natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main reason was the insufficient focus on durability at different levels in the management of EU funds: OPs did not promote durability effectively; selection procedures did not take sufficient account of conditions for attaining good long-term results; monitoring and reporting of results after project end was weak, and the performance indicators used were poor; corrective measures taken in case of failure to achieve targets or to comply with legal durability requirements were applied inconsistently; and the Commission did not place sufficient emphasis on aspects of durability when approving the OPs. What we recommend VIII. 
Peamine põhjus oli ELi vahendite juhtimise erinevatel tasanditel täheldatud ebaküllaldane keskendumine kestvusele: rakenduskavades ei keskendutud tulemuslikult kestvuse edendamisele; valikumenetlustes ei võetud piisavalt arvesse heade pikaajaliste tulemuste saavutamise tingimusi, tulemustealane seire ja aruandlus peale projektide lõpetamist oli ebapiisav ja põhines puudulikel tulemusnäitajatel, eesmärkide mittesaavutamise ja kestvusele seatud nõuete mittetäitmise korral ei võetud parandusmeetmeid järjekindlalt, ning komisjon ei pannud rakenduskavade heakskiitmisel piisavalt rõhku kestvuse aspektidele.
The regulatory framework has brought improvements in this respect for the 2014-2020 period. 
Reguleeriv raamistik on selles osas perioodiks 2014–2020 olukorda parandanud.
Nevertheless, further action is needed in order to attain durability of results in this programme period and improve the design of the relevant programmes with respect to durability in the post-2020 period. 
Siiski on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et saavutada selle programmiperioodi jooksul tulemuste kestvus ja parandada asjaomaste programmide ülesehitust nii, et paraneks ka 2020. aastale järgneva perioodi tulemuste kestvus.
We therefore recommend that: • The Member States should promote the achievement of durable results from ERDF-financed productive investments at the OP programming level, in particular through:  more focus on identifying and mitigating risks to the achievement of durable results,  better analysis of the needs of different types of businesses, including the need for public funding, in order to avoid deadweight loss. • During the approval process of OPs, the Commission should pay particular attention to how Member States address durability of outputs and results. 8 
Kontrollikoda esitab seetõttu järgnevad soovitused: • liikmesriigid peaksid rakenduskavade kavandamise tasandil edendama ERFist rahastatavate tootlike investeeringute kestvate tulemuste saavutamist, eelkõige järgneva kaudu:  suurem keskendumine projektitulemuste kestvuse saavutamisega seotud riskide kindlakstegemisele ja leevendamisele;  parem analüüs eri liiki ettevõtete vajaduste kohta (sealhulgas vajaduse kohta avaliku sektori rahastamise järele), et vältida tühimõju; 8
• The Member States should improve their selection procedures and criteria so that the risk of deadweight loss is taken into account and only productive investment projects with the potential for adequate long-lasting results are supported. • The Member States should conduct appropriate and consistent monitoring and reporting:  using pre-defined and relevant indicators for both outputs and results, as well as for measuring long-lasting results at OP level, while keeping the number of indicators manageable;  establishing monitoring and reporting procedures to be used at project completion and throughout the durability period, which should be described in the grant agreements;  improving the collection and use of relevant data. • The Commission and the Member States should make sure that ex-post evaluations at OP or EU level look into the different aspects of the durability of results achieved at the end of the durability period and beyond in a more systematic manner. 
• rakenduskavade heakskiitmisel peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellele, kuidas liikmesriigid käsitlevad väljundite ja tulemuste kestvust; • liikmesriigid peaksid parandama oma valikumenetlusi ja -kriteeriume, et võtta arvesse tühimõju riski ning toetada ainult neid tootlikke investeerimisprojekte, millel on potentsiaali piisavate pikaajaliste tulemuste saavutamiseks; • liikmesriigid peaksid teostama asjakohast ja järjekindlat seiret ja aruandlust:  kasutada tuleks eelnevalt kindlaks määratud ja asjakohaseid näitajaid nii väljundite ja tulemuste kohta kui ka pikaajaliste tulemuste mõõtmiseks rakenduskava tasandil, hoides samal ajal näitajate arvu hallataval tasemel;  kehtestada tuleks projektide lõpetamisel ja kogu kestvusajal kasutatavad seire-ja aruandlusmenetlused, mida tuleks toetuslepingutes kirjeldada;  parandada tuleks asjakohaste andmete kogumist ja kasutamist; • komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et rakenduskava või ELi tasandi järelhindamiste käigus uuritakse süstemaatilisemalt kestvusperioodi lõpus ja hiljem saavutatud tulemuste kestvuse eri aspekte.
