level, and how it should complement the existing EU and national funding schemes. 
Komisjon ei ole andnud selgeid suuniseid selle kohta, kuidas EAFRD taastuvenergia toetus võiks anda lisaväärtust Euroopa tasandil ja kuidas see peaks täiendama olemasolevaid ELi ja riiklikke rahastamiskavu.
Therefore, the EAFRD risks becoming simply another funding source for renewable energy, with no priority given to rural development. 
Seetõttu võib EAFRD muutuda lihtsalt järjekordseks taastuvenergia rahastamisallikaks, mis ei tähtsusta maaelu arengut.
The Commission issued comprehensive guidance to the Member States about setting up and implementing their RDPs. 
Komisjon andis liikmesriikidele põhjalikud suunised piirkondlike arengukavade koostamiseks ja rakendamiseks.
However, partly due to the absence of a clear vision concerning EAFRD support for renewable energy, the Member States visited had adopted only a very general strategic approach towards renewable energy support, and had not 
Ent külastatud liikmesriigid võtsid vastu ainult väga üldise strateegilise lähenemisviisi taastuvenergia toetuse kohta, osaliselt seetõttu, et EAFRD taastuvenergia toetuse kohta ei olnud selget visiooni, ning nad ei koordineerinud piisavalt
sufficiently coordinated EAFRD support with the various other EU and national funding sources for renewable energy in order to maximise its impact in rural areas. 
EAFRD toetust paljude teiste ELi ja riiklike taastuvenergia rahastamisallikatega võimalikult suure mõju saavutamiseks maapiirkondades.
Furthermore, we found that renewable energy measures had not been assigned consistently to focus areas in the EU, which appears sub-optimal, but we consider this to mainly be an issue concerning monitoring and evaluation (paragraphs 49 to 58). 
Peale selle leidis kontrollikoda, et taastuvenergia meetmeid ei määratud ELi sihtvaldkondadesse järjepidevalt, mis ei näi olevat optimaalne, kuid kontrollikoda peab seda esmajoones seiret ja hindamist puudutavaks probleemiks (punktid 49–58).
55 Recommendation 3 – Clear guidance on the EAFRD’s role for renewable energy support When designing their future rural development policy, the Commission should set out what EAFRD investments in renewable energy should achieve; how they should add value in rural areas; and how the EAFRD should complement the existing EU and national funding schemes for renewable energy. 
3. soovitus – selged suunised EAFRD osa kohta taastuvenergia toetuste valdkonnas Komisjon peaks tulevase maaelu arengu poliitika kavandamisel täpsustama, mida tuleks saavutada EAFRD investeeringutega taastuvenergiasse, kuidas need peaksid andma lisaväärtust maapiirkondades ja kuidas EAFRD peaks täiendama olemasolevaid ELi ja riiklikke taastuvenergia rahastamiskavu.
In this context, the Commission should use relevant good practice experience found during our audit (see Box 7, Box 8 and Box 9), as well as similar experience described in the OECD study ‘Linking Renewable Energy to Rural Development’ (see Box 1). 
Sellega seoses peaks komisjon kasutama kontrollikoja auditi käigus saadud kogemusi seoses asjakohaste heade tavadega (vt 7., 8. ja 9. selgitus) ning OECD uuringus „Linking Renewable Energy to Rural Development“ (Taastuvenergia sidumine maaelu arenguga) kirjeldatud sarnaseid kogemusi (vt 1. selgitus).
Target implementation date: end of 2018. 
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
The availability of relevant and reliable monitoring and evaluation information when reports are being made is crucial for the Commission and the Member States to improve the implementation of EAFRD support for renewable energy. 
Aruannete koostamisel on ülitähtis asjakohase ja usaldusväärse seire-ja hindamisteabe kättesaadavus, et komisjon ja liikmesriigid saaksid täiustada EAFRD taastuvenergia toetuse rakendamist.
However, despite some examples of good practice, there is no comprehensive monitoring and evaluation information on support for renewable energy projects from EAFRD and other EU funds available for the 2007-2013 programming period (paragraphs 60 to 65). 
Hoolimata mõnest hea tava näitest puudub aga põhjalik seire-ja hindamisteave EAFRD taastuvenergia projektide toetuse ja muude programmitöö perioodil 2007–2013 kättesaadavate ELi vahendite kohta (punktid 60–65).
For the 2014-2020 programming period, the Commission issued guidelines to support the Member States’ reporting and evaluation. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks andis komisjon välja suunised, mis toetavad liikmesriikide aruandlust ja hindamist.
