natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the guidelines recommend that aid contracts be concluded with a single beneficiary having the status of project leader, which must then agree its rights and obligations vis--vis its trans-European partners in the project in question. 
Suunistes soovitatakse, et toetuslepingud oleks sõlmitud üheainsa abisaajaga, kes määratakse vastutavaks isikuks ja kes omakorda lepib oma õiguste ja kohustuste osas kokku oma üleeuroopaliste partneritega konkreetse projekti raames.
This principle was observed in each of the programmes examined, the one exception being where each aid proposal was signed by all the project partners (Ireland-Wales). 
Seda põhimõtet oli järgitud kõikides vaadeldavates programmides, välja arvatud ühel juhul, mil kõikidele toetusettepanekutele olid alla kirjutanud projekti kõiki osapooled (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm).
There remain some obstacles to cooperation between all the partners involved in the CIPs that were examined. 
Takistused ühenduse algatusprogrammide kõikide partnerite koostööks on endiselt alles.
These obstacles relate to legal questions and the allocation to the CI of ERDF funding. 
Need puudutavad õiguslikke aspekte ja ERF-i rahaliste vahendite eraldamist ühenduse algatustele.
None the less, the Interreg III guidelines made it possible to strengthen cooperation between all partners, although the level of commitment to cooperation varies from one CIP to another. 
Interreg III suunised on siiski võimaldanud tugevdada kõikide partnerite vahelist koostööd, kuigi panus koostöösse on programmiti erinev.
CONSISTENCY BETWEEN THE INITIAL ANALYSIS AND CHOICE OF MEASURES AND THE ADDED VALUE OF THE FIRST PROJECTS TO BE ADOPTED 51. 
JÄRJEPIDEVUS ESIALGSE ANALÜÜSI JA MEETMETE VALIKU VAHEL NING ESIMESTE VASTUVÕETUD PROJEKTIDE LISAVÄÄRTUS 51.
The guidelines provide that the process of planning the CIPs should be analogous to that set out in the basic instrument establishing the Structural Funds. 
Suunistes nähakse ette, et ühenduse algatusprogrammide ettevalmistusmenetlus peaks olema analoogiline struktuurifondide aluseks olevas õigusaktis sätestatule.
Both analysis and planning must take account of the opinion of an assessor appointed by the Member States. 
Nii analüüsis kui planeerimises arvestatakse liikmesriikide poolt valitud hindaja arvamust.
The success of the CI is largely dependent on the consistency of this process, namely, on the appropriateness of the measures to the problems diagnosed. 
Ühenduse algatuse edukus sõltub nimelt selle menetluse sidusu-sest, täpsemalt meetmete vastavusest väljatoodud probleemidele.
It is not enough to qualify as trans-European: projects must also contribute to the resolution of border-related problems. 
Projektid peavad andma panuse piiridega seotud probleemide lahendamisse, ei piisa üksnes nende üleeuroopalisest iseloomust.
(1) This distribution was agreed at the meeting of Heads of State and Government in Berlin on 24 and 25 March 1999. 
(1) Selle ümberjaotamise aluseks oli Berliini 24. ja 25. märtsi 1999. aasta riigi-ja valitsusjuhtide kohtumise otsus.
7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/13 Is the ex ante evaluation used in the drafting of programmes? 
7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/13 Kas eelhindamine toetab programmide ettevalmistamist?
The ex ante assessors often made a significant contribution to the preparation and drafting of CIPs. 
Eelhinnangu andjad on sageli olulisel määral toetanud ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamist ja koostamist.
Consequently, the ex ante assessors usually did not comment critically on the programme proposals that were submitted to the Commission, and to which they had contributed. 
Seetõttu ei sisaldu eelhinnangus tavaliselt kriitilisi seisukohti komisjonile esitatavate programmide aadressil, mille väljatöötamises hinnangu andjad ise on osalenud.
However, in one case (Europe), a number of fundamental criticisms were formulated, observing, for example, that the CIPŐs objective was too broad and that it would be beneficial to define a single, clear and unambiguous objective. 