The evaluation results should be used when designing future EU business support schemes. • The Commission should ensure that Member States apply clear corrective measures including recovery arrangements consistently where projects fail to comply with EU legal durability requirements. • Where Member States have set binding targets at project level, they should establish clear corrective measures and apply them consistently. 9 
Nende hindamiste tulemusi tuleks kasutada ELi ettevõtluse arendamise edasiste toetuskavade koostamisel; • komisjon peaks tagama, et liikmesriigid rakendavad selgeid parandusmeetmeid (sh ka toetuste tagasinõudmise korda) järjepidevalt, kui projektid ei täida ELi kohustuslikke kestvusnõudeid; • kui liikmesriigid on määranud siduvad eesmärgid, peaksid nad kehtestama ka selged parandusmeetmed ning neid järjepidevalt rakendama. 9
INTRODUCTION Productive investment and business support by the ERDF EU policy objectives 1. 
SISSEJUHATUS Tootlikud investeeringud ja ERFi ettevõtlustoetused ELi poliitika eesmärgid 1.
For more than 15 years, enhanced productivity, entrepreneurship, competitiveness, growth and employment and innovation have been at the centre of the Union’s efforts to bring its economy forward. 
Rohkem kui 15 aasta jooksul on liidu majanduse arendamise poliitika keskmes olnud tootlikkuse suurendamine, ettevõtlus, konkurentsivõime, majanduskasv ja tööhõive ning innovatsioon.
Support for business investment in the European regions has been embedded in two leading EU strategies: • the Lisbon Strategy of 20001, which aimed to make the EU “the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion” and • the Europe 2020 Strategy2, which since 2010 has aimed to boost growth and employment through different flagship initiatives, one of which focused on industrial policy for improving the business environment, targeting SMEs in particular. 
Euroopa piirkondades tehtavate ettevõtlusinvesteeringute toetamine on olnud integreeritud kahte ELi peamisse strateegiasse: • 2000. aasta Lissaboni strateegiasse1, mille eesmärk oli muuta EL 2010. aastaks „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, uute ja paremate töökohtade loomine ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus“; ning • strateegiasse „Euroopa 2020“2, mille eesmärk on alates 2010. aastast edendada majanduskasvu ja tööhõivet erinevate juhtalgatuste kaudu, millest üks toetab paremat tööstuspoliitikat ettevõtluskeskkonna edendamiseks ja keskendub eelkõige VKEdele.
ERDF support for businesses 2. 
ERFi ettevõtlustoetused 2.
The EU’s strategies for European regions are implemented through a combination of national and European Structural funds (since 2014: the European Structural and Investment Funds or ESIF). 
Euroopa regioone toetavaid ELi strateegiate rakendamiseks kombineeritakse liikmesriikide vahendeid ja Euroopa struktuurifonde (alates 2014. aastast Euroopa struktuuri-ja investeerimisfonde – ESIF).
The most important of these funds, the European Regional Development Fund (ERDF), has provided for direct investments in businesses of different types and sizes. 
Kõige olulisem neist fondidest, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), on toetanud otseinvesteeringuid eri liiki ja suurusega ettevõtetesse.
Between 2000 and 2013, the regulations governing the ERDF3 stipulated that the funds should contribute to the financing of productive investment to create and safeguard See the Presidency conclusions of the European Council in Lisbon on 23/24 March 2000 (also called ‘the Lisbon agenda’). 
Vt 23.–24. märtsil 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused (tuntud ka Lissaboni tegevuskava nime all). Euroopa 2020. aastal.
COM(2010) 2020 final of 3 March 2010 ‘EUROPE 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’. 
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, 3. märts 2010, KOM(2010) 2020 lõplik.
10 1 2 3 
10 1 2
The Commission defines productive investment as investment in fixed capital or immaterial assets for enterprises, which are to be used for the production of goods and services, thereby contributing to gross capital formation and employment. 
Komisjon määratleb tootvad investeeringud investeeringuna materiaalsesse või mittemateriaalsesse põhivarasse (mida kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks), aidates seeläbi kaasa kapitali kogumahutuste ja tööhõive suurendamisele.
These measures were primarily – but not exclusively – intended to support SMEs. 
