natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 As a response to the Paris Agreement and the EU emission reduction targets beyond 2020, the EU updated its legislative framework as follows: (a) In 2018, it adopted a new accounting and reporting framework for anthropogenic greenhouse gases, emission projections, low-carbon development strategies and mitigation policies and measures, applicable from 2021 (the Regulation on the Governance of the Energy Union and Climate Action13). (b) It modified the Emissions Trading Scheme and adopted new legislation on national emissions reduction targets for each year until 2030 (the new Effort Sharing Regulation14). (c) It adopted new rules on monitoring, reporting and accounting for emissions and removals of carbon dioxide from the LULUCF sector15. (d) In 2019, the Commission adopted a proposal to revise the EU’s system for monitoring, reporting and verifying CO2 emissions from maritime transport 11 Decision No 529/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on accounting rules on greenhouse gas emissions and removals resulting from activities relating to land use, land-use change and forestry and on information concerning actions relating to those activities (OJ L 165, 18.6.2013, p. 
12 Vastusena Pariisi kokkuleppele ja ELi 2020. aasta järgsetele heite vähendamise eesmärkidele ajakohastas EL oma õigusraamistikku järgmiselt: a) võttis 2018. aastal vastu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside, heiteprognooside, vähese CO2 heitega arengu strateegiate ning leevenduspoliitika ja -meetmete uue arvestus-ja aruandlusraamistiku, mida kohaldatakse alates 2021. aastast (energialiidu ja kliimameetmete juhtimise määrus13); b) muutis heitkogustega kauplemise süsteemi ja võttis vastu uue õigusakti iga-aastaste liikmesriikide heite vähendamise eesmärkide kohta 2030. aastani (uus jõupingutuste jagamise määrus14); 11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta otsus nr 529/2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 80).
12 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and of the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport, and amending Directive 2009/16/EC (OJ L 123, 19.5.2015, p. 55). 
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).
13 Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council on the Governance of the Energy Union and Climate Action (OJ L 328, 21.12.2018, p. 1). 
13 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).
14 Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement (OJ L 156, 19.6.2018, p. 26). 
14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).
13 EU legislation provides a framework to ensure the quality of data on past emissions, on projections and of the information on policies and measures. 
13 ELi õigusaktid moodustavad raamistiku, millega tagatakse tekkinud heidet, prognoose, poliitikat ja meetmeid käsitlevate andmete kvaliteet.
Figure 3 below shows how the data is collected, verified and reported. 
Allpool esitatud joonisel 3 näidatakse, kuidas andmeid kogutakse, kontrollitakse ja esitatakse.
In the centre, it shows Commission and European Environment Agency (EEA) responsibilities for the quality of Member States’ estimates, in preparing aggregated EU data and in submitting this information to the UNFCCC. 
Keskel näidatakse komisjoni ja EEA kohustusi liikmesriikide hinnangute kvaliteedi tagamise, ELi koondandmete ettevalmistamise ja selle teabe UNFCCC sekretariaadile esitamise eest.
14 The EEA assists the European Commission (Directorate-General for Climate Action – DG CLIMA) in ensuring the quality of the aggregated EU inventory and projections16. 
14 EEA abistab Euroopa Komisjoni (kliimameetmete peadirektoraat – DG CLIMA) ELi koondatud inventuuriandmete ja prognooside kvaliteedi tagamisel16.
These are based on the information submitted by Member States. 
Need põhinevad liikmesriikide esitatud teabel.
Other experts (such as the Joint Research Centre (JRC) and the European Topic Centre for Air pollution and Climate change Mitigation) support the EEA and the Commission in this work. 
EEA-d ja komisjoni toetavad seejuures teised eksperdid (nagu Teadusuuringute Ühiskeskus ning Euroopa õhusaaste ja kliimamuutuse leevendamise teemakeskus).
In this report we refer to this work as “Commission review” since the Commission remains ultimately responsible for the quality of this data. 
Käesolevas aruandes osutame sellele tööle kui komisjonipoolsele läbivaatamisele, sest kõnealuste andmete kvaliteedi eest vastutab komisjon.
15 Eurostat publishes a separate dataset on emissions generated by EU consumption (called carbon footprint). 
15 Eurostat avaldab eraldi andmestiku ELi tarbimisest põhjustatud heite kohta (CO2-jalajälg).
This dataset derives from the national air emission accounts17, which are in turn based on the greenhouse gas inventories. 