Vaid ühel juhul (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) on sõnastatud mitmeid põhimõtteliselt kriitilisi seisukohti, mille kohaselt ühenduse algatusprogrammi eesmärk oli liialt laiaulatuslik ning on rõhutatud eelist, mille annab ühtne, selge ja üheselt mõistetav eesmärk.
Yet it was where the assessor was not involved in preparation of the CIP (Ireland-Wales) that he raised the most important questions: the usefulness of multiple analyses, the weakness of the link between the analysis and the definition of priorities and measures, and the poor identification of border-related problems and potential. 
Vaid sel juhul, kui hindaja on ühenduse algatusprogrammi ettevalmistamisest sõltumatu (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm), on tal olnud võimalik tõstatada olulisemaid küsimusi: vajadus mitmekülgse analüüsi järele, analüüsi ja prioriteetide ning meetmete määratlemise vähene seostatus ja piiridega seotud probleemide ning võimaluste puudulik kindlaksmääramine.
The lack of objective criticism during the drafting stage of CIP proposals, the general nature of the CI objectives, the lack of specific information on each eligible area (see paragraphs 17 to 25) and the failure to establish detailed qualitative criteria in advance (see paragraph 34) all combined to form an obstacle to the preparation of quality CIPs. 
Kriitilise kontrolli puudumine ühenduse algatusprogrammide ettepanekute ettevalmistamisel, millele lisandub ühenduse algatuste eesmärkide üldine sõnastus ja konkreetse teabe puudumine iga abikõlbliku piirkonna kohta (vt punktid 17–25), on takistuseks kvaliteetsete ühenduse algatusprogrammide ettevalmistamisele (vt punkt 34).
Were the results of the previous programming period taken into account? 
Kas eelmise programmitöö perioodi tulemusi võeti arvesse?
When the Interreg III programmes were being prepared, only the mid-term evaluations for the previous period were available. 
Interreg III programmide ettevalmistamisel olid kättesaadavad üksnes eelmise perioodi vahehinnangud.
The content of these evaluations, in terms of recommendations for the new period, varies greatly. 
Nendes sisalduvad soovitused tulevase perioodi jaoks olid väga erineva ulatusega.
The most significant aspects noted by the assessors, which, it seems, were not given sufficient consideration, are the following: by the higher number of Member States participating in each programme. 
Hindajate poolt välja toodud olulisemad aspektid, mida ei ole ilmselt piisavalt arvesse võetud, on järgmised: mis on kahtlemata seletatav igas programmis osalevate liikmesriikide suurema arvuga.
There are numerous difficulties in obtaining harmonised and up-to-date statistics: the absence of statistics in one or other of the Member States, statistics submitted on different dates or according to different criteria, and poor data reliability owing to the small geographical divisions encountered at Strand A level. (a) (b) the lack of clarity of the strategy and priorities laid down for the programmes (see paragraphs 58 to 63); the need to define indicators which would enable a programmeŐs impact to be measured; in spite of efforts in this respect (see paragraph 21), the resulting proposals remain inadequate (see paragraphs 73 to 77). 
Ühtlustatud ja aktuaalsete statistiliste andmete esitamine on seotud mitme raskusega: vastava statistika puudumine ühes või teises liikmesriigis, andmete esitamine erinevateks tähtaegadeks või erinevate kriteeriumide alusel, tegevussuuna A puhul ka andmete vähene usaldusväärsus, mis on seotud territooriumi jagamisega geograafiliselt piiratud aladeks. 56. Nende analüüside kasutegur on küllaltki väike, sest nad ei täida oma kaht peamist ülesannet: a) b) programmide strateegiate ja prioriteetide ebaselgus (vt punktid 58–63); vajadus määratleda näitajad, mis võimaldavad mõõta programmi avaldatavat mõju — vaatamata selles valdkonnas tehtud pingutustele (vt punkt 21), jäävad sellealased ettepanekud ebapiisavateks (vt punktid 73–77).
54. cooperation projects were, however, managed directly by the Commission in the form of innovative actions in the context of the SFs. 
