natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We are bound to emphasise that, to be effective, parliamentary oversight should be based on robust accountability arrangements. 
Rõhutame, et tõhus parlamentaarne järelevalve peab põhinema rangel aruandekohustusel.
For this reason, we proposed that the European Court of Auditors, as a general rule, should be appointed as the external auditor for all bodies set up by the European Union. 
Seetõttu tegime ettepaneku, et üldreeglina tuleks kõigi Euroopa Liidu loodud organite välisaudiitoriks nimetada Euroopa Kontrollikoda.
Our overall position is that we welcome the Commission’s efforts to modernise the EU budget for the post-2020 period. 
Üldiselt me toetame komisjoni jõupingutusi ELi eelarve ajakohastamiseks 2020. aastale järgnevaks perioodiks.
At the same time, in our opinions on the Commission’s legislative proposals and our reports we highlight several potential risks, identify a number of weaknesses and propose specific improvements. 
Samal ajal rõhutame nii oma arvamustes komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta kui ka oma aruannetes mitmeid võimalikke riske, loetleme puudusi ja esitame konkreetseid parandusettepanekuid.
Some of these improvements would require amendments to the basic legislative acts themselves, but the Commission could address many others when adopting delegated and 4 
Mõned neist parandustest nõuavad põhiõigusaktide muutmist, kuid paljude teiste puhul saaks komisjon olukorda parandada delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega.
The Commission has seldom ever consulted the European Court of Auditors on non-legislative acts — even though they often contain key provisions affecting the regularity and effectiveness of EU spending. 
Komisjon on Euroopa Kontrollikojaga väga harva konsulteerinud muude kui seadusandlike aktide 4 üle, kuigi need sisaldavad sageli olulisi sätteid, mis mõjutavad ELi kulutuste korrektsust ja tulemuslikkust.
The Commission now aims to have the MFF legislative package adopted by the end of 2019, already well behind the original schedule. 
Komisjon kavatseb võtta mitmeaastase finantsraamistiku seadusandliku paketi vastu 2019. aasta lõpuks, st algsest ajakavast palju hiljem.
The timeline is therefore tight. 
Seega on ajakava tihe.
Experience from the 2014-2020 period has shown how difficult it is to catch up if there are delays in adopting the legislative framework. 
Perioodi 2014‒2020 kogemus on näidanud, kui raske on kaotatud aega tasa teha, kui juba õigusraamistiku vastuvõtmisel ollakse ajakavast maha jäänud.
We therefore encourage the European Parliament and the Council to reach a political agreement as early as possible so that implementation can start as soon as the programme period begins in 2021. 
Seepärast julgustame Euroopa Parlamenti ja nõukogu jõudma poliitilisele kokkuleppele nii vara kui võimalik, et rakendamine saaks alata kohe programmitöö perioodi alguses 2021. aastal.
Klaus-Heiner Lehne Pres ident 5 
Euroopa Kontrollikoja president Klaus-Heiner Lehne 5
Our remarks on the Commission’s proposal for the 2021-2027 MFF General issues – what did we say? 
Meie märkused, mis puudutavad komisjoni ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta Üldised küsimused – mida me ütlesime?
This first section summarises our remarks on the Commission’s main proposal for the 2021-2027 multiannual financial framework (MFF) as regards four specific aspects: — the process of setting spending priorities based on strategic considerations; — the flexibility of the EU budget and the proposed allocation of funding; — simplification and performance orientation in spending programmes; — accountability arrangements. 
Esimeses osas tehakse kokkuvõte meie märkustest, mis puudutavad komisjoni peamist ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta; seejuures käsitletakse nelja konkreetset aspekti: — strateegilistel kaalutlustel põhinev rahastamisprioriteetide seadmise protsess; — ELi eelarve paindlikkus ja rahaliste vahendite kavandatav eraldamine; — kuluprogrammide lihtsustamine ja tulemuslikkusele suunatus; — aruandluskord.
