natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reply of the CoMMISSIoN When considering the length of the appraisal procedure, the commission has proposed for 2014–20 a deadline for Member states’ additional information, and a condition that such additional information should be provided only in exceptional cases. also, learning curve effects have been visible for some time, allowing a somewhat faster process. all targeted changes together, including e-applications, should allow an important speeding up of the length of the assessment and subsequent adoption of financing decisions. 
Komisjoni vastused Hindamismenetluse pikkust kaaludes esitas komisjon ettepaneku kehtestada ajavahemikuks 2014–2020 liikmesriikidele täiendava teabe esitamiseks tähtaeg ning tingimus, et täiendavat teavet esitatakse vaid erandjuhtudel. Mõnda aega on märgatav olnud ka uute oskuste omandamise mõju, kiirendades mõnevõrra protsessi. Kõik kavandatavad muudatused koos, sealhulgas e-taotlused, peaksid oluliselt vähendama hindamise kestust ja kiirendama sellele järgnevat rahastamisotsuse vastuvõtmist.
67. the major part of the preparation of the financing decision is concurrent with the budgetary procedure, so that only the adoption by empowerment takes place after the decision of the budgetary authority has been signed. the 4 weeks mentioned by the court include both the adoption of the financing decision by empowerment, and the actual commitment and payment of the contribution. 
67. Rahastamisotsuse ettevalmistamine langeb eelarvemenet-lusega suures osas kokku, seega toimub pärast eelarvepädevate institutsioonide otsuse allkirjastamist ainult volitamise teel rahastamisotsuse vastuvõtmine.
68. the commission refers to its reply under paragraphs 60 to 62. 
68. Komisjon viitab punktidele 60–62 antud vastusele.
EGf procedures, for the reasons referred to in paragraphs 65 and 67, exceed the level of complexity associated with ordinary financing decisions of the commission. as the court notes (paragraph 66), important parts of the procedure cannot be compressed. the commission has been striving to speed up the entire approval process and is therefore actively working on further ways by which the overall timeline can be shortened, for example through the development of e-applications or stricter deadlines for both Member states and the commission in its proposal for the new regulation. 
Punktides 65 ja 67 nimetatud põhjustel on EGFi menetlused komisjoni tavapärastest rahastamisotsustest keerulisemad. Nagu kontrollikoda märkis (punkt 66), ei saa menetluse olulisi osi lühendada. Komisjon on püüdnud kiirendada kogu heakskiitmisprotsessi ja teeb seetõttu aktiivselt tööd, et leida täiendavaid viise, kuidas kogu ajakava lühendada, töötades uue määruse ettepaneku raames välja näiteks e-taotluste võimaluse või rangemad tähtajad nii liikmesriikidele kui ka komisjonile.
37 concluSionS and recommendationS 72. the commission draws attention to the conclusions of the mid-term evaluation report related to added value. this report concludes that the EGf has delivered ‘significant added value’ and ‘independent experts concluded that hardly any results would have been achieved without EGf support’. 
37 järeldused ja sooviTused 72. Komisjon juhib tähelepanu vahehindamise aruande järeldustele seoses lisaväärtusega. Selle aruande järelduste kohaselt andis EGF märkimisväärset lisaväärtust ning sõltumatud eksperdid leidsid, et ilma EGFi toetuseta ei oleks tulemusi peaaegu üldse saavutatud.
73. the commission strives, with Member states, to achieve a reasonable balance between a comprehensive coverage and the time necessary to prepare and submit an application. it underlines that the affected workers of the downstream suppliers have never been intentionally excluded. also, even when not included, they might have received other forms of assistance. 
73. Komisjon püüab koos liikmesriikidega saavutada mõistliku tasakaalu täieliku hõlmamise ning taotluse ettevalmistamiseks ja esitamiseks vajaliku aja vahel.
