natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IV We examined the system for the taxation of VAT and customs duties on cross-border supplies of goods traded over the internet set out in the VAT and customs legislation. 
IV Uurisime käibemaksu-ja tollialastes õigusaktides interneti teel kaubeldavate kaupade piiriüleste tarnete käibemaksu ja tollimaksude süsteemi.
We also looked at the new system for the taxation of VAT on cross-border supplies of e-commerce services that entered into force at the beginning of 2015. 
Samuti vaatlesime 2015. aasta alguses jõustunud uut käibemaksu maksustamise süsteemi piiriüleste e-kaubanduse teenuste puhul.
Finally, we reviewed the proposals made by the Commission and the legislation adopted by the Council under the 2017 ‘e-commerce package’. 
Lõpuks vaatasime läbi komisjoni tehtud ettepanekud ja nõukogu poolt 2017. aasta e-kaubanduse paketi raames vastu võetud õigusaktid.
V We examined whether the European Commission has established a sound regulatory and control framework on e-commerce with regard to the collection of VAT and customs duties, and whether Member States’ control measures help ensure the complete collection of VAT and customs duties in respect of e-commerce. 
V Uurisime, kas Euroopa Komisjon on loonud usaldusväärse õigus-ja kontrolliraamistiku e-kaubanduses käibemaksu ja tollimaksude kogumiseks ning kas liikmesriikide kontrollimeetmed aitavad tagada käibemaksu ja tollimaksude täieliku kogumise e-kaubanduses.
VI We found that despite recent positive developments the EU is not addressing all the challenges in collecting the correct amounts of VAT and customs duties for goods and services traded over the internet. 
VI Leidsime, et hiljutistest positiivsetest muudatustest hoolimata ei käsitle EL kõiki probleeme, mis tekivad internetis kaubeldavatelt kaupadelt ja osutatavatelt teenustelt õiges summas käibemaksu ja tollimaksude kogumisel.
VII We found that: (a) the regulatory framework follows international best practice promoted by the OECD and the WCO in most respects; (b) the new provisions that will enter into force in 2021 aim to resolve some of the weaknesses in the current framework but undervaluation remains to be addressed; (c) administrative cooperation arrangements between EU Member States and with non-EU countries are not being fully exploited; (d) the controls carried out by national tax authorities are weak and those of the Commission are insufficient; (e) there are weaknesses in the current customs clearance systems and that there is a risk that the EU cannot prevent abuse by the intermediaries involved; and (f) enforcement of collection of VAT and customs duties is not effective. 
VII Leidsime, et a) õigusraamistik järgib enamjaolt OECD ja WCO edendatavat rahvusvahelist head tava, b) 2021. aastal jõustuvate uute sätete eesmärk on kõrvaldada mõningad praeguses raamistikus esinevad puudused, kuid maksusumma alahindamist tuleb veel käsitleda, c) ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist halduskoostöö korda ei kasutata täiel määral ära, d) riikide maksuhaldurite tehtavad kontrollid on nõrgad ja komisjoni kontrollid ebapiisavad, e) praeguses tollivormistussüsteemis esineb puudusi ning on oht, et EL ei saa takistada tehingutega seotud vahendajate poolset kuritarvitamist, ning f) käibemaksu ja tollimaksude kogumine ei ole tõhus.
VIII To strengthen the use of the administrative cooperation agreements, increase the effectiveness of controls, and improve the enforcement of collection and the effectiveness of the regulatory framework, we address a number of recommendations to the Commission and to Member States. 
VIII Esitame komisjonile ja liikmesriikidele mitmeid soovitusi, et tõhustada halduskoostöö lepingute kasutamist, suurendada kontrolli ning parandada maksude kogumist ja õigusraamistiku tõhusust.