It is important at all times to bear in mind that it is not our role to assess the proposed political priorities or allocation of funding in the new MFF. 
On oluline meeles pidada, et meie ülesanne ei ole hinnata uues mitmeaastases finantsraamistikus kavandatud poliitilisi prioriteete või rahaliste vahendite eraldamist. 6
6 Were spending priorities based on strategic considerations? 
Kas rahastamisprioriteedid põhinesid strateegilistel kaalutlustel?
We welcome the Commission’s proposal to closely align the structure of the budget and the allocation of resources with its political priorities and to focus spending on measures that demonstrably bring EU added value. 
Nõustume komisjoni ettepanekuga viia eelarve struktuur ja vahendite eraldamine paremasse kooskõlla oma poliitiliste prioriteetidega ning suunata kulutused meetmetele, mis annavad tõendatavalt ELi lisaväärtust.
However, we note that the Commission started its financial planning negotiations for the 2021-2027 period despite the absence of a political agreement with and among Member States on the EU’s strategic objectives for the years to come. 
Märgime siiski, et komisjon hakkas perioodi 2021–2027 finantsplaneerimise üle läbi rääkima hoolimata sellest, et liikmesriikidega (ja nende vahel) puudub poliitiline kokkulepe ELi strateegiliste eesmärkide kohta järgnevateks aastateks.
The current strategy — “Europe 2020” — will end before the start of the new period. 
Praegune strateegia „Euroopa 2020“ lõpeb enne uue perioodi algust.
As a result, the Commission’s proposal is a vehicle for shaping the EU’s political objectives after 2020, rather than a response to those objectives. 
Seega ei põhine komisjoni ettepanek ELi 2020. aastale järgneva aja poliitilistel eesmärkidel, vaid on pigem vahend nende eesmärkide väljatöötamiseks.
We consider it important for the EU legislators to ensure throughout the MFF period that the EU’s financial planning takes due account of any changes to the objectives. 
Peame oluliseks, et ELi seadusandjad tagaksid kogu mitmeaastase finantsraamistiku ajal, et ELi finantsplaneerimisel võetaks asjakohaselt arvesse eesmärkides tehtavaid mis tahes muudatusi.
We would also observe that the Commission has yet to propose a robust concept of EU value added, which could then form the basis for a comprehensive assessment of the costs and benefits of EU membership. 
Samuti täheldame, et komisjon ei ole veel välja pakkunud ELi lisaväärtuse täpset kontseptsiooni, mille alusel saaks põhjalikult hinnata ELi liikmesuse kulusid ja tulusid.
What changes are proposed to improve budgetary flexibility and the allocation of funding? 
Milliseid muudatusi pakutakse eelarve paindlikkuse ja rahaliste vahendite eraldamise parandamiseks?
The Commission makes several proposals that would increase the overall flexibility of the budget (such as raising the own resources ceiling, removing the limits on the margin between the MFF ceiling for annual payment appropriations and the payments executed in a given year, and setting up a reserve for unused commitments and decommitments ). 
Komisjon teeb mitu ettepanekut, mis suurendaksid eelarve üldist paindlikkust (näiteks omavahendite ülemmäära suurendamine, mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste maksete assigneeringute ülemmäära ja samal aastal tehtud maksete ülemmäära vahelise piiri kaotamine, kasutamata kulukohustuste ja kulukohustustest vabastatud summade reservi loomine).
From the point of view of sound financial management, we agree that these changes could make it easier to respond quickly and effectively to unforeseen demands. 
Usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast nõustume, et need muudatused võiksid lihtsustada kiiret ja tõhusat reageerimist ettenägematutele vajadustele.
We also note that the proposal to count special instruments — such as the European Globalisation Adjustment Fund, the European Union Solidarity Fund, the Emergency Aid Reserve and the Flexibility Instrument — on top of the annual ceilings for payment appropriations would clarify the situation. 
