natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The statistical branch of the Commission, Eurostat, makes statistical data available on the EU’s and individual Member States achievements of the Europe 2020 headline targets. 
Komisjoni statistikateenistus Eurostat avaldab statistilisi andmed nii ELi kui ka liikmesriikide tulemustest strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide saavutamisel.
However, the Commission’s review of Europe 2020 has been delayed until early 2016. 
Strateegia „Euroopa 2020” komisjonipoolne läbivaatamine lükati aga edasi 2016. aasta algusesse.
Moreover, the results of public consultation on Europe 2020 do not provide any feedback on the role of EU programmes for Europe 2020. 
Strateegiat „Euroopa 2020” puudutava avaliku konsultatsiooni tulemused ei anna aga mingit tagasisidet ELi programmide mõju kohta strateegia „Euroopa 2020” elluviimisel.
We recommend that the Commission makes appropriate proposals to the legislator to better align the EU strategy and the MFF. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil teha seadusandjale ettepanek ELi strateegia ja mitmeaastase finantsraamistiku paremaks ühildamiseks.
This would help to ensure that adequate and effective monitoring and reporting arrangements are in place for future EU strategies. 
See aitaks tagada ELi tulevaste strateegiate jaoks asjakohase ning mõjusa järelevalve-ja aruandluskorra.
Overall results 21 Inadequate focus on Europe 2020 achievements in partnership agreements and programmes The potential benefits of combining European Structural and Investment (ESI) funds have not been fully realised. 
Üldtulemused 21 Partnerluslepingutes ja programmides ei pöörata strateegia „Euroopa 2020” saavutustele küllaldaselt tähelepanu Viie Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondi ühendamise potentsiaalseid eeliseid ei ole täielikult kasutatud.
Good use of the ESI funds is central to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives. 
Eu­ roopa struktuuri­ ja investeerimisfondide õige kasutamine on keskse tähtsusega ELi püüdlustes strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisel.
Combining the five ESI funds in one umbrella regulation and one partnership agreement for each Member State offers potential advantages in terms of the coherence of the EU action. 
Viie Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondi ühendamine ühe katusmääruse ja ühe partnerluslepingu alla liikmesriigi kohta annab potentsiaalselt eelised ELi meetmete ühtlustamisel.
However, different rules continue to apply at fund level and, as a result, at programme level. 
Eri fondide ja seega ka eri programmide tasandil kohaldatakse aga endiselt erinevaid eeskirju.
What are partnership agreements and programmes? 
Mis on partnerluslepingud ja programmid?
Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework. 
ELi ja liikmesriikide vahelised partnerluslepingud on Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondide raamistiku keskmeks.
They outline each country’s development needs and, for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective. 
Partnerluslepingutes antakse ülevaade iga liikmesriigi arenguvajadustest ning esitatakse iga fondi kohta kokkuvõte iga valitud temaatilise eesmärgi jaoks kavandatud peamistest tulemustest.
On the basis of these agreements, Member States establish programmes for each fund (or for several funds) setting out the priorities for the country or region concerned. 
Partnerluslepingute alusel koostavad liikmesriigid iga fondi (või mitme fondi) kohta programmid, milles on määratletud asjaomase riigi või piirkonna prioriteedid.
Overall results 22 The focus on results should be further improved, in particular in the partnership agreements. 
Üldtulemused 22 Tulemustele keskendumist tuleks parandada, eriti partnerluslepingute puhul.
Although some progress has been made, the focus on results needs to be strengthened. 
Teatud edusamme on küll tehtud, ent tulemustele keskendumist tuleb veelgi parandada.
In some of the partnership agreements examined, the expected results were vague and often expressed in qualitative terms, without stating the magnitude of change. 
Mõnes kontrollitud partnerluslepingus olid oodatavad tulemused määratletud ebamääraselt ning tihti väljendatud kvalitatiivses vormis, ilma muutuse suurusjärku täp­ sustamata.
We recommend that the Commission proposes to the legislator that Member States include in their partnership agreements and programmes the quantified results that the funding is expected to achieve. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil teha seadusandjale ettepanek, et liikmesriigid lisaksid oma partnerluslepingutesse ja programmidesse kvantifitseeritavad tulemused, mida rahastamise abil loodetakse saavutada.
It will be difficult for the Commission to monitor and report consistently on thematic objectives for all five ESI funds and, hence, on the contribution of these funds to Europe 2020. 