However, the Member States’ varying approaches to defining primary and secondary contributions of projects and assigning the measures and project types will have a negative impact on the effectiveness of the monitoring and evaluation exercises. The main indicators with relevance to renewable 
Liikmesriikide erinev lähenemisviis projektide esmase ja teisese panuse määratlemisele ning meetmete ja projektiliikide määramisele avaldab aga halba mõju seire ja hindamiste tulemuslikkusele.
The Member States were able to use additional relevant indicators, but only a few did so. 
Liikmesriikidel oli võimalik kasutada asjakohaseid lisanäitajaid, kuid seda tegid ainult mõned.
These limitations require additional efforts from the Member States’ evaluators and may result in inconsistent EU-wide reporting and delays (paragraphs 67 to 71). 
Nende piirangute tõttu peavad liikmesriikide hindajad tegema lisapingutusi ja piirangud võivad kaasa tuua ELi-ülese aruandluse ebajärjepidevuse ja viivitused (punktid 67–71).
In Special Report No 16/201764, we already underlined the need for the Commission to ensure that the enhanced annual implementation reporting of 2019 provides clear and comprehensive information on programme achievements, and to define the various types of indicators more accurately for the post-2020 programming period. 
Kontrollikoda rõhutas juba eriaruandes nr 16/201764 vajadust, et komisjon tagaks 2019. aasta täiendatud rakendamise aastaaruannetes selge ja põhjaliku teabe esitamise programmidega saavutatu kohta ning määratleks täpsemalt näitajate eri liigid 2020. aasta järgse programmitöö perioodi jaoks.
56 Recommendation 4 – A simpler and more meaningful monitoring and evaluation framework With regard to EAFRD support for renewable energy, the Commission should require the Member States to provide pertinent information on programme achievements of renewable energy projects in their enhanced annual implementation reports of 2019. 
4. soovitus – lihtsam ja mõttekam seire-ja hindamisraamistik Seoses EAFRD taastuvenergia toetusega peaks komisjon nõudma, et liikmesriigid esitaksid oma 2019. aasta täiendatud rakendusaruannetes asjakohase teabe taastuvenergia projektide programmidega saavutatu kohta.
This information should allow the Commission to know how much EAFRD expenditure has been paid out for renewable energy projects, the energy capacity installed or the energy produced from such projects. 
See teave peaks võimaldama komisjonil teada saada, kui suur osa EAFRD kuludest läks taastuvenergia projektidele, kui suur oli ülesseatud energiavõimsus või selliste projektidega toodetud energiahulk.
The Member States are responsible for targeting their project selection towards the EU’s priorities and towards their own objectives, in line with their strategy. 
Liikmesriigid vastutavad oma projektivalikus ELi prioriteetide ja liikmesriikide enda prioriteetide arvestamise eest kooskõlas oma strateegiaga.
In order to do so, they should establish and apply clear, relevant and objective eligibility and selection criteria T16 – Total investment in renewable energy production, R15 – Renewable energy produced from supported projects. 
Selleks peaksid nad kehtestama selged, asjakohased ja objektiivsed toetuskõlblikkuse ja valikukriteeriumid koos objektiivsete, õiglaste ja läbipaistvate menetlustega ning neid kohaldama.
The Commission has issued guidance in this regard, for example in the form of seminars and guidelines65. 
Komisjon on avaldanud selle kohta juhiseid, näiteks seminaride ja suuniste vormis65.
However, the high budgets for focus area 5C, together with the low implementation rates (see paragraph 48) and weak selection procedures (paragraphs 78 and 79), imply the risk that EAFRD support will be granted to renewable energy projects that do not provide any clear benefit to the rural areas where they were located, in order to avoid decommitment of the earmarked money. 
Sihtvaldkonna 5C suur eelarve koos madalate täitmismääradega (vt punkt 48) ja nõrgad valikumenetlused (punktid 78 ja 79) viitavad aga ohule, et EAFRD toetust antakse taastuvenergia projektidele, mis ei too selget kasu maapiirkondadele, kus projektid asuvad, selleks et vältida sihtotstarbelise raha vabastamist.
Recommendation 5 – Better project selection taking into account value added to rural areas and project viability In order to mitigate the risks linked to high budgets for focus area 5C, together with the low implementation rates and weak selection procedures, the Commission should reinforce with the Member States the need to apply relevant selection procedures, in order to give support only to viable renewable energy projects with a clear benefit for sustainable rural development. 