Andmestik põhineb õhku eralduvaid saasteaineid käsitleval riiklikul arvepidamisel17, mis omakorda tugineb kasvuhoonegaaside inventuuriandmetele.
13 16 In accordance with Article 24 of the Monitoring Mechanism Regulation (EU) No 525/2013 and Article 42 of the Governance Regulation (EU) No 2018/1999. 
16 Kooskõlas seiremehhanismi sätestava määruse (EL) nr 525/2013 artikliga 24 ja rakendusmääruse (EL) nr 2018/1999 artikliga 42.
17 See also our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved”. 
17 Vt ka meie eriaruanne nr 16/2019: „Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist saab muuta poliitikakujundajatele kasulikumaks“.
Figure 3 – Responsibilities for inventories, projections, policies and measures 14 o o o Estimate past and future emissions and the effects of the national policies and measures on emissions Submit these estimates to the EU and the UNFCCC Improve the data following recommendations of the EU and UNFCCC review European Commission o Prepare EU scenarios o Proposes new policies and measures to reduce emissions o Estimate the effects of EU policies and measures on emissions and submits this information to the UNFCCC European Commission assisted by the EEA o Review estimates received from Member States and recommend improvements o Compile and check EU aggregated inventories and projections, and submits those to the UNFCCC Member States UNFCCC Secretariat o Reviews the estimates submitted by the Member States and the Commission on past and future emissions and the information on the effects of policies and measures • • o Recommends improvements Preparation and submission of data on past and future emissions and on policies and measures Providing insight into future emission reductions © European Commission, EEA, UNFCCC. 
Joonis 3. Vastutus inventuuriandmete, prognooside, poliitika ja meetmete eest o o o hindavad eelmiste ja eelseisvate aastate heidet ning liikmesriikide poliitika ja meetmete mõju heitele esitavad need hinnangulised andmed ELile ja UNFCCC sekretariaadile parandavad andmeid pärast ELi soovitusi ja UNFCCC kohast läbivaatamist Euroopa Komisjon o koostab ELi stsenaariumid o teeb heite vähendamiseks ettepaneku uue poliitika ja meetmete kohta o hindab ELi poliitika ja meetmete mõju heitele ning esitab selle teabe UNFCCC sekretariaadile Euroopa Komisjon, keda abistab EEA o vaatab läbi liikmesriikidelt saadud hinnangulised andmed ja soovitab parandusi o koostab ELi inventuuriandmete ja prognooside koondnäitajad, kontrollib neid ning esitab need UNFCCC sekretariaadile Liikmesriigid UNFCCC sekretariaat o vaatab läbi liikmesriikide ja komisjoni esitatud hinnangulised andmed eelmiste ja eelseisvate aastate heite kohta ning teabe poliitika ja meetmete mõju kohta • • o soovitab parandusi Andmete ettevalmistamine ja esitamine eelmiste ja eelseisvate aastate heite ning poliitika ja meetmete kohta Teabe esitamine heite vähendamise kohta tulevikus © Euroopa Komisjon, EEA, UNFCCC.
Audit scope and approach 16 Our audit covered the design and functioning of the EU’s reporting and quality assurance framework for data reported since 2015 under the Kyoto protocol and the EU Monitoring Mechanism Regulation. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 16 Oma auditis käsitleme ELi aruandlus-ja kvaliteedi tagamise raamistiku ülesehitust ja toimimist, uurides alates 2015. aastast Kyoto protokolli ja ELi seiremehhanismi määruse kohaselt esitatud andmeid.
17 We carried out this audit because our landscape review on EU action on energy and climate change of 2017 identified inventories of greenhouse gas emissions as an area of potential risk in which limited audit work had taken place. 
17 Tegime auditi, sest leidsime oma 2017. aasta ülevaatearuandes energiat ja kliimamuutusi käsitlevate ELi meetmete kohta, et kasvuhoonegaaside heite inventuurid on potentsiaalse riski valdkond, mida on seni vähe auditeeritud.
We expect our conclusions and recommendations to provide a useful input for the improvement of the Commission review process of greenhouse gas emission data and of the framework for future emission reductions. 
Loodame, et meie järeldused ja soovitused aitavad parandada kasvuhoonegaaside andmete läbivaatamist komisjonis ja heite vähendamist tulevikus käsitlevat raamistikku.