Komisjonil on väga raske teha järelevalvet ja anda aru kõigi viie Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondi temaa­ tiliste eesmärkide täitmise kohta ning fondide panuse kohta strateegia „Euroopa 2020” rakendamisse.
High level Europe 2020 targets are not systematically translated into operational targets in partnership agreements and programmes. 
Strateegia „Euroopa 2020” kõrgetasemelisi eesmärke ei teisendata süstemaatiliselt partnerluslepingute ja programmide tege­ vuseesmärkideks.
In the case of two ESI funds (EARFD and EMFF), legislation does not require that they are structured around thematic objectives. 
Kahe Euroopa struktuuri­ ja investeerimisfondi (EAFRD ja EMKF) puhul ei nõuta õigusaktides nende struktureerimist temaatiliste eesmärkide ümber.
Furthermore, the intro‐ duction of common indicators for each fund is an important step but there are limitations in design which will have a knock‐on effect on the quality of reporting by the Commission. 
Ühiste näitajate kasutuselevõtt iga fondi puhul on küll oluline samm, kuid kavandamises esinevad puudused mõjutavad negatiivselt ka komisjoni aruandluse kvalitee­ ti.
We recommend that all partnership agreements and programmes include common result indicators, where possible shared by the different funds, and designed to monitor progress at the local, Member State and EU level. 
Kontrollikoja soovituse kohaselt peaksid kõik partnerluslepingud ja programmid sisaldama ühiseid tulemusnäitajaid, mis võiksid võimaluse korral olla samad kõikide fondide puhul; need peaksid olema kavandatud edusammude üle järelevalve tegemiseks kohalikul, liikmesriigi ja ELi tasandil.
The Commission should make proposals to the legislator to address these issues. 
Komisjon peaks nende küsimuse lahendamiseks tegema seadusandjale vastavad ettepanekud.
The performance reserve should be the main incentive for the Member States to continue to focus on performance once the programmes have started. 
Tulemusreserv peaks olema liikmesriiki­ dele põhiliseks stiimuliks, et jätkata tulemuslikkusele keskendumist ka pärast programmide käivitamist.
A small proportion of EU funding at programme level can be held back and only made available if certain targets are met. 
Programmi tasandil võib hoida väikest osa ELi vahenditest varuks ja teha see kättesaadavaks alles siis, kui on saavutatud edu teatud eesmärkide täitmisel.
However, there are flaws in the arrangements which weaken the performance framework in terms of use of indicators, incentives and focus on results. 
Süsteemis on aga puudusi, mis nõrgestavad tulemusraamistiku toimimist näitajate kasutamise, stiimulite ja tulemustele keskendumise seisukohast.
We recommend that the Commission proposes to the legislator that the performance framework is based, as far as possible, on common result indicators. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil teha seadusandjale ettepanek, mille kohaselt peaks tulemusraamistik nii palju kui võimalik põhinema ühistel tulemusnäitajatel.
Overall results 23 Objectives need to be further adapted to a performance culture There have been improvements in the annual reporting on performance by individual Commission directorates-general (DGs). 
Üldtulemused 23 Eesmärgid peavad olema tulemuslikkusele suunatud töökultuuriga paremini kohandatud Peadirektoraatide iga­aastane tulemuslikkusalane aruandlus on paranenud.
This is notable in the central guidance provided for the preparation of programme statements, management plans and annual activity reports. 
Eelkõige on seda märgata programmide tegevusaruannete, juhtimiskavade ja aasta tegevusaruannete ettevalmistamiseks koostatud suuniste vallas.
However, reporting is not fully adapted to the transition from the old to the new MFF. 
Aruandlus ei ole siiski täielikult kohandatud üleminekuks eelmiselt mitmeaastaselt finantsraamistikult uuele.
It is often not possible to identify which objectives and targets were kept or updated from the old MFF and which were discontinued. 
Sageli ei ole võimalik kindlaks teha, millised eesmärgid ja sihtarvud säilitati eelmisest finantsraamistikust või ajakohastati ning millistest loobuti.
In the absence of comparable information there is a risk that it is not possible to assess whether previous objectives and targets have been achieved. 
Võrreldava teabe puudumisel on oht, et ei ole võimalik hinnata seda, kas eelmised eesmärgid ja sihtarvud saavutati.