Notably, the Commission should: (a) monitor to what extent non-EU countries meet the requests sent by Member States pursuant to the mutual administrative assistance agreements concluded with them in both customs and tax matters and make use of structures and frameworks set up in the context of these agreements to address specific challenges resulting from trade in goods through e-commerce; (b) carry out inspections on Member States’ controls of the low value consignment relief; (c) monitor the functioning of the intra-EU distance sales of goods and of Mini One Stop Shop (MOSS); (d) assist Member States to develop a methodology to be able to produce periodic estimates of the compliance VAT gap on e-commerce; and 5 
Eelkõige peaks komisjon a) jälgima, kui suures ulatuses täidavad kolmandad riigid liikmesriikide poolt nii tolli-kui ka maksuküsimustes sõlmitud vastastikuse haldusabi lepingute alusel saadetud taotlusi ning kasutavad nende lepingute raames loodud struktuure ja raamistikke, et käsitleda e-kaubanduse kaudu toimuva kaubavahetuse käigus tekkivaid spetsiifilisi probleeme, b) kontrollima, kuidas liikmesriigid väikese väärtusega saadetiste maksuvabastust kontrollivad, c) jälgima ELi-sisese kaupade kaugmüügi ja väikese ühtse kontaktpunkti süsteemi (MOSS) toimimist, d) aitama liikmesriikidel töötada välja metoodika, mis võimaldaks korrapäraselt hinnata käibemaksu alalaekumist e-kaubanduses, e) uurima sobivate tehnoloogiapõhiste süsteemide, sh digiraha kasutamist, et võidelda e-kaubandusega seotud käibemaksupettuste vastu, 5
Member States should: (a) provide timely feedback to the fraud signals received from other Member States in Eurofisc; (b) increase their audit activity on MOSS traders and distance sellers; and (c) carefully monitor traders’ compliance with the new threshold of €10 000 for intra-EU supplies of services. 6 
Liikmesriigid peaksid a) andma teistelt liikmesriikidelt Eurofiscis saadud pettuseteavituste kohta õigeaegset tagasisidet, b) suurendama oma audititegevust MOSSi kauplejate ja kaugmüüjate puhul, ning c) jälgima tähelepanelikult, kuidas kauplejad järgivad uut 10 000 euro suurust piirmäära ELi-siseste teenuste osutamise puhul. 6
Introduction 01 E-commerce is the sale or purchase of goods or services, whether between businesses, households, individuals or private organizations, through electronic transactions conducted via the internet or other computer-mediated (online communication) networks1. 
Sissejuhatus 01 E-kaubandus on kas ettevõtete, leibkondade, eraisikute või eraõiguslike organisatsioonide vaheline interneti või mõne muu arvutipõhise võrgustiku (veebisuhtlus) kaudu kaupade või teenuste müümine või ostmine1.
02 E-commerce is growing steadily. 
02 E-kaubandus kasvab pidevalt.
Over the period 2008 to 2017, the percentage of enterprises that had e-sales increased by 7 percentage points and the enterprises' turnover realised from e-sales as a share of total turnover increased by 5 percentage points2. 
Ajavahemikul 2008–2017 suurenes e-müügiga tegelevate ettevõtete osakaal seitse protsendipunkti ja ettevõtjate e-müügist saadud käibe osakaal kogukäibes viis protsendipunkti2.
03 Member States are responsible for the collection of VAT and customs duties due on e-commerce cross-border transactions. 
03 Liikmesriigid vastutavad piiriülese e-kaubanduse tehingute pealt käibemaksu ja tollimaksude kogumise eest.
Any shortfall in the collection of VAT and customs duties affects the budgets of the Member States and the EU. 
Kõik puudused käibemaksu ja tollimaksude kogumises mõjutavad liikmesriikide ja ELi eelarveid.
04 The Directorate General for Taxation and the Customs Union (DG TAXUD) is responsible at a strategic and legislative level for customs and taxation policy, including in relation to e-commerce. 
04 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat (DG TAXUD) vastutab tolli ja maksupoliitika, sh e-kaubanduse eest strateegilisel ja õiguslikul tasandil.
Its remit includes developing and managing the Customs Union, and developing tax policy across the EU. 
Tema pädevusse kuuluvad tolliliidu arendamine ja juhtimine ning maksupoliitika arendamine kogu ELis.
It prepares legislative and strategic initiatives and coordinates cooperation and information sharing between Member States. 