18 Our overall audit question was: 19 To answer our overall audit question, we: (a) assessed the quality checks done on the EU greenhouse gas inventory; (b) examined the additional information on planned reduction of EU greenhouse gas emissions (EU projections and reference scenario, long-term strategies, quantification of the effects of EU policies and measures). 
18 Üldine auditiküsimus oli järgmine: 19 Üldisele auditiküsimusele vastamiseks tegime järgmist: a) hindasime ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kvaliteedi kontrolli; b) uurisime lisateavet ELi kasvuhoonegaaside heite kavandatava vähendamise kohta (ELi prognoosid ja võrdlusstsenaarium, pikaajalised strateegiad, ELi poliitika ja meetmete mõju kvantifitseerimine).
We did not directly check the information and estimates produced by Member State authorities. 
Me ei kontrollinud otseselt liikmesriikide ametiasutuste loodud teavet ega hinnangulisi andmeid.
20 We checked the functioning of the EU quality assurance process for inventories, projections, policies and measures put in place by the Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules, through a sample of six Member States. 
20 Uurisime kuuest liikmesriigist koosneva valimi põhjal ELi kvaliteedi tagamise protsessi toimimist seiremehhanismi määruse ja selle rakenduseeskirjadega kehtestatud inventuuriandmete, prognooside, poliitika ja meetmete puhul.
The main criteria for selection were the annual emissions in 2016 and the number of UNFCCC recommendations from the 2015-2017 annual reviews of the national inventories. 
Peamised valikukriteeriumid olid 2016. aasta heide ja riiklike inventuuriandmete 2015.– 2017. aasta läbivaatamisel UNFCCC sekretariaadi esitatud soovituste arv.
The Member States in the sample were Czechia, Germany, France, Italy, Poland and Romania. 
Valimisse kuulusid järgnevad liikmesriigid: Itaalia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa ja Tšehhi.
They produced 56 % of EU emissions in 2016. 
Need riigid tekitasid 2016. aastal 56% ELi heitest.
15 17 18 2 3 
21 Kogusime ja analüüsisime auditi tõendusmaterjali järgmiselt: a) vaatasime läbi komisjoni kvaliteedikontrolli ja -tagamise dokumendid (juhendid, kontrollnimekirjad, leidude ja soovituste andmebaasid, kas komisjon kontrollib nõuetekohaselt ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmeid ja teavet heite vähendamise kohta tulevikus? läbivaatamiste aruanded), mis vastasid 2015.–2018. aasta riiklike ja ELi koondatud inventuuriandmete läbivaatamistele ning iga kahe aasta järel toimuvatele riiklike prognooside, poliitika ja meetmete läbivaatamistele; b) vaatasime läbi ELi 2013. ja 2016. aasta võrdlusstsenaariumi (prognoosid, mille alusel määratleti ELi leevenduspoliitika ja -meetmed ELi 2020. ja 2030. aasta eesmärkide täitmiseks) ja auditeeritud ajavahemikul (st 2015. ja 2017. aastal) UNFCCC sekretariaadile esitatud ELi poliitikat ja meetmeid käsitlevad dokumendid (toetavad uuringud, mõjuhindamised ja -hinnangud ning nende kvaliteedi tagamist käsitlev dokumentatsioon); c) vestlesime kliimameetmete peadirektoraadi, Teadusuuringute Ühiskeskuse, Euroopa Keskkonnaameti ja Eurostati töötajatega, et hankida teavet ELi heidet, prognoose, poliitikat ja meetmeid käsitlevate andmete haldamise kohta, ning analüüsisime seda teavet; d) analüüsisime valimisse kuulunud kuuele liikmesriigile saadetud küsimustikule antud vastuseid, et hankida lisateavet riiklike kasvuhoonegaaside inventuuriandmete, prognooside, poliitika ja meetmete kvaliteedi ning nende parandamise kohta; e) vestlesime sidusrühmade18 ja kolme liikmesriigi esindajatega; kolm liikmesriiki valisime heade tavade alusel, mis tuvastasime küsimustikus antud vastuste alusel (Poola, Prantsusmaa ja Tšehhi).
We sought to obtain information on the Commission reviews of the national and aggregated EU inventories, policies and measures, and on using infrastructures and modelling tools for the in situ and satellite monitoring of the greenhouse gases and of their flows. 
Püüdsime hankida teavet riiklike ja ELi koondatud inventuuriandmete, poliitika ja meetmete komisjonipoolse läbivaatamise kohta ning taristu ja modelleerimisvahendite kasutamise kohta kasvuhoonegaaside ja nende voogude kohapealseks ja kaugseireks.