Nende meetmete põhi-, kui mitte ainus eesmärk oli toetada VKEsid.
The scope of the ERDF in the 2014-2020 period is, in principle, confined to support for creating and safeguarding sustainable jobs in SMEs. 
Perioodil 2014–2020 on ERFi ulatus põhimõtteliselt piiratud VKEde jätkusuutlike töökohtade loomise ja säilitamisega.
However, as an exception, large firms can benefit from productive investment provided that this involves cooperating with SMEs and contributes to strengthening research, technological development and innovation or supporting the shift towards a low-carbon economy4. 
Erandina võivad suured ettevõtted saada tootvateks investeeringuteks mõeldud toetusi eeldusel, et see hõlmab koostööd VKEdega ning aitab kaasa teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni tugevdamisele või toetab üleminekut vähese CO2-heitega majandusele4.
Substantive financial support for productive investment provided by the ERDF 5. 
ERF annab tootlike investeeringute jaoks olulist rahalist toetust 5.
Direct support for enterprises and innovation from the ERDF between 2000 and 2020 is planned to amount to almost 143 billion euro. 
Aastatel 2000–2020 on kavas toetada ettevõtteid ja innovatsiooni ERFist ligikaudu 143 miljardi euro ulatuses.
This means that, overall, the private sector has benefited from around one third of the total amount of ERDF funds. 
See tähendab, et kokkuvõttes on erasektor saanud ligikaudu kolmandiku ERFi vahendite kogusummast.
Figure 1 shows the allocations to productive investments between 2000 and 2020, and details for each Member State are set out in Annex I. Depending on the Member States and the regions, the ERDF co-financing rates have generally been between 25 % (in relatively wealthy regions) up to 85 % (in poorer regions). 
Joonisel 1 on esitatud aastatel 2000–2020 tootlikeks investeeringuteks eraldatud summad; üksikasjalikud andmed liikmesriikide kaupa on esitatud I lisas. ERFi kaasrahastamismäärad on sõltuvalt liikmesriigist ja piirkonnast olnud vahemikus 25 (suhteliselt jõukates piirkondades) kuni 85% (vaesemates piirkondades).
11 4 Article 3 of Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the investment for growth and jobs goal (OJ L 347, 20.12.2013, p. 289). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1301/2013 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289)) artikkel 3.
Figure 1 - ERDF allocations to productive investments for the period 2000 to 2020 Source: European Commission. 
Joonis 1. ERFi eraldised tootlikele investeeringutele ajavahemikul 2000–2020 Allikas: Euroopa Komisjon.
Structural Funds projects are co-financed by the EU budget together with the national or regional authorities. 
Struktuurifondide projekte kaasrahastatakse ELi ning liikmesriikide või piirkondlike ametiasutuste eelarvetest.
Project funding is subject to rules and conditions laid down partly at EU and partly at Member State level. 
Projektide rahastamise eeskirjad ja tingimused on sätestatud osaliselt ELi ja osaliselt liikmesriigi tasandil.
Within the framework of the management of the ERDF, managing authorities (MA) drew up operational programmes (OPs), managed the implementation of the OPs, set up and operated their management and control systems and submitted annual implementation reports to the Commission. 
ERFi haldamise raames koostasid korraldusasutused rakenduskavad, juhtisid nende elluviimist, vastutasid oma juhtimis-ja kontrollisüsteemide loomise ja kasutamise eest ning esitasid komisjonile iga-aastased rakendusaruanded.
As part of the day-to-day management, these authorities were responsible for selecting projects and for monitoring, implementing, checking and evaluating them5. 
Igapäevase juhtimise osana vastutasid korraldusasutused projektide valiku ning nende seire, rakendamise, kontrollimise ja hindamise eest5.
The Commission, for its part, issued guidelines for drawing up OPs, then endorsed these and supervised the setting up and operation of the management and control systems in the Member States. 
Komisjon koostas omakorda rakenduskavade koostamise suunised, kiitis rakenduskavad heaks ning juhendas liikmesriike nende juhtimis-ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise alal.
In particular, it monitored the implementation of the OPs, mainly through Member States’ implementation reports and by participating in monitoring committees. In Information about EU management and control systems for assistance granted under the ERDF between 2000 and 2020 is available on http://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/erdf/. 
Eelkõige tegi komisjon järelevalvet rakenduskavade elluviimise üle (peamiselt liikmesriikide esitatavate rakendusaruannete kaudu ning järelevalvekomisjonides osalemise Teave ERFi toetuste (2000–2020) ELi juhtimis-ja kontrollisüsteemide kohta on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/erdf/.