DG TAXUD koostab seadusandlikke ja strateegilisi algatusi ning koordineerib koostööd ja teabe jagamist liikmesriikide vahel.
05 DG TAXUD also chairs the Customs Policy Group (CPG), which supports the implementation of the Customs Union and is composed of the Directors-General of the 28 national customs authorities. 
05 Samuti juhatab ta tollipoliitika töörühma, mis toetab tolliliidu rakendamist ja koosneb 28 riigi tolliasutuse peadirektoritest.
06 The Directorate General Budget (DG BUDG) is responsible for conducting inspections in relation to “own resources”, a form of revenue made available to the EU budget by the Member States, which includes a resource based on VAT collected and customs duties on imports from outside the EU. 
06 Eelarve peadirektoraat (DG BUDG) kontrollib omavahendeid, mis kujutavad endast tulu, mille liikmesriigid on maksnud ELi eelarvesse, sealhulgas kogutud käibemaksul põhinevad omavahendid ja väljastpoolt ELi pärineva impordi tollimaksud.
1 2 7 Eurostat and the OECD’s common definition. 
Eurostati ja OECD ühine määratlus.
Data extracted in December 2018. 
2018. aasta detsembrist pärinevad andmed.
See at https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=E-commerce_statistics. 
Vt https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=E-commerce_statistics.
Collection of VAT and customs duties in e-commerce: the EU’s current arrangements 08 In general terms, EU customs law is laid down in the Union Customs Code3 (UCC), while VAT is governed by the VAT Directive4. 
7 1 2 Käibemaksu ja tollimaksude kogumine e-kaubanduses: ELi praegune kord 08 Üldiselt on ELi tolliõigus sätestatud liidu tolliseadustikus3 ja käibemaksu reguleerib käibemaksudirektiiv4.
The EU’s current arrangements for collecting VAT due on e-commerce differ between goods and services. 
ELi praegune e-kaubanduses käibemaksu kogumise kord on kaupade ja teenuste puhul erinev.
Supplies of goods 09 For EU-registered traders supplying goods from one Member State to a consumer in another, the “distance-selling scheme” applies. 
Kaubatarned 09 Teises liikmesriigis asuvale tarbijale kaupa tarnivatele ELis registreeritud ettevõtjatele kohaldatakse kaugmüügi süsteemi.
This means that, up to a certain sales threshold (usually €35 000, but €100 000 in certain Member States), the trader applies the VAT rate of the Member State where it is registered5. 
See tähendab, et teatava müügikünnise (tavaliselt 35 000 eurot, kuid mõnes liikmesriigis 100 000 eurot) saavutamiseni kohaldab kaupleja selle liikmesriigi käibemaksumäära, kus ta on registreeritud5.
Above this threshold, the trader must register for VAT in, and apply the VAT rate of, the destination Member State (thereby incurring all the reporting and compliance obligations). 
Selle piirsumma ületamise korral peab kaupleja registreerima ennast sihtliikmesriigis käibemaksukohustuslasena ja kohaldama sihtliikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära (võttes sellega arvesse kõiki aruandlus-ja nõuete täitmise kohustusi).
10 In the case of non-EU traders selling to EU consumers, goods are imported into the EU and are subject to customs clearance. 
10 ELi tarbijatele kaupu müüvad kolmandate riikide kauplejad impordivad kaupu ELi ja nende suhtes kohaldatakse tollivormistust.
There is a low-value customs relief for goods worth €150 or less (small value consignments), meaning that no customs duties are due on import6. 
Kaupade puhul, mille väärtus on 150 eurot või vähem (väikese väärtusega saadetised), kehtib tollimaksuvabastus, mis tähendab, et importimisel ei tule tasuda tollimakse6.
There is also a VAT relief for goods of negligible value – those not 3 4 5 6 Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 laying down the Union Customs Code (recast) (OJ L 269 of 10.10.2013, p. 1). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (uuesti sõnastatud) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax (OJ L 347 of 11.12.2006, p. 1). 
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).
Pursuant to Article 34 of the VAT Directive. 