5. soovitus – projektide parem valik, võttes arvesse lisaväärtust maapiirkondadele ja projektide nähtavust Et leevendada sihtvaldkonna 5C suure eelarve ning madalate täitmismäärade ja nõrkade valikumenetlustega seotud riske, peaks komisjon koos liikmesriikidega tugevdama vajadust kohaldada asjakohaseid valikumenetlusi, et toetada ainult elujõulisi taastuvenergia projekte, millel on ilmne kasu kestlikule maaelu arengule.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 10 January 2018. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva aruande vastu 10. jaanuari 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 58 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE
ANNEX I Analysis: Does the EU’s sustainability framework for bioenergy sufficiently mitigate the related environmental and socio-economic risks? 
I LISA Analüüs: kas säästlikku bioenergiat käsitlev ELi raamistik leevendab piisavalt seonduvaid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnariske?
Weexaminedwhether(andtowhatextent)theEU’ssustainabilityframeworkfor bioenergy addresses 16 environmental and socio-economic risks related to the deployment of bioenergy. 
Kontrollikodauuris,kas(jamilliselmääral)tegeletaksesäästlikkubioenergiatkäsitlevas ELi raamistikus 16 sotsiaal-majandusliku ja keskkonnariskiga, mis on seotud bioenergia kasutuselevõtuga.
The Commission has proposed changes to the current bioenergy sustainability framework ... 
Komisjon tegi ettepaneku praeguse säästlikku bioenergiat käsitleva raamistiku muudatuste kohta, ...
Since these criteria were adopted in 2009 and amended in 2015, discussions on the sustainability of bioenergy have been ongoing. 
Alates nende kriteeriumide vastuvõtmisest 2009. aastal ja muutmisest 2015. aastal on toimunud kestev arutelu bioenergia säästlikkuse üle.
As a result, in its ‘Clean Energy for all Europeans’ package, the Commission put forward sustainability criteria that would also apply to other types of bioenergy, such as bioenergy from solid and gaseous biomass fuels see Table A1). 
Selle tulemusena esitas komisjon oma paketis „Puhas energia kõigile eurooplastele“ säästlikkuse kriteeriumid, mida kohaldataks ka muud liiki bioenergiale, näiteks tahketest ja gaasilistest biomasskütustest toodetud bioenergiale (vt tabel A1).
Table A1 – The proposed sustainability framework for bioenergy at a glance 1 Proposed sustainability criteria Sustainability criteria1 concerning the production of biomass fuels Greenhouse gas emissions saving criteria from agriculture from forestry - aminimumpercentageof greenhouse gas emissions savings for different types of installations depending on the date on which they start operating (see also - itisprohibitedtoobtain biomass for energy from certain types of land (i.e. land with high biodiversity value, - laws,monitoringandenforcement systems should be in place to ensure that certain forest management practices are respected 66 RED and Directive 2009/30/EC. 
Tabel A1. Ülevaade säästlikku bioenergiat käsitleva raamistiku ettepanekust Kavandatud säästlikkuskriteeriumid Säästlikkuse kriteeriumid1 biomasskütuste tootmise kohta Kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid põllumajanduses metsanduses - vähendatud kasvuhoonegaaside minimaalne osakaal eri liiki rajatiste puhul olenevalt nende käitamise - teatavatliikimaalton keelatud hankida biomassi energia tootmiseks (s.o suure bioloogilise mitmekesisuse - teatavatemetsamajandamistavade järgimiseks tuleks kehtestada seadused, seiresüsteemid ja nõuete täitmise tagamise süsteemid 66 Taastuvenergia direktiiv ja direktiiv 2009/30/EÜ.
In 2015, an amendment to these Directives was included in order to address the issue of indirect land use change (ILUC) caused by the production of food-based biofuels. 
Neid direktiive muudeti 2015. aastal, et käsitleda toidupõhiste biokütuste tootmisega põhjustatava maakasutuse kaudse muutuse probleemi.
Member States may apply the criteria to installations with a lower fuel capacity. 
Liikmesriigid võivad kriteeriume kohaldada väiksema võimsusega käitiste suhtes.
Source: ECA. ... but the proposal’s coverage is limited ... 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda. ... kuid ettepaneku ulatus on piiratud, ...