54. helise koostöö projekte haldas sel ajal struktuurifondide innovaatiliste meetmetena otseselt komisjon.
Was there integrated analysis of the regional situations? 
Kas viidi läbi piirkondade olukorra integreeritud analüüs?
With one exception (Ireland-Wales), all of the programmes examined included a statistically-based integrated regional description. 
Ühe erandiga (Iirimaa-Wales’i ühenduse algatusprogramm) esitati kõigis vaadeldud programmides piirkonna integreeritud kirjeldus, mis põhineb statistikal.
It is therefore difficult to specify the objectives of these programmes and determine a method for measuring the progress to be achieved. 
Seetõttu on raske määrata nende programmide eesmärke ning mõõta saavutatud edusamme.
Can the problems addressed be attributed to the existence of a border? 
Kas täheldatud probleemid võivad tuleneda piiride olemasolust?
The descriptions present development-related problems, in the same way as traditional ERDF intervention programmes, but do not usually focus on the problems created by the existence of borders, such as missing links (1). 
Kirjeldustes esitatakse arenguga seotud probleeme sama-laadselt tavapärase ERF-i sekkumisprogrammiga, kuid üldjuhul ei keskenduta spetsiifiliselt piiridega seotud probleemidele, nagu sidemete puudumine.
However: (a) in some areas, borders appear to impede efforts to attain development objectives. 
(1) Samas: a) teatavates valdkondades võivad riigipiirid takistada arengueesmärkide saavutamist.
This is true in particular of environmental problems on one side of a border that also impact on the opposite side (water quality, fire prevention, reafforestation, joint action in protected zones, natural hazards, etc.); (b) some programmes include an assessment of cross-border cooperation and of the advantages which this can bring in specific sectors, such as the labour market, transport and communications, science and health (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein and Ems-Dollart Region). 
Eeskätt on tegemist keskkonnaalaste probleemidega, mis, esinedes ühel pool piiri, mõjutavad samas ka teist poolt (vee kvaliteet, tulekahjude ennetamine, metsade taastamine, ühistegevused kaitsealustes piirkondades, loodusest tingitud ohtude vältimine jne); b) mõnedes programmides on kirjeldatud piiriülese koostöö olukorda ning eeliseid, mida selline koostöö võib anda teatavates sektorites, nagu tööturg, transport ja side, teadus ja tervishoid (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid).
Another programme (Spain-Portugal) highlights the advantage of cooperation in certain fields, in the cross-border area, such as railway connections, spatial management, rivers and water resources; (1) This expression is used on page 7 of the CommissionŐs ÔWorking paper 6 (5 May 2000) Ń ex ante evaluation and indicators for Interreg (Strand A)Ő. 
Üks programmidest (Hispaania-Portugal) toob esile koostöö kasulikkuse teatavates valdkondades, nagu raudteeühendused ja ruumi, jõgede ja veeressursside haldus piiriüleses piirkonnas; (1) Seda väljendit kasutatakse komisjoni töödokumendis nr 6 (5. mai 2000) — “Interregi eelhindamine ja näitajad (tegevussuund A)”, lk 7.
The missing link refers to the barrier effect of a border. 
Puuduv side viitab piiri tekitatud tõkke mõjule.
As examples, the Commission quotes the lack of border crossings, river pollution and lack of mutual recognition of qualifications. 
Komisjon loetleb näidetena piiriületuspunktide puudumist, jõgede saastamist ja kvalifikatsiooni vastastikust mittetunnustamist.
This detracts from the relevance of impact assessment. As regards Strand C, the failure of the Commission guide- 
Tegevussuuna C osas toob vajaduste selge kindlaksmää-
C 303/14 EN Official Journal of the European Union 7.12.2004 (c) one Strand B programme in particular (Europe) demonstrates the transnational significance of a series of new themes linked to spatial development (ESDP). These include the development and complementarity of alternative modes of transport, coordination in the management of regional rivers, reafforestation, measures to increase complementarity between urban areas, the development of transport from the regionŐs peripheral areas and the coordination of measures to prevent pollution of the English Channel. 