Vastavalt käibemaksudirektiivi artiklile 34.
Pursuant to Article 23 of Council Regulation (EC) No 1186/2009 of 16 November 2009 setting up a Community system of reliefs from customs duty (codified version) (OJ L 324, 10.12.2009, p. 23). 
Vastavalt nõukogu 16. novembri 2009. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (kodifitseeritud versioon) (ELT L 324, 10.12.2009, lk 23), artiklile 23.
8 9 exceeding €22 in value (or €10 in certain Member States) are not subject to import VAT7. 
Teenuste osutamine 11 E-kaubanduse teenused8, mida ettevõtja pakub eratarbijatele (edaspidi „B2C-tarned“), sõltuvad sihtriigis maksustamise põhimõttest, mis tähendab, et nende suhtes kohaldatakse tarbija elukohaliikmesriigis kehtivat käibemaksumäära.
The destination principle has applied to B2C supplies of digital services from a non-EU country to EU consumers since 2003. 
Sihtriigis maksustamise põhimõtet on ELi tarbijatele kolmandast riigist pärit digitaalteenuste ettevõtjalt ELis asuvale tarbijale osutamisele kohaldatud alates 2003. aastast.
Since the beginning of 2015, the same principle applies to all e-commerce services provided by an EU supplier to a consumer in another Member State. 
Alates 2015. aasta algusest kehtib sama põhimõte kõigi e-kaubanduse teenuste suhtes, mida ELi tarnija osutab teises liikmesriigis asuvale tarbijale.
Previously, such services had been subject to the VAT rate of the supplier’s country of residence. 
Varem kohaldati selliste teenuste suhtes tarnija asukohariigi käibemaksumäära.
12 From the beginning of 2015, the EU legislator has introduced the “Mini One Stop Shop” (MOSS) system for the taxation of telecommunications, broadcasting and electronically supplied services. 
12 Alates 2015. aasta algusest on ELi seadusandja võtnud kasutusele väikese ühtse kontaktpunkti süsteemi (MOSS), et maksustada telekommunikatsiooni-, ringhäälingu-ja elektrooniliselt osutatavaid teenuseid.
Under the MOSS, traders supplying e-commerce services to private consumers charge VAT at the rates applied in the Member States where the consumers are established (the “Member State of consumption”). 
MOSSi raames maksavad eratarbijatele e-kaubanduse teenuseid pakkuvad ettevõtjad käibemaksu vastavalt tarbijate asukohariigis (tarbimisliikmesriik) kehtestatud määradele.
However, they can register to pay VAT in any Member State of their choice9 (the “Member State of identification” or MSIDE) and submit a single VAT return there, listing all services supplied to each Member State of consumption and paying the relevant VAT on these. 
Nad võivad ennast käibemaksukohustuslasena registreerida aga ükskõik millises enda valitud liikmesriigis9 (edaspidi „registreerimisliikmesriik“) ja esitada seal standardse käibedeklaratsiooni, milles loetletakse kõik tarbimisliikmesriigis osutatud teenused, ja maksta nende pealt vastavat käibemaksu.
The MSIDE then transfers the VAT owed to each Member State of consumption. 
Seejärel kannab registreerimisliikmesriik käibemaksu üle igale tarbimisliikmesriigile.
The MOSS applies to both EU-registered and non-EU traders10. 
MOSSi kohaldatakse nii ELis registreeritud kui ka ELi-väliste kauplejate suhtes10.
13 Figure 1 shows how B2C supplies of digital services made by traders registered in the MOSS are taxed in the different Member States of consumption (MSCON). 
13 Joonisel 1 on näidatud, kuidas MOSSis registreeritud kauplejate poolt lõpptarbijatele pakutavaid digitaalseid teenuseid erinevates tarbimisliikmesriikides maksustatakse.
Article 24 of the VAT Directive defines “Supply of services” as “any transaction which does not constitute a supply of goods”. 
8 Käibemaksudirektiivi artiklis 24 on teenuste osutamine määratletud kui „mis tahes tehing, mis ei ole kaubatarne“.
9 10 See Sections 2 and 3, Chapter 6 of Title XII of the VAT Directive. 