Samuti märgime, et olukorda selgitaks ettepanek, mille kohaselt erivahendeid (nt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, hädaabireserv ja paindlikkusinstrument) ei võetaks maksete assigneeringute iga-aastastel ülemmäärade arvutamisel arvesse.
As regards the evolution of spending for the 2021-2027 MFF, a number of factors (such as inflation and the budgetary impact of the UK’s withdrawal from the EU) need to be taken into account when making any comparison with the 2014-2020 MFF (see also Annex II). 
Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kulutuste võrdlemisel mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid (nagu inflatsioon ja Ühendkuningriigi EList lahkumise mõju eelarvele) (vt ka II lisa).
We also note that the Commission does not base its proposals for changes in spending priorities on an assessment of each area’s EU added value. 
Samuti märgime, et komisjoni ettepanekud kuluprioriteetide muutmiseks ei põhine iga valdkonna ELi lisaväärtusel.
Lastly, the Commission should clarify the key assumptions behind the MFF proposal in a comprehensive financial plan. 
Komisjon peaks täpsustama mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku aluseks olevaid peamisi eeldusi põhjalikus finantsplaanis.
In addition, the MFF spending priorities and the allocation of funding in general might have to be reconsidered in the light of the UK’s withdrawal from the EU, which may reduce the amount of money available. 7 
Ühendkuningriigi EList välja astumise valguses (mis võib vähendada olemasolevate rahaliste vahendite hulka) võib lisaks osutuda vajalikuks kaaluda mitmeaastase finantsraamistiku kuluprioriteetide ja rahastamise jaotuse üldist muutmist.
Finally, the Commission should make it a priority to provide for sufficient payment appropriations in the 2021-2027 MFF to honour outstanding commitments from the current MFF and any new commitments falling due before the end of 2027. 
Komisjon peaks seadma mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 prioriteediks piisavate maksete assigneeringute eraldamise, et täita kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku täitmata kulukohustused ja kõik enne 2027. aasta lõppu tasumisele kuuluvad uued kulukohustused.
How convincing is the emphasis on simplification and performance? 
Kui veenev on rõhuasetus lihtsustamisele ja tulemuslikkusele?
The Commission proposes to reduce the number of spending programmes and apply simplified rules. 
Komisjon teeb ettepaneku vähendada kuluprogrammide arvu ja kohaldada lihtsustatud eeskirju.
Doing so would lessen the administrative burden for beneficiaries and national or regional authorities managing EU funds. 
See vähendaks toetusesaajate ja ELi vahendeid haldavate riiklike või piirkondlike ametiasutuste halduskoormust.
On the revenue side, the Commission also proposes to discontinue the correction mechanism that applies to Member States’ budget contributions. 
Tulude poolel teeb komisjon ka ettepaneku lõpetada ELi eelarvesse tehtavate liikmesriikide maksete suhtes kohaldatav korrigeerimismehhanism.
We welcome the broad lines of these proposals. 
Üldjoontes me neid ettepanekuid pooldame.
However, we believe that it is too early to assess whether measures of this kind will increase the efficiency of EU action. 
Samas usume, et praegu on veel liiga vara hinnata, kas sellised meetmed suurendavad ELi tegevuse tõhusust.
In particular, simplification should be used to eliminate unnecessary rules or procedures rather than just consolidating existing rulebooks. 
Eelkõige peaks lihtsustamine tähendama tarbetute eeskirjade ja menetluste kõrvaldamist, mitte lihtsalt olemasolevate eeskirjade konsolideerimist.
In addition, particularly in shared management, the Commission will need to make sure that Member States’ rules strike the right balance between ease of implementation and ensuring that EU funds are spent correctly. 
Lisaks peab komisjon eelkõige jagatud eelarve täitmise puhul tagama, et liikmesriikide eeskirjad kindlustaksid õige tasakaalu rakendamise lihtsuse ja ELi vahendite õige kasutamise vahel.
