natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this regard, preventive and corrective actions should be taken by the Member States where rel‐ evant concerning: public procurement, intentional circumvention of rules and agri‐environment payments. (b) The Commission should closely monitor the im‐ plementation of RDPs and in its conformity audits take account of the applicable rules including those adopted at national level where relevant, in order to reduce the risk of repeating weaknesses and errors encountered during the 2007–13 pro‐ gramming period. (c) The Commission and the Member States should analyse: (i) to what extent the characteristics of a more focused scope, limited eligibility criteria and the use of simplified cost options can be replicated into the design and implementation of an increased number of support measures, without jeopardising the overall objectives of those measures; 
Selleks peavad liikmesriigid vajaduse korral võtma vältivaid ja parandusmeetmeid järgmistes valdkondades: riigihanked, eeskirjade täitmisest tahtlik kõrvalehoidumine ning põllumajanduse keskkonnatoetuse maksed; b) programmitöö perioodil 2007–2013 esinenud puuduste ja vigade kordumise ohu vältimiseks peab komisjon maaelu arengu programmide elluviimise üle tähelepanelikult järelevalvet tegema ning võtma oma vastavusauditite käigus vajaduse korral arvesse kohaldatavaid eeskirju (ka liikmesriikide tasandi omi); c) komisjon ja liikmesriigid peaksid analüüsima: i) mil määral saaks omadusi, nagu täpselt määratletud ulatus, väiksem arv toetuskõlblikkuse kriteeriumeid ja lihtsustatud kuluvõimalused kasutada enamate toetusmeetmete koostamisel ja rakendamisel (ilma seejuures meetmete üldeesmärke kahjustamata);
Executive summary 08 (ii) how to improve the scheme for supporting investments in the processing of agricultural products, taking into consideration the follow‐ ing elements: — the actual need for public aid for this sec‐ tor and the risk of deadweight; — the categories of beneficiaries targeted: farmers looking to achieve vertical integra‐ tion of their business, or companies which have no agricultural activity; — the high public aid ceiling, which consti‐ tutes an incentive for large corporations, as only they have access to the required co‐financing; — the entire set of eligibility conditions and the potential for circumventing them; — greater efforts to improve the design and performance of administrative and on‐the‐spot controls. (iii) the agri‐environment payments measure so that, as far as possible, commitments can be controlled via Member States’ administrative checks. 
Kokkuvõte 08 ii) kuidas parandada põllumajandustoodete töötlemiseks antava investeerimistoetuse meedet, võttes arvesse järgmiseid elemente: – tegelikku vajadust avaliku sektori toetuse järele selles sektoris ning tühimõju tekkimise riski; – meetme sihtgrupiks olevate toetusesaajate tüüpe: oma majandustegevuse vertikaalse integratsiooni poole püüdlevaid põllumajandustootjaid ja ettevõtteid, kellel põllumajanduslik tegevus puudub; – avaliku sektori toetuse kõrget ülemmäära, mis motiveerib toetust taotlema suuri kontserne, sest üksnes nemad suudavad leida vajaliku omafinantseeringu; – toetuskõlblikkuse tingimusi tervikuna ja nende täitmisest kõrvalehoidumise ohtu; – suuremaid jõupingutusi selleks, et parandada haldus-ja kohapealsete kontrollide ülesehitust ja toimimist; iii) põllumajandusliku keskkonnatoetuse meetme ülesehitust eesmärgiga tagada, et võetud kohustusi saaks nii palju kui võimalik kontrollida liikmesriikides tehtavate halduskontrollidega.
Introduction 09 01 The European Union (EU) allocated almost 100 billion euro to achieving ru‐ ral development objectives during the 2007–13 programming period. 
Sissejuhatus 09 01 Programmitöö perioodiks 2007–2013 eraldas Euroopa Liit (EL) maaelu arengu eesmärkide saavutamiseks peaaegu 100 miljardit eurot.
Mem‐ ber States also allocated 55 billion euro of their own resources to co‐finance the EU’s rural development policy. This public support is implemented under ‘shared management’ arrangements (see Figure 1). 