75. the commission agrees that the EGf and Esf are mutually complementary policy measures in supporting the transition of redundant workers back into employment and notes that the court lists seven out of 27 Member states that preferred the Esf over the EGf (paragraphs 23 and 24). the commission also refers to its reply to recommendation no 3 of the court. 
Nad võisid saada muud liiki abi ka taotlusesse mittekaasamise korral. 75. Komisjon nõustub, et EGF ja ESF on teineteist täiendavad poliitikameetmed, mille eesmärk on toetada koondatud töötajate tööturule naasmisega seotud üleminekut, ning märgib, et kontrollikoda toob välja 27 liikmesriigist seitse, kes eelistasid ESFi EGFile (punktid 23 ja 24).
76. the commission notes that, in general, it has accurate and detailed reintegration data at its disposal for all EGf cases. 
76. Komisjon märgib, et üldiselt on tema käsutuses tööturule naasmist käsitlevad täpsed ja üksikasjalikud andmed kõigi EGFi juhtumite kohta.
With regards to the level of detail of such data, in all of the EGf cases audited, the Member states complied with their reporting obligations in accordance with article 15 of the EGf regulation. 
Kõnealuste andmete üksikasjalikku-sega seoses järgisid liikmesriigid kõigi auditeeritud EGFi juhtumite puhul oma aruandluskohustust vastavalt EGFi määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 15.
Moreover, the commission underlines that reintegration objectives were not included in the EGf regulation. in its proposal for the new EGf regulation for 2014–20, the commission proposed as an objective to be obtained that 50 % of workers are reintegrated into employment 1 year after the date of application. 
Peale selle rõhutab komisjon, et EGFi määruses (EÜ) nr 1927/2006 ei ole sätestatud tööturule naasmise eesmärke. Uue EGFi määruse (2014–2020) ettepanekus on komisjon pakkunud välja seada eesmärgiks, et üks aasta pärast taotluse esitamist oleks tööturule naasnud 50% töötajatest.
38 the EGf regulation does not set conditions or specify a preference for the source of such allowances, nor do evaluations and assessments show any differentiation in terms of effectiveness or performance related to the source or type of allowances for workers while following training courses (or other actions) with a view to finding new employment. 
38 EGFi määruses ei sätestata tingimusi ega määrata kindlaks eelistust selliste toetuste allika puhul, ühtlasi ei ole hindamised toonud välja uue töö leidmise eesmärgil koolitustel (või muudes meetmetes) osalevatele töötajatele suunatud toetuste allika või liigiga seotud erinevusi mõjususe või tulemuslikkuse seisukohast.
80. the commission agrees that the current approval process is long and therefore strives to minimise delays where possible whilst ensuring that due process takes place. at present the commission is actively working to make progress in this respect. 
Vahehindamise järeldused näitavad selgelt selle eesmärgi saavutamist. 80. Komisjon nõustub, et praegune heakskiitmisprotsess on pikk, ja püüab seetõttu viia võimaluse korral viivitused miinimumini, tagades samas protsessi nõuetekohasuse.
However, it is important to note that procedures do not determine the speed at which support for workers arrives, nor does it hamper solidarity. in fact, the commission stimulates Member states to take action at the earliest possible stage. 
Komisjon töötab praegu aktiivselt selles valdkonnas edusammude tegemise nimel. Siiski on oluline märkida, et menetlused ei määra toetuse töötajateni jõudmise kiirust ega ole takistuseks solidaarsusele.
Reply of the CoMMISSIoN it is important to note that each EGf case was treated on its own merits, and Member states were given the opportunity to supplement their applications with further information, until the commission had all the data at its disposal that would enable it to argue the eligibility of the case in front of the council and the European parliament. as a result of the full process a high success rate of EGf applications could be obtained. 