The Commission also intends to strengthen the focus on performance in all spending programmes. 
Komisjon kavatseb ka parandada kõigis kuluprogrammides keskendumist tulemuslikkusele.
In part, this would be done by setting clearer objectives and fewer, but higher-quality, performance indicators. 
Osaliselt tehakse seda selgemate eesmärkide ja vähemate, kuid kvaliteetsemate tulemusnäitajate kehtestamisega.
However, we agree that it is essential to equip all programmes with a single strong performance framework that can be used consistently to monitor the effectiveness of EU spending. 
Nõustume, et kõigil programmidel peab olema ühtne ja kindel tulemusraamistik, mida saaks pidevalt kasutada ELi kulutuste tulemuslikkuse kontrollimiseks.
The Commission proposes a more coherent and transparent framework for its spending programmes. 
Komisjon pakub oma kuluprogrammide jaoks välja sidusama ja läbipaistvama raamistiku.
Fewer instruments would be funded outside the EU budget. 
Vähem vahendeid rahastataks väljaspool ELi eelarvet.
We believe that both measures are likely to enhance accountability in general. 
Usume, et mõlemad meetmed parandavad tõenäoliselt üldist aruandekohustuse täitmist.
It is essential that EU spending programmes conform to the highest standards of public accountability and transparency. 
On oluline, et ELi kuluprogrammid vastaksid avaliku sektori aruandekohustuse ja läbipaistvuse kõrgeimatele standarditele.
In this regard, we advocate developing an overarching set of accountability principles, which could be included in the interinstitutional agreement accompanying the MFF proposal. 8 
Selleks soovitame välja töötada üldised aruandekohustuse põhimõtted, mis võiksid sisalduda mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekule lisatud institutsioonidevahelises kokkuleppes. 8
Revenue – what did we say? 
Tulud – mida me ütlesime?
This section summarises our remarks on the Commission’s legislative proposals for own resources, which were published, as part of the MFF package, on 2 May 2018. 
Käesolevas osas tehakse kokkuvõte meie märkustest omavahendite kohta esitatud komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta, mis avaldati mitmeaastase finantsraamistiku paketi osana 2. mail 2018.
9 — Briefing paper on the Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework, published on 10 July 2018; — Opinion No 5/2018 on own resources, published on 11 October 2018 More details in our For the next MFF the Commission proposes to retain customs duties as one of the EU’s own resources, but at a lower collection rate for Member States. 
Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul teeb komisjon ettepaneku jätta tollimaksud ELi omavahendite hulka, kuid vähendada liikmesriikide kogumismäära.
It also proposes to retain the GNI-based resource as a significant source of revenue and simplify the calculation for contributions based on the VAT component. 
Lisaks tehakse ettepanek säilitada kogurahvatulul põhinevad ressursid kui oluline tuluallikas ja lihtsustada käibemaksul põhinevate omavahendite arvutamist.
Together, these three own resources would make up 87 % of EU revenue. 
Need kolm omavahendit moodustavad kokku 87% ELi tuludest.
In addition, three new own resources would be introduced, based on a new tax scheme for EU companies, the EU Emissions Trading System (ETS) and a tax on unrecycled plastic packaging. 
Ettepaneku kohaselt lisatakse kolm uut omavahendite allikat, mis põhinevad ELi ettevõtete uuel maksustamisel, ELi heitkogustega kauplemise süsteemil ja ringlusse võtmata plastpakendite maksul.
Our overall conclusion is that the proposed EU financing system remains complex. 
Meie hinnangul on ELi rahastamiseks välja pakutud süsteem endiselt keeruline.
In addition, we note several issues which are likely to undermine the effectiveness of the proposed new own resources. 
Lisaks toome välja mitmeid küsimusi, mis võivad kahjustada kavandatud uute omavahendite toimimist.