C 303/14 ET Euroopa Liidu Teataja 7.12.2004 c) ühes tegevussuuna B programmis (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm) rõhutatakse riikidevahelise lähenemise tähtsust mitmete territoriaalse arengu uute valdkondade puhul, nagu alternatiivsete transpordiliikide areng ja nende üksteist täiendav iseloom, piirkonna suurte jõgede halduse koordineerimine, metsade taastamine, meetmed linnapiirkondade täiendavuse suurendamiseks, piirkonna äärealade transpor-diküsimused, tegevuse koordineerimine võitluses La Manche’i väina saastumise vastu jne.
Are programme priorities synonymous with identified needs? 
Kas programmide prioriteedid vastavad väljaselgitatud vajadustele?
Most of the Strand A programmes were drawn up using the Ôbottom-upŐ approach advocated in the Commission guidelines: potential partners in a CI were invited to propose areas in which projects could be implemented. 
Enamik tegevussuuna A programmidest lähtusid “alt-üles” lähenemisest, mida on soovitatud komisjoni suunistes: ühenduse algatusest huvitatud võimalikke partnereid kutsuti tegema ettepanekuid valdkondade kohta, milles oleks võimalik ellu viia projekte.
These proposals were used to determine CIP measures and, subsequently, priorities, without any choices being made. 
Nende ettepanekute põhjal määratleti meetmed ja seejärel ka ühenduse algatusprogrammide prioriteedid, ilma et oleks teostatud mingit valikut.
There was rather a tendency to establish very broad programmes so that as many partners as possible could then be involved in implementation. 
Kalduti looma väga laiaulatuslikke programme, mis kaasaksid võimalikult palju osapooli.
Sometimes the Member States concerned agreed on measures before analysing the regional situation (Ems-Dollart Region and Spain-Portugal). 
Mõnikord määrasid asjaomased liikmesriigid meetmed kindlaks enne piirkonna olukorra analüüsi (Ems-Dollarti piirkonna ja Hispaania-Portugali ühenduse algatusprogrammid).
This often results in very broad programmes composed of artificial groupings of measures and in the formulation of abstract priorities and objectives. 
Selle tagajärjeks olid sageli väga laiaulatuslikud programmid, mis koosnesid kunstlikest meetmerühmadest ja prioriteetide ning eesmärkide abstraktsest sõnastamisest, mille mõju ei olnud võimalik mõõta.
Similar criticisms were voiced of the evaluations of previous periods and, here, by certain ex ante assessors (see paragraphs 52 and 53). 
Sellealaseid märkusi on tehtud eelnevate perioodide hinnangutes, samuti ka mõnedes eelhinnangutes (vt punkti 52–53).
For example all the Strand A programmes examined included measures in the economic, social, rural development, human resources, environment, cultural heritage and tourism sectors. 
Näiteks kõik analüüsitud tegevussuuna A programmid sisaldasid meetmeid majanduse, sotsiaalsfääri, maaelu arengu, inimressursside, keskkonnakaitse, kultuuripärandi kaitse ja turismi valdkonnast.
This explains why these CIPs are no different from traditional intervention programmes, save as regards the specific implementing rules attached to the Initiative (see paragraphs 43 to 49). 
See on põhjuseks, miks ühenduse algatusprogrammid ei erine tavalistest sekkumisprogrammidest, välja arvatud algatusega seotud konkreetsed rakendamistingimused (vt punktid 43–49).
In one case where the Commission found the measures to be too broad in scope (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein), one priority was cancelled, only for the measures under this priority to be transferred to the remaining priorities. 
Ühel juhul, mil komisjon pidas meetmeid liiga laiaulatuslikeks (Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini ühenduse algatus), ühest prioriteedist küll loobuti, kuid selle prioriteediga seotud meetmed viidi ülejäänud prioriteetide alla.
Nevertheless, for the sake of agreement between the different Member States, the various ESDP priorities (1) were retained and supplemented with others. 
Samas säilitati arenguplaani erinevad prioriteedid (1) ning neile lisati täiendavalt teisi prioriteete, et saavutada kokkulepe erinevate liikmesriikidega.