Tegelikult julgustab komisjon liikmesriike võimalikult varajases etapis meetmeid võtma. Komisjoni vastused Oluline on märkida, et kõiki EGFi juhtumeid käsitleti vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele ning et liikmesriikidele anti võimalus oma taotlusi täiendada, kuni komisjoni käsutuses olid kõik andmed, mis võimaldasid kaitsta juhtumi rahastamiskõlblikkust nõukogu ja Euroopa Parlamendi ees.
Special report No 7/2013 – Has the European Globalisation adjustment fund delivered Eu added value in reintegrating redundant workers? 
Eriaruanne nr 7/2013 – Kas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on andnud koondatud töötajate tööturule naasmiseks ELi lisaväärtust?
European Court of auditors Special report no 7/2013 has the european Globalisation adjustment Fund delivered eu added value in reintegrating redundant workers? luxembourg: publications office of the European union 2013 — 38 pp. — 21 × 29.7 cm ISbN 978-92-9241-314-9 doi:10.2865/92721 
Euroopa Kontrollikoda eriaruanne nr 7/2013 kas Globaliseerumisega kohanemise euroopa Fond on andnud koondatud töötajate tööturule naasmiseks eli lisaväärtust? Luxembourg: Euroopa Liidu väljaannete Talitus 2013 – 38 lk – 21 × 29,7 cm ISbN 978-92-9241-316-3 doi:10.2865/9327
free publications: how to obtaIn Eu publIcatIons • one copy: via Eu bookshop (http://bookshop.europa.eu); • more than one copy or posters/maps: from the European union’s representations (http://ec.europa.eu/represent_en.htm); from the delegations in non-Eu countries (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm); by contacting the Europe direct service (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm) or calling 00 800 6 7 8 9 10 11 (freephone number from anywhere in the Eu) (*). (*) the information given is free, as are most calls (though some operators, phone boxes or hotels may charge you). priced publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu). priced subscriptions: • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
tasuta väljaanded: kust saab eli Väljaandeid? • üksikeksemplarid: EU bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu); • rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid: Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/ represent_et.htm), delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm), kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm) või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*). (*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul). tasulised väljaanded: • EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu). tasulised tellimused: • Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
tHE EuropEaN Court of audItorS aSSESSEd tHE CoNtrIbutIoN madE bY tHE EuropEaN GlobalISatIoN adjuStmENt fuNd (EGf), IN tHE form of Eu addEd valuE, to ENablING rEduNdaNt workErS to rEturN to tHE labour markEt. wHIlE NEarlY all ElIGIblE workErS wErE offErEd pErSoNalISEd mEaSurES, IN all audItEd CaSES tHE Court IdENtIfIEd INComE Support mEaSurES wHICH would HavE bEEN paId bY tHE mEmbEr StatES aNYwaY. tHE audIt alSo CoNludEd tHat rEINtEGratIoN data wErE INSuffICIENt aNd tHat tHE approval proCEdurE for tHE EGf Support IS too loNG. 
EUROOPA KONTROLLIKODA hINDAS, KUIDAS AITAS EUROOPA LIIDU LISAvääRTUSENA väLjENDUv GLObALISEERUmISEGA KOhANEmISE EUROOPA FONDI (EGF) PANUS KAASA KOONDATUD TööTAjATE TööTURULE NAASmISELE. EhKKI PEAAEGU KÕIKI TOETUSE SAAmISE KRITEERIUmIDELE vASTAvAID TööTAjAID TOETATI INDIvIDUAALSETE mEETmETEGA, LEIDIS KONTROLLIKODA, ET KÕIGIL AUDITEERITUD jUhTUDEL SISALDASID mEETmED TööTAjATELE SISSETULEKUTOETUSE mAKSmIST, mIDA LIIKmESRIIGID OLEKSID NAGUNII mAKSNUD.