For example, the Commission proposes calculating the resource based on the EU ETS as a percentage of receipts from the auctioning of emissions allowances, the overall volume of which is fixed. 
Näiteks teeb komisjon ettepaneku arvutada ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevad ressursid protsendina saastekvootide enampakkumistest saadud tulust, kusjuures kvootide kogumaht on kindlaks määratud.
While this would certainly generate revenue, it would not create an additional incentive for Member States to reduce greenhouse gas emissions. 
aga liikmesriikide jaoks täiendavaid stiimuleid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
The common consolidated corporate tax base (CCCTB) would not be phased in until several years after the start of the new MFF. 
Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas (CCCTB) võetaks etapiviisiliselt kasutusele alles mitu aastat pärast uue mitmeaastase finantsraamistiku algust.
And finally, Member States would need to harmonise how they collect and calculate plastic recycling data, which would then have to be verified by the Commission. 
Lisaks peaksid liikmesriigid ühtlustama plasti ringlussevõtu andmete kogumise ja arvutamise viisi, mida komisjon peaks seejärel kontrollima.
We also believe that the Commission should reconsider its proposal to simplify the VAT-based resource, as the assumptions it uses to calculate the new contributions do not match the steps in the reasoning behind the simplification. 
Samuti oleme seisukohal, et komisjon peaks uuesti läbi vaatama oma ettepaneku käibemaksupõhise omavahendi lihtsustamiseks, kuna uue omavahendi arvutamiseks kasutatavad eeldused ei vasta lihtsustamise põhjendamiseks toodud sammudele.
To offset the impact of the UK’s withdrawal from the EU and the inclusion of the European Development Fund (EDF) in the EU budget, the Commission proposes increasing the ceilings on own resources. 
Ühendkuningriigi EList lahkumise ja Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse lisamise mõju tasakaalustamiseks teeb komisjon ettepaneku suurendada omavahendite ülemmäärasid.
It also proposes phasing out the correction mechanisms that currently apply to certain Member States. 
Komisjon teeb ka ettepaneku lõpetada teatavate liikmesriikide maksete suhtes kohaldatav korrigeerimismehhanism.
Doing this would lead to a more transparent and less complex system. 
See oleks samm läbipaistvama ja lihtsama süsteemi suunas.
However, the Commission does not propose to complete the process until 2026. 
Komisjoni ettepaneku kohaselt viidaks aga nimetatud protsess lõpule alles 2026. aastal.
Spending – what did we say? 
Kulutused – mida me ütlesime?
This section summarises our remarks on the Commission’s proposals for the following main expenditure areas: — Research and innovation; — C ohe s i on; — Agriculture and natural resources; — Neighbourhood, development and international cooperation; — Inves tEU. 
Käesolevas osas tehakse kokkuvõte meie märkustest, mis puudutavad järgnevaid olulisi kuluvaldkondi: — teadusuuringud ja innovatsioon; — ühtekuuluvus; — põllumajandus ja loodusvarad; — naabruspoliitika, arengu-ja rahvusvaheline koostöö; — InvestEU.
10 More details in our — Opinion No 5/2018 on own resources, published on 11 October 2018. 
10 Täiendav teave meie — arvamuses nr 5/2018 omavahendite kohta, mis avaldati 11. oktoobril 2018.
Research and innovation On 7 June 2018 the Commission adopted its proposal for Horizon Europe, a €100 billion research and innovation programme that will succeed Horizon 2020. 
Teadusuuringud ja innovatsioon 7. juunil 2018 võttis komisjon vastu programmi „Euroopa horisont“ ettepaneku; tegu on 100 miljardi euro suuruse teadus-ja innovatsiooniprogrammiga, mis järgneb programmile „Horisont 2020“.
11 We have not been asked to provide an opinion on this proposal. 
11 Meil ei ole palutud kõnealuse ettepaneku kohta arvamust esitada.
However, in a recent briefing paper we made a number of proposals for simplifying participation in Horizon 2020. 