It only applies to biomass used for energy purposes, some crops or uses are excluded, and the number of installations covered is limited. (i) Crops destined to be used to create biogas for electricity are not covered by Article 7(1). (ii) Biogas for use in the transport sector is not covered by the greenhouse gas emissions savings criteria (Article 26(7)). 
SäästlikkuseraamistikeihõlmakoguEListoodetavatjakasutatavatbiomassi.Seda kohaldatakse ainult energia tootmiseks kasutatava biomassi suhtes, mõned põllumajanduskultuurid või kasutusviisid on välja jäetud ja hõlmatud käitiste arv on piiratud. i) Artikli 7 lõige 1 ei hõlma põllumajanduskultuure, mis on mõeldud elektrienergia tootmiseks kasutatava biogaasi tootmiseks. 1
The industrial sector is not the most prolific consumer of solid biomass, since most is used for residential heating67. 
Tööstussektor ei ole tahke biomassi kõige suurem tarbija, sest valdavat osa sellest kasutatakse elamute kütmiseks67.
Moreover, the threshold of 20 MW for solid biomass fuels was set solely based on data concerning plants using wood chips68; but only 32 % of solid biomass is consumed in the form of wood chips by installations with a capacity of greater than 1 MW69. 
Pealegi kehtestati tahkete biomasskütuste piirmääraks 20 MW ainult hakkpuitu kasutavaid jaamu puudutavate andmete põhjal68, kuid üle 1 MW võimsusega käitised tarbivad hakkpuiduna vaid 32 % tahkest biomassist69.
The threshold of 0.5 MW for biogas plants means that the criteria risk being applied only to a very limited number of biogas plants, since the plants based on agricultural feedstocks have average electric capacities of 450 kW70. ... includes unresolved accounting issues related to greenhouse gas emissions ... 
0,5 MW piirmäär biogaasijaamade puhul tähendab, et kriteeriume võidakse kohaldada ainult väga piiratud arvu biogaasijaamade suhtes, sest põllumajanduslikku toorainet kasutavate jaamade keskmine elektrivõimsus on 450 kW70. ... ettepanekus on kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamisega seotud lahendamata probleeme ...
The most significant issues are described below. 
Kõige suuremaid probleeme käsitletakse allpool.
To this figure should be added a proportion of the consumption of “pellets” (bearing in mind that 65 % of EU wood pellet consumption is for residential heating) and “other solid biofuels (small-scale use of wood chips, black liquor etc.)” not taking place in industrial premises. 
Sellele näitajale tuleks lisada osa graanulite tarbimisest (pidades meeles, et 65 % ELi puidugraanulitest tarbitakse elamute kütmiseks) ja muude tahkete biokütuste tarbimine (hakkpuidu, musta leelise jms väikesemahuline kasutamine) mujal kui tööstuses.
At EU level, the number of electric plants using solid biomass (particularly for plants using pellets, and other solid biofuels (small scale use of wood chips, black liquor, etc.)) is not known, and neither is their size, but some data exist for plants using wood chips. 
ELi tasandil ei ole teada tahket biomassi kasutavate elektrijaamade arv (eriti graanuleid ja muid tahkeid biokütuseid (hakkpuidu, musta leelise jms väikesemahuline kasutamine) kasutavate jaamade arv) ega nende suurus, kuid teatavaid andmeid on hakkpuitu kasutavate jaamade kohta.
The plants using wood chips over 20MW represent, according to the AEBIOM 2016 full report, 16 % of the total number of plants using this material as a raw source; these alone consume 75 % of the wood chips biomass. AEBIOM, “Statistical report 2016”, p. 68 (calculated). 
Üle 20 MW hakkpuitu kasutavad jaamad moodustavad AEBIOMi 2016. aasta täisaruande kohaselt 16 % seda materjali toorainena kasutavate jaamade koguarvust. Ainuüksi need jaamad tarbivad 75 % hakkpuidu biomassist. Euroopa biomassiühenduse 2016. aasta statistikaaruanne, lk 68 (arvutatud).
The information available on the number and capacity of biogas plants in the EU is very limited. 
Biogaasijaamade arvu ja võimsuse kohta kättesaadav teave on ELis väga piiratud.
The EBA statistical report 2016 (p. 8) gives an average figure of 450 kW electrical capacity for plants based on agricultural feedstock. 
EBA 2016. aasta statistilises aruandes (lk 8) antakse põllumajanduslikku toorainet kasutavate jaamade keskmiseks elektrivõimsuseks 450 kW.
3 67 68 69 70 71 
67 68 69 70