Weak focus on results and best value for money The 24 special reports we published in 2014 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Vähene keskendumine tulemustele ning kulutustele vastav tulu Kontrollikoja 2014. aastal avaldatud 24 eriaruandes kajastatakse erinevaid tulemusauditi teemasid ning hinnatakse, kas ELi sekkumist hallati kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus).
We have assessed these reports to highlight whether, in the examined areas, there was a focus on results and whether projects likely to deliver value for money were selected. 
Kontrollikoda hindas nimetatud aruandeid ning toob välja, millises ulatuses keskenduti kontrollitud valdkondades tulemustele ning kas valiti projektid, millel on potentsiaali tuua kulutustele vastavat tulu.
The following are some examples. 
Allpool tuuakse mõned näited.
Examples: Weak focus on results In our audit of EuropAid, we concluded that the monitoring and evaluation systems in place did not provide adequate information on results achieved (Special Report No 18/2014). 
Näited: vähene keskendumine tulemustele EuropeAidi käsitlevas aruandes järeldas kontrollikoda, et olemasolevad järelevalve­ ja hindamissüsteemid ei andnud piisavat teavet saavutatud tulemuste kohta (eriaruanne nr 18/2014).
Similarly, in our report on the External Borders Fund, we found that the responsible authorities did not monitor the achievement of results or did so insufficiently (Special Report No 15/2014). 
Välispiirifondi käsitlevas eriaru­ andes jõudis kontrollikoda sarnasele järeldusele – vastutavad ametiasutused ei teinud järelevalvet tulemus­ te saavutamise üle või oli järelevalve puudulik (eriaruanne nr 15/2014).
Example: The projects likely to deliver the best value for money have not always been selected Poor project selection was found in our audit of EU-funded airport infrastructure. 
Näide: alati ei valitud projekte, mis toovad tõenäoliselt kulutustele vastavat tulu Kontrollikoja aruandes ELi toel rahastatud investeeringutest lennujaamade infrastruktuuri leiti näiteid pro­ jektide puudulikust valimisest.
The need for such investments could only be demonstrated for around half of the projects examined. 
Vaid poolte uuritud projektide puhul oli põhjendatud vajadust ELi vahendite investeerimiseks.
Also, around a third of the airports were not profitable and ran the risk that they would be closed without continuous public support (Special Report 21/2014). Want to know more? 
Lisaks oli ligi kolmandik lennujaamadest kahjumis ning valitses oht, et ilma avaliku sektori pideva rahalise toeta tuleb need lennujaamad sulgeda (eriaruanne nr 21/2014).
Full information on our assessment on performance can be found in Chapter 3, ‘Getting results from the EU budget’, of the 2014 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja tehtud tulemuslikkuse hindamise kohta on esitatud ELi eelarvet kajastava 2014. aasta aastaaruande 3. peatükis „ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus”.
All special reports can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx 
Kõik eriaruanded on avaldatud kontrollikoja veebisaidil: http://www.eca.europa.eu/et/Pages/AuditReportsOpinions.aspx
A closer look at revenue 24 and spending areas Note on the naming of Member States in examples: Due to our sampling approach we do not audit transactions in every Member State, beneficiary state and/or region each year. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 24 Märkus liikmesriikide nimetamise kohta näidetes: valimikontrolli metoodikast tulenevalt ei kontrolli kontrollikoda tehinguid igas liikmesriigis, toetust saavas riigis ja/või piirkonnas igal aastal.
The examples of errors given in this document are provided in order to illustrate the most frequent error types. 
Käesolevas dokumendis vigade kohta toodud näited illustreerivad kõige sagedamini esinevaid veatüüpe.
They do not form a basis for drawing conclusions on the individual Member States, beneficiary states and/or regions concerned. 
Need ei ole aluseks, mille põhjal teha järeldusi asjaomaste liikmesriikide ning toetust saavate riikide ja/või piirkondade kohta.
A closer look at revenue and spending areas 25 Revenue €143.9 billion What we audited The audit covered the EU’s revenue, through which it finances its budget. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 25 Tulud 143,9 miljardit eurot Mida me auditeerisime Audit hõlmas ELi tulusid, mille abil liit rahastab oma eelarvet.
In 2014, revenue contributions calculated on the basis of Member States’ GNI and the VAT collected by them, provided 66 % and 12 % of the total respectively. 
Liikmesriikide kogurahvatulu ning liikmesriikides ko­ gutud käibemaksu põhjal arvutatud osamaksed moodustasid 2014. aasta tuludest vastavalt 66% ja 12%.