EuropEaN Court of audItorS Qj-ab-13-007-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA Qj-Ab-13-007-ET-C
Special report No 8 2013 Support for thE ImprovEmENt of thE ECoNomIC valuE of forEStS from thE EuropEaN agrICultural fuNd for rural dEvElopmENt (pursuant to article 287(4), second subparagraph, tfEu) EuropEaN Court of audItorS 
Eriaruanne nr 8 2013 EUROOPA MAAELU ARENgU PõLLUMAjANDUSfONDIST ANTAv METSADE MAjANDUSLIKU vääRTUSE PARANDAMISE TOETUS (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) EUROOPA KONTROLLIKODA
EuropEan court of auditors 12, rue alcide de Gasperi 1615 Luxembourg LuXEMBourG tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu internet: http://eca.europa.eu special report no 8 2013 more information on the European union is available on the Internet (http://europa.eu). 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 Faks +352 4398-46410 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Eriaruanne nr 8 2013 Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication. luxembourg: publications office of the European union, 2013 ISBN 978-92-9241-248-7 doi:10.2865/83666 © European union, 2013 reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus. Luxembourg: Euroopa Liidu väljaannete Talitus, 2013 ISBN 978-92-9241-250-0 doi:10.2865/84203 © Euroopa Liit, 2013 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
5 gloSSary CAp: common agricultural policy CmEF: common monitoring and evaluation framework EAFRd: European agricultural fund for rural development. the Eafrd is the main financial instrument of the rd policy. the Eafrd is, along with the EaGf (European agricultural Guarantee fund), one of the two financial instruments of the cap. EU: European union Forestry holding: one or more parcels of forest and other wooded land which constitutes a single unit from the point of view of management or utilisation. 
5 LÜHENDID jA SõNASTIK eaFrd: Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. EAFRD on maaelu arengu poliitika peamine rahastamisvahend. EAFRD ja EAGF (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) on kaks ÜPP rahastamisvahendit. eL: Euroopa Liit Mak: maaelu arengukava.
Industrial round wood: all wood removed from the forest not used for fuel. it includes two main botanical types, namely coniferous and non-coniferous (broadleaved) species. measure: the basic unit of programme management, consisting of a set of similar operations and disposing of a precisely defined budget. measure 122: rural development measure for the improvement of the economic value of forests need: an opportunity or difficulty relevant for concerned groups or regions, which the public intervention aims to address. 
Meede: programmijuhtimise alusüksus, mis hõlmab mitut omavahel sarnast tegevust ja millel on täpselt määratletud eelarve. Meede 122: maaelu arengu meede metsade majandusliku väärtuse parandamiseks. Metsandusettevõte: üks või mitu metsamaatükki ja muud metsastunud ala, mis haldamise ja kasutamise seisukohast moodustavad ühe üksuse. sWot-analüüs: tugevate ja nõrkade külgede, võimaluste ja ohtude analüüs, mille eesmärk on strateegia ja kavandamise väljatöötamine, läbivaatamine ja ajakohastamine, võttes arvesse sidusrühmade vajadusi ning olemasolevaid ressursse. tegevus: vastavalt kriteeriumidele valitud investeerimisprojekt, mida toetusesaaja viib ellu. temaatiline telg: ühtne meetmete rühm, millel on nende rakendamisega otseselt seotud spetsiifilised eesmärgid, mis aitavad kaasa ühe või mitme maaelu arengu toetuse eesmärgi saavutamisele. tööstuslik ümarpuit: metsast väljaviidav puit, mida ei kasutata kütteks.
Ex ante evaluation verifies whether the needs put forward to justify an intervention are genuine. Operation: investment project selected according to criteria and implemented by the beneficiary Rdp: rural development programme. a document prepared by Member state or region, and approved by the commission, to plan the implementation of the rd policy. 
Eelhindamisega kontrollitakse, kas sekkumise põhjendamiseks esitatud vajadused on tõesed. üpp: ühine põllumajanduspoliitika Eriaruanne nr 8/2013 – Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antav metsade majandusliku väärtuse parandamise toetus 6 i.