Lisaks eraldasid liikmesriigid maaelu arengu programmide kaasrahastamiseks täiendavalt 55 miljardit eurot. Neid avaliku sektori vahendeid hallatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise vormis (vt joonis 1).
02 Member States allocated around half of the rural development budget to support investment measures. 
02 Umbes pool maaelu arenguks eraldatud liikmesriikide vahenditest kasutatakse investeerimismeetmete toetamiseks.
Exam‐ ples of such measures are the modern‐ isation of agricultural holdings, setting up of young farmers or improving basic services for the rural population. 
Sellisteks meetmeteks on näiteks põllumajandusettevõtete moderniseerimine, noorte põllumajandustootjate toetamine ja maapiirkondades põhiteenuste arendamine.
Area‐related aid received the other half of the funding. 
Teine pool vahenditest eraldati pindalatoe-tusele.
The largest measures under this type of aid are agri‐envi‐ ronment payments and compensatory payments to farmers in areas with natural handicaps, such as mountain areas. 
Sellist liiki toetuse kõige mahu-kamad meetmed on põllumajanduslik keskkonnatoetus ja ebasoodsates looduslikes tingimustes (nt mägistes piirkondades) tegutsevatele põllumajandustootjatele mõeldud kompenseerivad maksed.
The Annex of this report lists all measures and their financial execution. 
Kõik meetmed ja andmed nende kasutamise kohta loetletakse käesoleva aruande lisas.
03 The Court’s Annual Reports published since 2011 have included specific as‐ sessments of the ‘rural development, environment, fisheries and health’ pol‐ icy group, of which rural development spending represents around 90 %. 
03 Alates 2011. aastast avaldatud kontrollikoja aastaaruanded sisaldavad maaelu arengu, keskkonna, kalanduse ja tervishoiu poliitikavaldkondade rühmale antud hinnangut; selle poliitikavaldkondade rühma kulutustest moodustab maaelu areng ligikaudu 90%.
This assessment is based on the results of the Court’s testing of the legality and regularity of transactions and the ef‐ fectiveness of control systems. 
Hinnang põhineb kontrollikoja läbiviidud testimisel, mis puudutab tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning kontrollisüsteemide mõjusust.
Introduction 10 Implementation of the EU’s rural development policy under shared management Rural development policy defined at EU level (Community Strategic Guidelines, Council regulation) Regulatory framework: Based on the regulations set at EU level, Member States draw up Rural Development Programmes at national or regional level, in which they define a strategy and propose the measures they wish to use to address their identified needs. 
Sissejuhatus 10 ELi maaelu arengu poliitika rakendamine – eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ELi tasandil määratletud maaelu arengu poliitika (ühenduse strateegilised suunised, nõukogu määrus) Õiguslik raamistik Liikmesriigid koostavad ELi määruste alusel riikliku või piirkondliku tasandi maaelu arengu programmid, milles nad esitavad strateegia ning pakuvad välja meetmed, mida nad soovivad kasutada määratletud vajaduste täitmiseks.
Funds are to be channelled by using eligibility and/or selection criteria defined in the Member States implementing provisions. 
Liikmesriikide rakendusaktides esitatud toetuskõlblikkuse/valikukriteeriumide alusel eraldatakse vahendid.
Strategic programming at Member State level (National Strategic Plans, Rural Development Programmes) Proposed by the Commission and approved by the Council Proposed by Member States and approved by the Commission Detailed rules and procedures at Member State level (national or regional legislation, procedures, guides) Member States organise call for projects Application stage (funding allocated to beneficiaries) (contracts signed between beneficiaries and Member States) Budget execution: Based on financing contracts signed with Member States, beneficiaries implement the projects and submit payment claims to receive public aid corresponding to a certain percentage of eligible costs incurred. 