9 10 Vt käibemaksudirektiivi XII jaotise 6. peatüki 2. ja 3. jagu.
Unless the trader has established his business in the EU. Figure 1 – B2C supply of e-commerce services for traders registered in MOSS to customers in different Member States 10 Source: ECAbasedon“YourpocketguidetoVATondigitale-commerce”,Bellheim,Brown,Erneholm, Jundt, et al. 
Joonis 1. E-kaubanduse teenuste B2C-tarned MOSSis registreeritud kauplejatelt erinevate liikmesriikide klientidele Registreerimisliikmesriik Tarbimisliikmesriigi 20% 23% 24% 21% käibemaksumäärad Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad Bellheim, Brown, Erneholm, Jundt, et al. brošüüril „Your pocket guide to VAT on digital e-commerce“ (Digitaalmajanduse käibemaksu taskuteatmik).
Risks of the current arrangements for collecting VAT and customs duties on e-commerce 14 There are no estimates available of VAT losses at EU level on cross-border supplies of services, but the Commission estimates losses on supplies of low value goods from non-EU countries to be as high as €5 billion per year. 
E-kaubanduses käibemaksu ja tollimaksude kogumise praegust korda ohustavad riskid 14 Piiriüleste teenuste osutamisel ELi tasandil saamata jäänud käibemaksu kohta hinnangud puuduvad, kuid komisjon hindab kolmandatest riikidest pärit väikese väärtusega kaupade tarnetelt saadud kahju suuruseks kuni viis miljardit eurot aastas.
Other estimates are shown in paragraphs 101 to 107. 
Muud prognoosid on esitatud punktides 101–107.
15 While the single market abolished border controls for intra-EU trade, all non-EU goods entering Member States are subject to customs controls. 
15 Ehkki ühtse turuga kaotati piirikontrollid ELi-siseses kaubanduses, kohaldatakse kõigi liikmesriikidesse sisenevate ELi-väliste kaupade suhtes tollikontrolli.
Services provided digitally from outside the EU represent a particular risk: such services do not physically cross any border and are not subject to the same controls as goods entering the EU. 
Erilist ohtu kujutavad endast väljastpoolt ELi osutatavad digitaalteenused – kuna teenused ei ületa füüsiliselt ühtki piiri, ei kohaldata nende suhtes samu kontrolle, mis ELi sisenevate kaupade suhtes.
Intra-EU trade in services is liable to VAT and Member States need to be aware of the existence of such transactions in order to be able to tax properly. 
ELi-sisesele teenustekaubandusele kohaldatakse käibemaksu ja liikmesriigid peavad olema teadlikud selliste tehingute olemasolust, et neid nõuetekohaselt maksustada.
Reliance on traders cooperating voluntarily 16 One general risk – for goods and services supplied by both EU and non-EU traders – is that the existing set-up essentially relies on traders’ willingness to register and pay the VAT due. 
Vabatahtlikult koostööd tegevatele ettevõtjatele tuginemine 16 Nii ELi kui ka kolmandate riikide kauplejate tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste puhul on üks üldine risk, mis seisneb selles, et praegune struktuur tugineb peamiselt kauplejate valmisolekule registreerida ennast käibemaksukohustuslasena ja maksta tasumisele kuuluvat käibemaksu.
Member States have no enforcement powers outside their own jurisdiction, especially in relation to non-EU traders. 
Liikmesriikidel ei ole väljaspool enda jurisdiktsiooni täidesaatvaid volitusi, eriti seoses kolmandate riikide kauplejatega.
This makes it difficult for them to ensure the completeness of the collection of VAT in the Member State where the goods and services are ultimately consumed. 
Seetõttu on neil raske tagada käibemaksu kogumise täielikkust liikmesriigis, kus kaupu ja teenuseid lõpuks tarbitakse.
Risks in legal framework and cooperation arrangements 17 There is the risk that tax and customs authorities in the Member State of consumption will not use the administrative cooperation arrangements to request information from the country or countries where the supplier is registered or identified. 