Traditional own resources, mainly customs duties collected on imports and the sugar production charge collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided 12 % of the revenue, with the remaining 10 % being from other sources. 
Traditsioo­ nilised omavahendid (peamiselt impordi tollimaksud ja suhkru tootmismaks, mida koguvad ELi nimel liikmesriikide ametiasutused) moodustasid 12% tuludest; ülejäänud 10% olid muud tulud.
What we found Affected by material error? 
Mida me leidsime Kas tulud olid olulisel määral vigadest mõjutatud?
Estimated level of error: No 0.0 % (2013: 0.0 %) Our audit of EU revenue GNI and VAT-based EU revenue is calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Hinnanguline veamäär: Ei 0,0% (2013. aastal 0,0%) ELi tulude audit Kogurahvatulul ja käibemaksul põhinevad ELi tulud arvutatakse liikmesriikide esitatud makromajandusliku statistika ja prognooside põhjal.
Our audit of the regularity of the underlying transactions covers the Commission’s systems for the processing of the data it receives but not the initial generation by the authorities in the Member States. 
Kontrollikoda auditeeris alustehingute korrektsust ning audit hõlmas komisjoni süsteeme liikmesriikide esitatud andmete töötlemiseks, mitte aga andmete koostamist liikmesriikide ametiasu­ tustes.
As a consequence, our audit conclusion addresses the impact of any errors by the Commission on overall revenue. 
Seetõttu hõlmab kontrollikoja auditijäreldus komisjoni mistahes vigade mõju ELi kogutuludele.
For customs duties and sugar levies, we examine the Commission’s treatment of the statements submitted by the Member States and the controls in selected Member States, the receipts of the amounts by the Commission and their recording in the accounts. 
Tolli­ ja suhkrumaksude puhul uurib kontrollikoda liikmesriikide esitatud tollimaksude aruannete komisjonipool­ set töötlemist ja valitud liikmesriikides tehtud kontrolle, summade komisjonile laekumist ning nende raamatu­ pidamisarvestusse kandmist.
Our overall audit evidence indicates that these systems were overall effective and we found no errors in the transactions we tested. 
Kontrollikoja üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et kokkuvõttes olid süsteemid mõjusad ja testitud tehingutes vigu ei leitud.
We draw attention to the updates to GNI data in 2014 that led to adjustments to Member States’ contributions of an unprecedented size, in particular those addressing reservations and those revising Member States’ methods and sources. A reservation is a means by which a doubtful element in GNI data submitted by a Member State is kept open for possible correction. 
Kontrollikoda juhib tähelepanu kogurahvatulu andmete ajakohastamisele 2014. aastal, millega kaasnes liikmes­ riikide osamaksete seninägematus suuruses kohandamine; eelkõige põhjustas selle reservatsioonide ning liikmes­ riikide kogurahvatulu andmete koostamise meetodite ja allikate ajakohastamine.
The verification cycles of the Commission for GNI cover a long period. 
Komisjoni kasutatavad kogurahvatulu andmete kontrollitsüklid hõlmavad pikka ajavahe­ mikku.
The resulting corrections can have a significant impact on some Member States’ contributions. 
Neist tulenevad korrektsioonid võivad oluliselt mõjutada mõne liikmesriigi osamaksete suurust.
A closer look at revenue and spending areas 26 In parallel, we identified the need for the Commission to reduce the impact of major revisions made by Member States on methods and sources they use for the compilation of their GNI. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 26 Lisaks leidis kontrollikoda, et komisjon peab vähendama liikmesriikide kogurahvatulu andmete koostamise meetodite ja allikate märkimisväärsete läbivaatamiste mõju.
For example, Cyprus and the Netherlands both experienced significant increases in their contributions due to such revisions. 
Näiteks Küprose ja Madalmaade puhul suurene­ sid osamaksed nimetatud läbivaatamiste tõttu märkimisväärselt.
The proposals put forward by the Commission in 2013 to manage this risk are still outstanding with no further action having been taken by the Commission to introduce a common EU revision policy. 
Komisjoni poolt 2013. aastal selle riski juhtimiseks tehtud ettepanekud ei ole endiselt tulemusi andnud ning komisjon ei ole ELi ühtse läbivaatamiste poliitika kasutu­ selevõtuks rohkem midagi ette võtnud.
Regarding customs duties, the Member States’ customs authorities perform checks to verify whether tariff and import regulations are respected by importers. 