12 billion euro 80 70 60 50 40 30 20 10 0 2000-2006 Support to SMEs 2007-2013 Support to enterprises other than SMEs 22.28 4.91 11.28 36.78 44.60 23.05 2014-2020 5 
12 miljardites eurodes 80 70 60 50 40 30 20 10 0 2000–2006 Toetus VKEdele 2014–2020 Toetus muudele ettevõtetele kui VKEd 22,28 4,91 11,28 36,78 2007–2013 44,60 23,05 5 teel).
addition, it was able to request specific information (including project selection data from the MAs) at any time up until the final closure of the programmes. 
Lisaks oli tal võimalik alati (kuni rakenduskavade lõpliku lõpetamiseni) taotleda konkreetset teavet, sealhulgas korraldusasutuste projektide valikut puudutavaid dokumente.
Durability of project results The concept of durability 8. 
Projektitulemuste kestvus Kestvuse mõiste 8.
In this audit, we define durability as the ability of a project to maintain its benefits for a long time after the project has been completed. 
Käesolevas auditis määratletakse projekti kestvus kui selle võime anda kasu veel kaua aega peale projekti lõpetamist.
The main indication that a project has achieved durable outputs and results is a continued flow of net benefits from that project after it has been completed, both during and after the legal durability period (see paragraphs 12 to 15). 
Peamine märk selle kohta, et projektil on kestvad väljundid ja tulemused, on sellest saadava puhaskasu jätkumine pika aja vältel peale projekti lõpetamist (nii õigusliku kestvusaja vältel kui pärast seda) (vt punktid 12–15).
Co-financed productive investments should generate financial and economic return on costs, increase production, productivity, employment, competitiveness and entrepreneurship, and enhance innovation. 
Kaasrahastatud tootlikud investeeringud peaksid tooma rahalist ja majanduslikku tulu (võrreldes projektide kuludega), suurendama tootmist, tootlikkust, tööhõivet, konkurentsivõimet ja ettevõtlust ning edendama innovatsiooni.
The operations supported should also provide long-term benefits to the regions in which they are located. 
Lisaks peaksid toetatavad tegevused andma pikaajalist kasu piirkondadele, kus nad asuvad.
In the context of this audit, outputs should be understood as the deliverables of a project (activities, services, operation of project facilities, knowledge and skills). 
Käesoleva auditi raames tuleks väljundeid mõista kui projekti tulemeid (tegevused, teenused, projekti käigus loodud rajatiste käitamine, teadmised ja oskused).
Results are changes that arise for direct addressees at the end of their participation in an intervention (e.g. increased production, productivity, sales, turnover or exports; enhanced entrepreneurship and competitiveness; new products or services introduced; long-term jobs created or maintained) and also the positive effects of projects for the regions concerned. 
Tulemused on otsese sihtrühma jaoks peale sekkumise lõppemist saavutatud muutused (nt tootmise, tootlikkuse, müügi, käibe või ekspordi suurenemine; ettevõtluse ja konkurentsivõime parandamine; uute toodete või teenuste lansseerimine; pikaajaliste töökohtade loomine või säilitamine).
In some of our previous reports6, we have highlighted risks in relation to the durability of EU funded infrastructures, including problems with maintaining project outputs and results. 
Mõnes kontrollikoja varasemas aruandes6 on esile toodud ELi rahastatud taristu kestvusega seotud riske, sealhulgas probleeme projektide väljundite ja tulemuste säilitamisel.
A lack of durability and a lack of attention to this aspect of project management can reduce the effectiveness of public interventions. 
Vähene kestvus ja projektijuhtimisel sellele aspektile osutatav puudulik tähelepanu võivad vähendada avaliku sektori vahendite kasutamise tulemuslikkust.
Ensuring durability requires a robust analysis and strategy at the formulation stage of a programme or project. 
Kestvuse tagamine eeldab põhjalikku analüüsi ja strateegiat rakenduskava või projekti koostamise etapis.
Important preparatory measures can be taken as early as the Special Reports No 9/2010 ‘Is EU Structural Measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?’; No 2/2015 ‘EU-funding for Urban Waste Water Treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’ and No 6/2014 ‘Cohesion policy funds support to renewable energy generation – has it achieved good results?’ 