ExECutIvE Summary vi. the court concludes that the commission and the Member states did not manage the audited aspects of the support for the improvement of the economic value of forests efficiently and effectively. vii. the court’s audit revealed weaknesses in the design of the measure which significantly hinders its successful implementation: at the commission level, the situation in the forestry sector in the Eu was not specifically analysed so as to justify the proposal of specific financial support for improving the economic value of forests of private owners or municipalities. furthermore, key features of the measure were not defined in the legal provisions, particularly the meaning of ‘economic value of forests’ and what is a ‘forestry holding’. 
KOMMENTEERITUD KOKKUvõTE vi. Kontrollikoda järeldab, et komisjon ja liikmesriigid ei hallanud metsade majandusliku väärtuse parandamise toetuse aspekte, mida auditeeriti, tõhusalt ja mõjusalt. vii.
Moreover, Member states set very different sizes of forest holdings above which a forest management plan was required. viii. at the Member states’ level the needs were not adequately described in the rdps and several Member states discontinued the measure or reallocated most of the allocated amounts in favour of other measures. 
Lisaks olid liikmesriigid metsandusettevõtetele kehtestanud väga erinevad suurused, millest alates nõuti metsamajandamiskava koostamist. viii.
iX. the court also found that, in certain respects, the implementation process was not appropriate: depending on the Member state approach, many of the projects subsequently funded are not in line with the measure’s provisions. 
iX. Samuti leidis kontrollikoda, et teatavas osas ei olnud rakendamisprotsess asjakohane: liikmesriigi lähenemisviisist sõltuvalt ei olnud paljud rahastatud projektid meetme sätetega kooskõlas.
Moreover, Member states supported under measure 122 operations which do not correspond to the objectives of the measure and which would be more appropriately financed by other measures with different eligibility requirements and aid financing rates, usually lower. as not all the investments per se increase the economic value of forests, the inherent link between the aid granted and a possible improvement of the economic value of a forest varies depending on the typology of the investment. 
Pealegi toetasid liikmesriigid meetme 122 raames tegevusi, mis ei vasta meetme eesmärkidele ning mida oleks sobilikum rahastada teistest, erinevate abikõlblikkusnõuete ja toetuse rahastamismääradega (tavaliselt madalamate kaasrahastamismääradega) meetmetest. Kuna mitte kõik investeeringud ei suurenda iseenesest metsade majanduslikku väärtust, on eraldatud toetuse ja metsade majandusliku väärtuse võimaliku parandamise vaheline olemuslik seos erinev ning sõltub investeeringu liigist.
X. the court considers that the assessment of the effectiveness of the support was not satisfactory: Member states did not determine or require beneficiaries to determine the value of the forest areas prior to and after the investments. 
X. Kontrollikoda leiab, et toetuse mõjususe hindamine ei olnud rahuldav: liikmesriigid ei määratlenud enne ega pärast investeeringute tegemist metsaalade väärtust ega nõudnud selle tegemist ka toetusesaajatelt.
Xi. in terms of monitoring, the cMEf is inadequate to appraise the impact of the financial support under measure 122 because the performance indicators and evaluation questions included in the cMEf do not allow a determination of whether the funded investments resulted in an improvement of the economic value of the forests where they were carried out. 
Järelevalve puhul on ühine järelevalve-ja hindamisraamistik ebapiisav meetme 122 raames antava rahalise toetuse mõju hindamiseks, kuna ühises järelevalve-ja hindamisraamistikus sisalduvad tulemusnäitajad ja hindamisküsimused ei võimalda otsustada, kas rahastatud investeeringute tulemusel paranes investeeringuid saanud metsade majanduslik väärtus.
Xii. the court found that only a few of the audited projects improved significantly the economic value of the forests, either by improving the value of the land (building of forest tracks and roads) or the value of the stands (silvicultural operations like pruning or thinning). 