Tollimaksude alal viivad liikmesriikide tolliametid läbi kontrolle selle kohta, kas importijad järgivad tariifikorral­ dust ja impordinõudeid.
We found, as in previous years, that the quality of these checks varied across the Member States we audited. 
Sarnaselt varasematele aastatele leidis kontrollikoda, et nimetatud kontrollide kvaliteet oli auditeeritud liikmesriigiti erinev.
We also observed that the updated version of the Customs Audit Guide, issued by the Commission in 2014, does not cover some of the shortcomings we identified in our visits to Member States, such as issues related to how to deal with imports cleared in other Member States. 
Kontrollikoda täheldas ka, et 2014. aastal avaldatud komisjoni tollikontrolli juhendi ajakohastatud versioon ei käsitle kõiki kontrollikoja poolt liikmesriikidesse tehtud auditikäikude käigus avastatud puudusi (nt seda, kuidas käsitleda teistes liikmesriikides tollivormistuse läbinud kaupu).
What we recommend We recommend that the Commission: ο takes measures to reduce the number of years covered by reservations at the end of the next verification cycle for GNI-based contributions; ο puts in place arrangements to reduce the impact of revisions of methods and sources presented by Member States for the compilation of their GNI; ο improves the guidance given to Member States’ customs authorities for the checks they make; and ο ensures that Member States have the appropriate systems in place for preparing and managing their statements of customs duties and sugar levies. 
Mida me soovitame Kontrollikoda soovitab komisjonil: ο võtta meetmeid, et vähendada kogurahvatulu osamaksete kontrollitsükli lõpus reservatsioonidega hõlmatud aastate arvu; ο võtta meetmeid, et vähendada liikmesriikide kogurahvatulu andmete koostamise meetodite ja allikate läbi­ vaatamise mõju; ο parandada liikmesriikide tolliametkondadele kontrollimiseks antavaid suuniseid; ο tagada, et liikmesriikidel oleksid tolli­ ja suhkrumaksude aruannete koostamiseks ning haldamiseks asjakoha­ sed süsteemid. Kas soovite lisateavet?
Want to know more? Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi tulusid, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2014. aasta aastaaruande 4. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 27 Competitiveness for growth and jobs €13.0 billion What we audited The objectives of this spending include improving research and innovation, enhancing education systems and promoting employment, ensuring a digital single market, promoting renewable energy and energy efficiency, modernising the transport sector and improving the business environment, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 27 Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks 13 miljardit eurot Mida me auditeerisime Kulutuste eesmärk on teaduse ja innovatsiooni edendamine, haridussüsteemide parandamine ja tööhõive suuren­ damine, ühtse digitaalse turu toimimise tagamine, taastuvenergeetika ja energiatõhususe edendamine, transpordi­ sektori moderniseerimine ja ärikeskkonna parandamine (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks).
Research and innovation accounts for about 60 % of spending. 
Teadus ja innovatsioon moodustavad ligikaudu 60% kulutustest.
Expenditure is made through the seventh framework programme for research and development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the new framework programme covering the 2014-2020 period. 
Kulutused tehakse läbi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „teadusuuringute seitsmes raamprogramm”) ning teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020”.
Other major spending instruments support education, training, youth and sport (the Lifelong Learning Programme — LLP and Erasmus+); the development of transport infrastructure (the Trans-European Networks Transport Programme — TEN-T and Connecting Europe Facility — CEF); projects in the energy sector (the European Energy Programme for Recovery — EEPR); and the Galileo satellite navigation programme. 
Muude oluliste rahastamisvahenditega toetatakse haridust, noorsugu ja sporti (tegevusprogramm elukest­ va õppe alal ning Erasmus +), transpordi infrastruktuuri rajamist (üleeuroopalise võrgu transpordiprogramm ning Euroopa ühendamise rahastu), energeetikasektori projekte (Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava) ning Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo.
Almost 90 % of spending is in the form of grants to private and public beneficiaries, with the Commission reimbursing costs declared by the beneficiaries in project cost statements. What we found 1 Equivalent estimated levels of error for 2013 to reflect the new MFF headings. 
Ligi 90% selle valdkonna kulutustest tehakse era­ ja avaliku sektori toetusesaajatele antava toetuse vormis, mille puhul hüvitab komisjon toetusesaajate poolt projekti kuluaruannetes deklareeritud kulud. Mida me leidsime Kas kulud olid olulisel määral vigadest mõjutatud?