Olulisi ettevalmistavaid meetmeid võib võtta juba planeerimisetapis, et Eriaruanded nr 9/2010: „Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?“, nr 2/2015: „ELi toetus asulareoveepuhastitele Doonau vesikonnas: vajatakse täiendavaid jõupingutusi, aitamaks liikmesriikidel ELi reoveepoliitika eesmärke saavutada“ ning nr 6/2014: „Taastuvenergia tootmise toetamine ühtekuuluvuspoliitika vahenditest – kas toetuse abil on saavutatud häid tulemusi?“.
planning stage in order to determine what it is that one wishes to achieve and maintain in the long run by financing a specific investment. 
teha kindlaks, mida soovitakse konkreetse investeeringu rahastamise kaudu pikaajalises perspektiivis saavutada ja säilitada.
It requires appropriate monitoring throughout the life-cycle of a project and thereafter. 
See nõuab asjakohast järelevalvet projekti kogu elutsükli jooksul ja pärast seda.
It also requires stable institutions and private-sector beneficiaries which guarantee effective management support for continued operations during the project’s economic life. 
See eeldab ka stabiilseid institutsioone ja erasektori toetusesaajaid, kes tagavad tulemusliku juhtimise projekti kogu majandusliku tegevusaja vältel.
According to a study by the European Parliament7, there has only been limited interest by the public sector in Structural and Cohesion Funds in the issue of durability and, consequently, only incomplete data is available on the durability of results from projects co-financed by the ERDF. 
Euroopa Parlamendi uuringu kohaselt7 on avalik sektor struktuuri ja investeerimisfondide kestvuse teema suhtes vaid vähest huvi näidanud ning seega on ERFi kaasrahastatud projektide tulemuste kestvuse kohta kättesaadavad ainult mittetäielikud andmed.
The regulatory framework 12. 
Õigusraamistik 12.
The EU regulation on the ERDF lays down a legal durability requirement. 
Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevas ELi määruses on sätestatud kohustusliku kestvuse nõue.
In general, it requires businesses to keep the project outputs/purchased assets for a period of five years (or three years exceptionally for SMEs8 where the Member State concerned had so decided) to avoid recovery of the ERDF co-financing awarded. 
Üldiselt nõutakse, et ERFi kaasrahastamise tagasinõudmise vältimiseks peavad ettevõtjad säilitama projekti väljundid / ostetud varad viie aasta jooksul (või erandjuhul VKEde8 puhul kolm aastat, kui asjaomane liikmesriik on nii otsustanud).
Given that this legal durability only applies to outputs/purchased assets and that it covers a maximum period of five years, it is different from the concept of durability explained above and used in this audit. 
Arvestades, et kohustuslik kestvus kehtib üksnes väljundite / ostetud varade suhtes ja kehtib maksimaalselt viis aastat, erineb see eespool selgitatud ja käesolevas auditis kasutatud kestvuse mõistest.
Over time, the requirement regarding the length of the durability period has become stricter. 
Aja jooksul on kestvuse pikkuse nõuet muudetud rangemaks.
During the 2000-2006 period, the managing authorities had to recover the corresponding ERDF co-financing and inform the Commission if a project underwent a substantial modification9 within five years of the date of the grant decision. 
Perioodil 2000–2006 pidid korraldusasutused vastava ERFi kaasrahastamise tagasi nõudma ja teavitama komisjoni, kui projekti oli viie aasta jooksul alates toetuse andmise otsuse kuupäevast oluliselt muudetud9.
Between 2007 Study on “Aspect of durability in the assessment of effectiveness of support for businesses under Structural and Cohesion Funds” commissioned by the European Parliament’s Committee on Budgetary Control, 2013. 
Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni tellitud uuring „Aspect of durability in the assessment of effectiveness of support for businesses under Structural and Cohesion Funds“, 2013.
SME are those firms which employ less than 250 persons and have an annual turnover not exceeding 50 million euro or an annual balance sheet total not exceeding 43 million euro. 
VKEd on ettevõtjad, kellel on vähem kui 250 töötajat ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht kokku ei ületa 43 miljonit eurot.
This applies to all sectors and also includes micro companies. 
Määratlus kehtib kõigi sektorite kohta ja hõlmab ka mikroettevõtteid.
See SME definition, http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_en. 
VKE määratlus on esitatud aadressil http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_en.
See Article 30(4) of Regulation No 1260/1999. 
Vt määruse nr 1260/1999 artikli 30 lõige 4.