Riskid õiguslikus raamistikus ja koostöökord 17 On oht, et tarbimisliikmesriigi maksu-ja tolliasutused ei kasuta halduskoostöö korda, et taotleda teavet riigist või riikidest, kus tarnija on registreeritud või mille tunnusnumbrit ta kannab.
Without such information exchanges, it is difficult for the tax/customs authorities in the Member State of consumption to detect the untaxed transactions. 
Ilma kõnealuse teabevahetuseta on tarbimisliikmesriigi maksu-/tolliametnikel maksustamata tehinguid keeruline avastada.
Moreover, B2C transactions are not covered by the VAT information exchange system, an electronic network for transmitting VAT information both on valid VAT identification numbers of companies registered in the Member States, and on tax-exempt intra-EU supplies. 
Pealegi ei sisestata B2C-tehinguid käibemaksuteabe vahetamise süsteemi, mis on elektrooniline võrgustik, mille kaudu edastatakse teavet liikmesriikides registreeritud ettevõtete käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite ning ELi-sisese maksuvaba kaubanduse kohta.
18 Another risk is that the tax authorities of the country of registration (or the MSIDE) have little incentive to carry out proper checks on suppliers because any VAT discovered belongs to the Member State of consumption. 
18 Teine oht on, et registreerimisliikmesriigi maksuhalduril on vähe stiimuleid tarnijate nõuetekohaseks kontrollimiseks, kuna kogu avastatud käibemaks kuulub tarbimisliikmesriigile.
Risk of non-compliance 19 This reliance on traders’ cooperation leaves the system open to various forms of non-compliance. 
Nõuete täitmata jätmise risk 19 Kauplejate koostööle tuginedes jäetakse süsteem avatuks mitmesugustele nõuete rikkumistele.
In the case of the distance-selling scheme, one risk is that suppliers might not register in the destination Member State if their sales there are above the relevant threshold. 
Kaugmüügisüsteemi puhul on üks oht, et tarnijad ei pruugi end sihtliikmesriigis registreerida, kui nende müük ületab asjaomase piirmäära.
Another risk, given that differences in VAT rates between Member States potentially make fraud on distance sales more advantageous, is of suppliers underreporting sales VAT in order to remain under the threshold and avoid charging the higher VAT applicable in the destination Member State. 
Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide erinevad käibemaksumäärad võivad muuta kaugmüügiga seotud pettused kasutoovamaks, on oht, et tarnijad ei deklareeri müügikäibemaksu, et jääda allapoole piirmäära ja vältida sihtliikmesriigis kohaldatavat kõrgemat käibemaksu.
This would allow suppliers based in Member States with lower VAT rates to unfairly undercut those in Member States with higher VAT and lead to lost revenue for the national budgets. 
See võimaldaks madalama käibemaksumääraga liikmesriikides tegutsevatel tarnijatel ebaausalt konkureerida kõrgema käibemaksuga liikmesriikide ettevõtjatega ja põhjustada riigieelarvetele saamata jäänud tulu.
20 Because enforcing the registration in MOSS is difficult, the risk exists of non-EU suppliers not registering for VAT in any Member State in order to avoid charging and 11 paying VAT on the services they provide. 
20 Kuna MOSSis registreerimise tagamine on keeruline, on oht, et kolmandatest riikidest pärit tarnijad ei registreeri end käibemaksukohustuslasena üheski liikmesriigis, et vältida nende osutatavate teenuste eest käibemaksu küsimist ja maksmist.
Even if they do register in a MSIDE, there is still a risk of them under-declaring VAT or not declaring it at all. 
Isegi kui nad registreerivad ennast registreerimisliikmesriigis, on ikka veel oht, et nad aladeklareerivad käibemaksu või ei deklareeri seda üldse.
This reduces national budget revenue and allows non-EU suppliers to undercut EU-registered suppliers. 
See vähendab riikide eelarvetulusid ja võimaldab kolmandate riikide tarnijatel ELis registreeritud tarnijatest odavamat hinda küsida.