Liikmesriigi tasandi strateegiline programmitöö (liikmesriikide strateegilised kavad, maaelu arengu programmid) Komisjoni esitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud Liikmesriikide esitatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud Liikmesriigi tasandi üksikasjalikud eeskirjad ja menetlused (riiklikud või piirkondlikud õigusaktid, protseduurid, suunised) Liikmesriigid korraldavad projektikonkursi Taotlemisetapp (vahendid eraldatakse toetusesaajatele) (sõlmitakse toetusesaajate ja liikmesriikide vahelised lepingud) Eelarve täitmine Toetusesaajad viivad projektid liikmesriikidega sõlmitud rahastamisotsuste põhjal ellu ning esitavad väljamaksetaot-lused, mille alusel makstakse neile toetus, mis moodustab teatud protsendi toetuskõlblikest kuludest.
Member States perform verifications on the appropriate implementation of the project and on the correctness of the payment claim and transfer the public aid to beneficiaries (including the EU co-financing). 
Liikmesriigid kontrollivad, kas projektid on asjakohaselt ellu viidud, kas väljamaksetaotlus on õigesti koostatud ja raha (sh ELi toetus) toetusesaajatele õigesti üle kantud.
On a quarterly basis, Member States submit declarations of expenditure to the Commission, to reclaim the EU portion of the public aid. 
Kord kvartalis esitavad liikmesriigid ELile kuludeklaratsioonid, millega taotletakse ELi kaasrahastamise välja maksmist.
Upon verification, the Commission reimburses the Member State for the EU co-financing paid. Implementation stage (beneficiaries carry out the project/commitment) (contracts with third parties/farming practices) Beneficiaries put in practice the approved project Beneficiaries submit payment claims Payment claim stage (Member States disburse public aid to beneficiaries, after performing checks) (payment claims) Member States reclaim the EU co-financing from the Commission Commission disburses EU co-financing to Member States (declarations of expenditure) Figure 1 
Peale kontrollide tegemist maksab EL liikmesriikidele ELi kaasrahastatava osa välja. Rakendusetapp (toetusesaajad viivad projekti ellu / täidavad võetud kohustuse) (lepingud kolmandate pooltega / põllumajandustavad) Toetusesaajad viivad heakskiidetud projektid ellu Toetusesaajad esitavad väljamaksetaotlused Väljamaksetaotluste etapp (liikmesriigid maksavad vahendid peale kontrollide tegemist toetusesaajatele välja) (väljamaksetaotlused) Liikmesriigid taotlevad ELi eraldatud kaasrahastamise välja maksmist Komisjon maksab liikmesriikidele välja ELi kaasrahastatava osa (kuludeklaratsioonid) Joonis 1
Introduction 11 Calculation of the error rate The Court defines as errors those transactions (or parts thereof) which were not in accordance with the pur‐ poses approved by the budget and the legal basis, not correctly calculated and/or not in compliance with the relevant rules and regulations. 
Sissejuhatus 11 Veamäära arvutamine Kontrollikoda määratleb veaks sellised tehingud (või nende osad), mis ei olnud tehtud eelarve ja õigusliku alusega heakskiidetud eesmärgil, ei olnud õigesti arvutatud ega kooskõlas asjakohaste eeskirjade ja määrustega.
To assess whether an error has occurred, the Court aims to answer the following question: ‘Would the amount paid, or the contractor selected, have been different if the applicable procedures had been followed correctly?’. 
Hindamaks seda, kas viga on tehtud, püüab kontrollikoda vastata järgmisele küsimusele: kas korrektse menetluse järgimine oleks tinginud teistsuguse summa väljamaksmise või mõne muu lepingupartneri kasutamise?
If the reply to the question above is ‘yes’, and if it is possible to measure how much of the amount audited was affected by error, then the monetary value of the error is calculated as follows. ο For investment measures, the error amount represents the value of the cost item that is deemed ineligible. ο For public procurement, failures to observe the procedural requirements of procurement law, that obstruct the objectives of fair competition and award of the contract to the best qualified bidder, are considered to affect the entire value of the payment related to the contract. ο For area‐related aid, the reduction system applied by the Member State is used to quantify the breaches of specific commitments applicable to the farmer7. 