Xii. Kontrollikoda leidis, et auditeeritud projektidest suutsid vaid vähesed oluliselt parandada metsade majanduslikku väärtust, kas maa väärtuse suurendamise (metsaradade ja -teede ehitamise) või puistute väärtuse suurendamise (metsandustööde, nagu kärpimine ja harvendamine) kaudu.
7 Special report No 8/2013 – Support for the improvement of the economic value of forests from the European agricultural fund for rural development 
7 Eriaruanne nr 8/2013 – Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antav metsade majandusliku väärtuse parandamise toetus
8 INtroduCtIoN FORESTRY In THE EU 1. in the Eu the total area of forests and other wooded land accounts for 177,8 million hectares which is about 40 % of the total Eu land area and similar to the land area used for agricultural purposes1 (183,9 million hectares). 
8 SISSEjUHATUS Metsandus eLis 1. ELis on metsade ja muude metsastunud alade pindala 177,8 miljonit hektarit, moodustades ligikaudu 40% ELis põllumajanduslikuks või sama-laadseks tegevuseks kasutatavast maa-alast1 (183,9 miljonit hektarit).
Germany, spain, france, finland and sweden collectively accounted for more than three fifths of the wooded land in the Eu. graph 1 shows the distribution of the wooded land in the Eu and its importance compared to the agricultural land in each Member state. 
Üle kolme viiendiku ELi metsastunud aladest asuvad Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Soomes ja Rootsis. Joonisel 1 on esitatud metsastunud alade jaotumine ELis ja nende suurus võrreldes iga liikmesriigi põllumajandusmaaga.
1 dG agriculture and rural development, Agriculture in the EU — Statistical and Economic information 2011, March 2012. 
1 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat: „Põllumajandus ELis. Statistika ja majandusandmed.
Special report No 8/2013 – Support for the improvement of the economic value of forests from the European agricultural fund for rural development Sweden Spain Finland France Germany Italy Poland Romania Greece Austria Bulgaria Portugal Latvia United Kingdom Czech Republic Estonia Lithuania Hungary Slovakia Slovenia Ireland Belgium Denmark Cyprus Netherlands Luxembourg Malta 
Eriaruanne nr 8/2013 – Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antav metsade majandusliku väärtuse parandamise toetus Rootsi Hispaania Soome Prantsusmaa Saksamaa Itaalia Poola Rumeenia Kreeka Austria Bulgaaria Portugal Läti Ühendkuningriik Tšehhi Vabariik Eesti Leedu Ungari Slovakkia Sloveenia Iirimaa Belgia Taani Küpros Madalmaad Luksemburg Malta
FOREST OwnERSHIp 3. 
MetsaoMand 3.
4 forests are a source for products extracted from forests, including resin, tannin, fodder, medical plants, berries, nuts, roots, mushrooms, seeds and honey. 
4 Metsadest on võimalik saada järgmisi loodussaadusi: vaik, tanniin, söödana kasutatavad saadused, ravimtaimed, marjad, pähklid, juured, seened, seemned ja mesi.
5 dG agriculture and rural development H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007–13, March 2009. another source indicates that in nine surveyed Member states 61 % of all private forest holdings have an area of less than 1 hectare and 86 % of all holdings belong to the size classes up to 5 hectares (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest‐ownership structures — Final study report, BoKu university, Vienna, 2010). 
5 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksuse H4 aruanne metsandusmeetmete rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 maaelu arengu määruse 1698/2005 alusel, märts 2009. Üks teine allikas viitab, et üheksas vaadeldud liikmesriigis oli 61% kõikidest erametsadest pindalaga alla 1 hektari ja 86% kõikidest metsadest kuuluvad suurusjärku kuni 5 hektarit („Väljavaated turu varustamisele puidu ja teiste metsasaadustega killustatud metsaomandistruktuuridega piirkondades – uurimuse lõpparuanne”, BOKU Ülikool, Viin, 2010).