Given that the geographical area of the programme is greater than that of the largest EU Member States, none of the measures has much significance. 
Arvestades, et programmiga hõlmatav geograafiline ala oli suurem kui liidu suurima liikmesriigi pindala, ei ole ühelgi meetmel seetõttu märkimisväärset mõju.
(1) The ESDP priorities concern Ôpolycentric spatial development and a new urban-rural relationshipŐ, Ôparity of access to infrastructure and knowledgeŐ and Ôwise management of the natural and cultural heri-tageŐ. 
(1) Euroopa ruumi arenguplaani prioriteedid hõlmavad järgmist: mitme-keskuseline ruumiline areng ja uued suhted linna ja maapiirkondade vahel, võrdne juurdepääs infrastruktuuridele ja oskusteabele ning loodusvarade ja kultuuripärandi säästlik haldamine.
The Strand C programmes, which contain no needs analysis and no breakdown of the general objective assigned to the Strand by the guidelines, are not broken down by priority and measure. 
Tegevussuuna C programmid, mis ei sisalda vajaduste analüüsi ega üldeesmärgi jagunemist, mis on suunistes tegevussuunale ette nähtud, ei ole jaotatud prioriteetideks ja meetmeteks.
In all the Strand A and B programmes examined, therefore, there is a discrepancy between the analysis of the region eligible for Interreg and the definition of a strategy and priorities for the programme. 
Kõikide tegevussuundade A ja B vaadeldud programmide puhul on seega täheldatav lõhe Interrregi programmi suhtes abikõlbliku piirkonna analüüsi ning programmi strateegia ja prioriteetide vahel.
The key programme measures were drawn up on the basis of other concerns which the programmes do not make explicit, and there is a very broad content base. 
Programmide telgjooned on määratletud selliste probleemide põhjal, mida programmides ei ole väljendatud, ühtlasi on programmide ulatus väga suur.
By combining the Ôtop-downŐ and Ôbottom-upŐ approaches, it should be possible to take account both of the needs emerging from the preliminary analyses and of those expressed by local partners. 
“Ülalt-alla” ja “alt-üles” lähenemisviiside omavaheline kombineerimine peaks võimaldama samaaegselt arvesse võtta algsetest analüüsidest tulenevaid vajadusi ning kohalike osapoolte väljendatud vajadusi.
Although the sharing of the implementing bodies and financial elements is conducive to cooperation (see paragraph 50), it has not resulted in a targeted strategy that might resolve border-related problems. 
Ühenduse algatusprogrammide elluviimisega ja rahastamisega tegelevate asutuste ühtsus toetab küll koostööd (vt punkt 50), kuid ei ole viinud välja eesmärgistatud strateegia väljatöötamisele, mis võimaldaks lahendada piiridega seonduvaid probleeme.
The Strand A CIPs examined sometimes include arguments that seek to demonstrate complementarity with traditional intervention programmes. 
Tegevussuuna A ühenduse algatusprogrammid sisaldavad mõnikord argumente, millega püütakse näidata, et nad täiendavad tavalisi sekkumisprogramme.
In fact, this complementarity is simply the consequence of the very broad scope of the CIPs, which comprise many measures resembling those implemented through traditional intervention programmes, the only difference in general being in the implementing rules (2) (see paragraphs 22 to 25, 59 and 60). 
Tegelikkuses tuleneb täiendavus lihtsalt ühenduse algatusprogrammide väga laiaulatuslikust iseloomust, programmid hõlmavad väga mitmeid meetmeid, mis sarnanevad tavaliste sekkumisprogrammide meetmetega, erinedes viimastest üksnes rakendamistingimuste poolest (2) (vt punktid 22–25 ja 59–60).
The audit did not perform the same comparison in respect of Strands B and C, since the regions concerned are generally eligible under scores of different Objective 1 and 2 programmes. 
Tegevussuundade B ja C osas ei teostatud kontrollimisel samalaadset võrdlust, kuivõrd vastavad piirkonnad on üldiselt abikõlblikud kümnete erinevate eesmärkidega 1 ja 2 seotud programmide suhtes.