Jaatava vastuse korral, ning kui on võimalik mõõta, kui suur osa auditeeritud summast oli vigadest mõjutatud, arvutatakse vea rahaline väärtus järgmistel alustel: ο investeerimismeetmete puhul kujutab vea summa endast rahastamiskõlbmatuks loetud kuluartikli maksumust; ο hangete puhul lähtutakse sellest, et hankeid puudutavates õigusaktides sätestatud menetluste mittejärgimine, mis takistab õiglase konkurentsi eesmärke ja kõige paremini kvalifitseeritud pakkuja edukaks tunnistamist, mõjutab kogu lepinguga seotud makset; ο pindalatoetuse puhul kasutatakse põllumajandustootjal lasuvate kohustuste rikkumiste kvantifitseerimiseks liikmesriigis kasutatavat toetuste vähendamise süsteemi7.
The error amount also includes discrepancies in the areas of agricultural parcels, revealed by measurements carried out with GPS devices. 
Veasumma sisaldab ka GPS-seadmetega tehtud mõõtmiste käigus leitud erinevusi põllumajanduslike maatükkide suuruses.
The error rate for each irregular transaction is the ratio of the error amount to the total amount paid. 
Eeskirjadevastaselt tehtud tehingu veamäär on veast mõjutatud summa ja kogu makstud summa suhe.
These error rates are then extrapolated to the amount of the entire population audited. 
Leitud veamäärad ekstrapoleeritakse hiljem kogu auditeeritud populatsioonile.
7 EU legislation requires Member States to apply reductions where beneficiaries over‐claim the actual area or number of animals, or do not respect commitments. Box 1 
7 ELi õigusaktidega nõutakse toetuste vähendamist juhul, kui toetust taotleti tegelikust suurema pindala või rohkemate loomade eest või kui põllumajandustootja ei täitnud endale võetud kohustusi. 1. selgitus
Audit scope and approach 06 This report describes the main causes of the high error rate for rural devel‐ opment. 
Auditi ulatus 12 ja lähenemisviis 06 Käesolevas aruandes kirjeldatakse maaelu arengu valdkonna kõrge veamäära peamisi põhjuseid.
It also assesses whether the steps taken by the Member States and the Commission are likely to address the identified causes effectively in future. 
Lisaks hinnatakse, kas liikmesriikide ja komisjoni võetud meetmed võivad aidata leitud põhjuseid tulevikus mõjusalt kõrvaldada.
The report includes information made available to the auditors up to the end of September 2014, when the audit work was completed. 
Audititöö lõpetati 2014. aasta septembri lõpus; sellest ajast pärineb ka aruandes kasutatud kõige värskem teave.
07 The overall audit question was: To what extent are the main causes of the high error rate for rural devel‐ opment being effectively addressed by the Commission and the Member States? The detailed questions which the audit aimed to answer were: — What are the main causes of the er‐ ror rate in investment measures? — What are the main causes of the error rate in area‐related aid? — Do the Member States’ action plans and the new EU legal frame‐ work have the potential to address these causes effectively? 
Kas liikmesriikide ja komisjoni tegevus maaelu arengu valdkonna kõrge veamäära peamiste põhjuste kõrvaldamiseks on mõjus? Auditiga püüti leida vastuseid järgmistele täpsematele küsimustele. – Millised on investeerimismeetmetes esinevate vigade peamised põhjused? – Millised on pindalatoetuses esinevate vigade peamised põhjused? – Kas liikmesriikide tegevuskavade ja ELi uue õigusraamistikuga on võimalik vigade põhjuseid mõjusalt kõrvaldada?
12 08 To reply to the first two sub‐ques‐ tions, the Court analysed the results reported for the sample of transac‐ tions selected randomly during the audits of legality and regularity for 2011, 2012 and 2013. 
08 Kahele esimesele alaküsimusele vastamiseks analüüsis kontrollikoda valimit, mis koosnes 2011., 2012. ja 2013. aasta seaduslikkuse ja korrektsuse auditite käigus juhuslikkuse alusel valitud 461 maksest.
Taking the results of 3 years instead of one allows for a more detailed analysis of the types of error. 
Ühe aasta asemel kolme aasta andmete kasutamine võimaldab veatüüpe täpsemini analüüsida.
The analysis included reviewing 4618 transactions, of which 160 had an impact on the error rate. 