Ühes hiljutises infodokumendis tegime aga mitu ettepanekut, mis puudutasid programmis „Horisont 2020“ osalemise lihtsustamist.
For example, we suggested that the Commission further extend the use of simplified cost options to expand the number of small and medium-sized enterprises (SMEs) and first-time entrants participating in EU research programmes. 
Näiteks tegime ettepaneku, et komisjon laiendaks veelgi lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja esmataotlejate arvu ELi teadusuuringute programmides.
In doing so, the Commission should be careful to mitigate any associated risk of simplified cost options (see section on Cohesion, p. 12). 
Seejuures peaks komisjon olema ettevaatlik, et leevendada lihtsustatud kuluvõimalustega kaasnevaid võimalikke riske (vt ühtekuuluvust käsitlevat osa, lk 12).
We also suggested that research proposals that have already been assessed as high quality by the Commission, but for which no EU research funding is available, could be financed through other European or national programmes without the need for another selection procedure. 
Samuti soovitasime, et teadusuuringute projektiettepanekuid, mille kvaliteedi komisjon on juba heaks hinnanud, kuid mida ELi teadusuuringute eelarvest ei ole võimalik rahastada, võiks toetada muudest Euroopa või riiklikest programmidest, ilma et need peaksid läbima uue valikumenetluse.
This could help to reduce the administrative burden for pa rti c i pa nts . 
See võiks aidata vähendada osalejate halduskoormust.
More details in our — Briefing paper “A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020”, published on 21 March 2018. 
Täiendav teave meie — infodokumendis „Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020“, mis avaldati 21. märtsil 2018.
Cohesion On 29 May 2018, the Commission published its proposal for a common provisions regulation (CPR) for seven EU funds under shared management: the European Regional Development Fund, the European Social Fund Plus, the Cohesion Fund, the European Maritime and Fisheries Fund, the Asylum and Migration Fund, the Internal Security Fund and the Border Management and Visa Instrument. 
Ühtekuuluvus 29. mail 2018 avaldas komisjon ettepaneku ühissätete määruse kohta, mis käsitleb seitset jagatud eelarve täitmise vormis hallatavat ELi fondi: Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi, Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendit.
Taken together, these funds are worth around €360 billion, approximately 30 % of the total budget for 2021-2027. 
Loetletud seitsme fondi kogumaht on ligikaudu 360 miljardit eurot ehk kuni 30% perioodi 2021–2027 kogueelarvest.
Funding conditions and performance orientation We consider that the Commission’s efforts to strengthen the link between the use of EU funding and the European semester, and the move from ex-ante conditions to simpler “enabling” conditions, mark a positive development. 
Rahastamistingimused ja keskendumine tulemuslikkusele Peame positiivseks komisjoni jõupingutusi ELi rahastamise kasutamise ja Euroopa poolaasta vahelise seose tugevdamiseks ning üleminekuks eeltingimustelt lihtsamatele rakendamistingimustele.
However, in the absence of an EU-wide strategy or set of targets which would provide a clear vision of what the EU wishes to achieve through its policies, it will be up to the Member States to define strategic goals for the funds concerned. 
Kuid kuna puuduvad kogu ELi hõlmav strateegia ja eesmärgid, mis annaksid selge ettekujutuse sellest, mida EL soovib oma poliitikaga saavutada, peavad liikmesriigid ise määratlema asjaomaste fondide strateegilised eesmärgid.
Care will be needed to ensure that these national/regional goals are sufficiently ambitious. 
Tuleb hoolitseda selle eest, et need riiklikud/piirkondlikud eesmärgid oleksid piisavalt edasipüüdlikud.
Flexibility Broadly, we welcome the various measures in the CPR proposal to increase the flexibility of the EU budget. 
Paindlikkus Üldiselt oleme nõus ühissätete määruse ettepanekus esitatud meetmetega, mille eesmärk on suurendada ELi eelarve paindlikkust.