Any emphasis on complementarity is a formal response to legislative requirements (Europe). 
Igasugune täiendavuse esiletoomine on vaid eeskirjades esitatud nõudmiste vormiline arvestamine (Loode-Euroopa ühenduse algatusprogramm).
Do the first projects adopted qualify as trans-European and do they offer added value? 
Kas esimesed vastuvõetud projektid on üleeuroopalist laadi ja kas nad annavad lisaväärtust?
In every one of the programmes examined, the definition of a trans-European project given in the Commission guidelines (see paragraphs 13 and 14) is put into practice by means of eligibility and selection criteria to which a rating scale is applied (save in the case of the Ems-Dollart Region CIP). 
Kõikides vaadeldud programmides on rakendatud komisjoni suunistes esitatud üleeuroopalise projekti määratlust (vt punktid 13–14) lähtuvalt abikõlblikkuse ja valiku kriteeriumidest, millele on kohaldatud mõõduskaalat (välja arvatud Ems-Dollarti piirkonna ühenduse algatusprogramm).
Such criteria might be, for example, that there is an impact on both sides of the border, the intensity of cooperation within the partnership or the setting up of cross-border networks. 
Kriteeriumideks võiksid näiteks olla mõju olemasolu mõlemal pool piiri, partnerluse raames toimuva koostöö intensiivsus või piiriülese võrgu loomine.
Other criteria are added for (2) For a given eligible region, it is difficult to compare the financial resources made available under Interreg III with those made available under Objective 1 and Objective 2 Intervention programmes, given that the eligible regions are not exactly the same, since regions eligible under Interreg do not necessarily have to be regions eligible under Objectives 1 and 2. 
(2) Konkreetse abikõlbliku piirkonna kohta on raske teostada Interreg III vahendusel ja teiste eesmärkidele 1 ja 2 suunatud abiprogrammide vahendusel eraldatud rahaliste vahendite võrdlust, kuivõrd abikõlblikud piirkonnad ei ole täpselt sama ulatusega, Interregi tegevusega seotud piirkonnad ei pea olema täpselt samad kui need, mis on määratletud eesmärkide 1 ja 2 osas.
It may, however, be estimated that, for Strand A Interreg programmes, the ratio of financial resources varies between 1:20 and 1:50. 
Siiski võib hinnanguliselt öelda, et tegevussuuna A Interrregi programmide osas on rahaliste vahendite suhe vahemikus 1/20–1/50.
7.12.2004 EN Official Journal of the European Union C 303/15 the assessment of overall project quality and might include a measureŐs contribution towards the objectives, whether or not it is innovative, the sustainability of its results and the partnersŐ capacity to see it through to its conclusion. 
7.12.2004 ET Euroopa Liidu Teataja C 303/15 Projekti üldise kvaliteedi hindamiseks on lisatud teisi kriteeriume, mis võivad sisaldada meetme panust eesmärgi saavutamisse, meetme uudsust, tulemuste säästlikkust ja koostööpartnerite suutlikkust meede läbi viia.
A total score for each project would enable it to be compared with other projects but is not always calculated (Alps, Spain-Portugal, Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein and Northern Zone). 
Saavutuste kogusumma alusel saaks projekte omavahel võrrelda, kuid seda ei ole alati välja arvutatud (Alpide, Hispaania-Portugali, Alpenrhein-Bodensee-Hochrheini, Põhjapiirkonna ühenduse algatusprogrammid).
Furthermore, none of the programmes examined defines a minimum quality threshold for projects to be submitted for consideration or approved, however useful such a threshold would be, given that concerns about the utilisation of appropriations may lead to the adoption of projects of inferior quality. 
Sealjuures ei ole ühelegi vaadeldud programmile määratletud kvaliteedi miini-mumtaset, mille alusel esitatud projekt kaaluda või heaks kiita — ometi oleks selline tase vajalik, kuivõrd vajadus assigneeringute kasutamise järele võib viia madalama kvaliteediga projektide vastuvõtmisele.