Analüüsi käigus hinnati 4618 tehingut, millest 160 mõjutasid veamäära.
09 In its reply to the 2012 Annual Report, the Commission indicated that ex‐ tensive action plans had been imple‐ mented for each of the 27 Member States to identify the causes of errors and to develop appropriate remedial action. 
09 Kontrollikoja 2012. aasta aastaaruandele antud vastuses teatas komisjon, et kõigi 27 liikmesriigi kohta on käivitatud laiaulatuslikud tegevuskavad, mille eesmärk on leida vigade põhjused ja välja töötada asjakohased parandusmeetmed.
The Court selected 10 of these action plans9 and investigated whether they targeted the weaknesses identi‐ fied by the Court, the Commission and the Member States themselves. 
Kontrollikoda valis neist tegevuskavadest välja kümme9 ning uuris, kas neis käsitleti kontrollikoja, komisjoni ja liikmesriikide endi poolt leitud vigade põhjuseid.
This exercise, which built partially on the work performed for the annual report, also involved interviews with the Com‐ mission’s desk officers for the Member States concerned. 
See töö, milles osaliselt kasutati aastaaruande koostamisel saadud teavet, hõlmas ka asjaomaste liikmesriikidega tegelevate komisjoni ametnikega tehtud intervjuusid.
8 Of the 482 transactions referred to in the Annual Reports for 2011, 2012 and 2013, 21 transactions were excluded because they represented payments for the closure of previous programming periods, or payments under the pre‐accession assistance programme. 
8 2011., 2012. ja 2013. aasta aastaaruannete koostamise käigus kontrollitud 482 tehingust jäeti välja 21, sest need puudutasid varasemate programmitöö perioodide sulgemisel või liitumiseelse programmi raames tehtud makseid.
9 Bulgaria, Denmark, Germany — Berlin‐Brandenburg, Spain, France, Italy — Lombardy, Latvia, Hungary, Portugal and Romania. 
9 Bulgaaria, Taani, Saksamaa (Berliin-Branden-burg), Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia (Lombardia), Läti, Ungari, Portugal ja Rumeenia.
Audit scope and approach 13 10 At the date of adoption of this report, the EU regulations for the new 2014–20 rural development programming pe‐ riod had already been approved. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 13 10 Käesoleva aruande vastuvõtmise ajaks olid maaelu arengu uue programmitöö perioodi (2014–2020) määrused juba vastu võetud.
This allowed the auditors to consider the extent to which the changes intro‐ duced by the new legal framework were likely to have a significant impact on the causes of errors. 
See võimaldas audiitoritel hinnata, mil määral võiksid uued sätted vigade põhjuseid tõenäoliselt märkimisväärselt mõjutada.
The Member States’ regulatory frameworks for the new programming period were still in the drafting stage and therefore did not fall under the scope of this report. 
Liikmesriikide uut programmitöö perioodi reguleeriv raamistik oli veel koostamis-järgus, mistõttu seda auditi käigus ei uuritud.
11 This report focuses on the compliance of rural development implementa‐ tion with the applicable laws and regulations, and only makes marginal references to performance aspects — economy, effectiveness and efficiency. 
11 Käesolevas auditis vaadeldakse maaelu arengu poliitika rakendamise vastavust kohaldatavatele õigus-ja haldusnormidele, ning tulemuslikkuse aspekte (säästlikkus, mõjusus ja tõhusus) käsitletakse vaid väga põgusalt.
These elements of sound financial management are extensively covered by other special reports of the Court. 
Neid usaldusväärse finantsjuhtimise elemente käsitletakse põhjalikult teistes kontrollikoja aruannetes.
Types and prevalence 14 of errors found Overall 12 This section contains an analysis of the sample of 461 payments examined, and of the 160 on which the average error rate of 8,2 % is based. 
Leitud vigade liigid 14 ja levimus Ülevaade 12 Käesolev osa hõlmab uuritud 461 maksest koosneva valimi analüüsi ning nende 160 makse analüüsi, millel põhineb keskmine veamäär (8,2%).
13 Figure 2 shows that the sample was almost equally split between the two main types of measures. 
13 Jooniselt 2 nähtub, et valim jagunes kahe peamise meetmete tüübi vahel peaaegu täpselt pooleks.
It also shows that investment measures accounted for a greater proportion of the error rate (around two thirds) than area‐re‐ lated aid (around one third). 
Lisaks ilmneb, et võrreldes pindalatoetusega moodustavad investeerimismeetmed veamäärast suurema osa (vastavalt ca üks kolmandik ja kaks kolmandikku).
14 As Figure 1 shows, the regulatory framework comprises two layers: the EU level, which sets general require‐ ments and conditions, and the Member State level. 
14 Nagu näha joonisel 1, koosneb reguleeriv raamistik kahest tasandist: ELi tasandist (milles määratletakse üldised nõuded ja tingimused) ja liikmesriikide omast.
Member States implement the requirements of EU regulations and establish additional conditions according to their own pol‐ icy objectives. 
Liikmesriigid rakendavad ELi määrustest tulenevaid tingimusi ja kehtestavad enda poliitikaeesmärki-dest lähtuvad täiendavad tingimused.
Regarding the type of legislation breached, the Court found that only 1,3 percentage points of the error rate were due to non‐compliance with direct provisions of EU regula‐ tions. 
Õigusaktidele mittevastavust uurides leidis kontrollikoda, et vaid 1,3 protsendipunkti veamäärast tulenes otseselt ELi määrustes sätestatud tingimustele mittevastamisest.
Most of the error rate (6,9 per‐ centage points) was due to breaches of conditions set at Member State level. 
Suurem osa veamäärast (6,9 protsendipunkti) tuleneb liikmesriigi tasandil kehtestatud tingimuste mittetäitmisest.
Share of area‐related aid and investment measures in the sample and the error rate 214 Area-related aid Investment measures 247 sample error rate 2,5% 5,7% Figure 2 
Pindalatoetuse ja investeerimismeetmete osakaal valimis ja veamääras 214 Pindalatoetus Investeerimismeetmed 247 valim veamäär 2,5% 5,7% Joonis 2
Types and prevalence of errors found 15 Investment measures 15 Figure 3 presents a breakdown of the different types of beneficiaries for investment measures. 
Leitud vigade liigid ja levimus 15 Investeerimismeetmed 15 Joonisel 3 esitatakse investeerimismeetmete toetusesaajate tüüpide jaotus.
It shows that public bodies caused a quarter of the 8,2 % error rate. 
Graafikult nähtub, et avaliku sektori organisatsioonid põhjustasid neljandiku kogu 8,2% veamäärast.
There are two main categories of private beneficiary: farmers and those without agricultural activity. 
Kaks ülejäänud peamist vigu tekitanud toetusesaajate tüüpi on põllumajandustootjad ja ilma põllumajandusliku tegevuseta toetusesaajad.
The latter represented a fifth of the sample, but contributed to a third of the error rate for investment projects. 
Viimane rühm moodustas valimist viiendiku, ent põhjustas kolmandiku investeerimisprojektides leitud veamäärast.
16 For investment measures, the most common errors found were breaches of eligibility conditions, indications that private beneficiaries may have committed intentional irregularities, and failures to comply with public and private procurement rules (see Figure 4). 
16 Investeerimismeetmete puhul tulenes enamik vigadest toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumisest, asjaoludest, mis viitasid erasektori toetusesaajate poolsele võimalikule tahtlikule eeskirjade rikkumisele, ning nii avalikule kui ka erasektorile kehtivate hanke-eeskirjade eiramist (vt joonis 4).
Investment projects typically consist of a small number of individual high‐value cost items. 
Investeerimisprojektid koosnevad tavaliselt väikesest arvust kallitest kuluartiklitest.
This means that when individual cost items are deemed to be ineligible, they result in a relatively high error rate as a pro‐ portion of the total payment. 
See tähendab, et kui mõni kuluartikkel osutub rahastamiskõlbmatuks, kaasneb sellega suhteliselt kõrge veamäär (kuluartikli osakaal kogumaksest).