16 18 The UNFCCC Secretariat, the World Meteorological Organisation (WMO) and the Integrated Carbon Observation System (ICOS), an EU-wide project funded by the 7th Framework Programme for Research. 
18 UNFCCC sekretariaat, Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ja Ühtne Süsinikuseiresüsteem (ICOS), mis on teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist rahastatav ELi-ülene projekt.
Observations The Commission checks and reports EU emission data appropriately 22 We assessed the extent to which the range of emission data reported by the EU meets international requirements. 
Tähelepanekud Komisjon kontrollib ja edastab ELi heiteandmeid nõuetekohaselt 22 Hindasime, mil määral vastab ELi esitatud heiteandmete ulatus rahvusvahelistele nõuetele.
We also examined the operation and results of the quality review of the EU and Member States’ inventories, and assessed whether the EU inventory had improved over time. 
Samuti uurisime, kuidas toimib ELi ja liikmesriikide inventuuriandmete kvaliteedi läbivaatamine ja mis on selle tulemused, ning hindasime, kas ELi inventuuriandmeid on aja jooksul täiustatud.
EU reports meet and exceed international requirements 23 The Kyoto Protocol requires the EU and each of its Member States to reduce their emissions of the seven main greenhouse gases by 20 % by 2020: carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs), sulphur hexafluoride (SF6), and nitrogen trifluoride (NF3). 
ELi aruanded vastavad rahvusvahelistele nõuetele ja ületavad neid 23 Kyoto protokollis nõutakse, et EL ja iga selle liikmesriik vähendaks 2020. aastaks 20% võrra seitsme järgmise peamise kasvuhoonegaasi heidet: süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6) ja lämmastiktrifluoriid (NF3).
The full range of gases and agreements is detailed in Figure C and Figure D of the Annex. The IPCC guidelines specify methods for estimating the emissions and removals of these gases, originating from sources and sinks that must be considered under the Kyoto Protocol: Energy, Industrial Processes and Product Use, Agriculture, LULUCF and Waste. 
Gaaside ja lepingute täielik loetelu on esitatud lisa joonisel C ja joonisel D. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunistes on täpsustatud gaaside heite ja neeldumise hindamise meetodid ning heiteallikad ja sidujad, mida tuleb Kyoto protokolli alusel arvesse võtta: energia, tööstusprotsessid ja toodete kasutamine, põllumajandus, LULUCF ja jäätmed.
We found that the EU and the Member States complied with these requirements. 
Leidsime, et EL ja liikmesriigid täitsid neid nõudeid.
24 The EU and the Member States’ inventories are also required to include gases, sources and sinks which are not covered by the Kyoto Protocol emissions reduction commitments, but which fall under the UNFCCC reporting rules. 
24 ELi ja liikmesriikide inventuuriandmetes tuleb esitada ka gaasid, heiteallikad ja sidujad, mida Kyoto protokolli heite vähendamise kohustused ei hõlma, kuid mis kuuluvad UNFCCC aruandluseeskirjadesse.
These gases, sources and sinks are reported as “memorandum items”. 
Neid gaase, allikaid ja neeldajaid kajastatakse nn memokirjetena.
They concern emissions from international shipping, international aviation, and biomass for energy use. 
Tegemist on rahvusvahelises meresõidus, rahvusvahelises lennunduses ja energiatootmises biomassi kasutamisel tekkiva heitega.
The aggregated EU inventory includes data on emissions for all of these memorandum items, in accordance with the UNFCCC reporting rules. 
ELi koondatud inventuuriandmetes esitatakse kõigi nende memokirjetega seotud heiteandmed kooskõlas UNFCCC aruandluseeskirjadega.
25 The EU Monitoring Mechanism Regulation (see paragraph 11) establishes reporting rules beyond those set out in international agreements. 
25 ELi seiremehhanismi määruses (vt punkt 11) kehtestati aruandluseeskirjad, mis on rangemad rahvusvahelistes lepingutes sätestatust.
The Regulation requires the Commission to report on black carbon (soot) emissions19 and the non-CO2 19 Fine particulate matter which has both a cooling and a warming effect on the atmosphere. 17 
Määruses nõutakse, et komisjon annaks aru musta süsiniku (tahma) heite19 ja ELi tsiviillennunduse põhjustatava muu 19 Peened tahked osakesed, millel on atmosfäärile nii jahutav kui ka soojendav mõju.
impacts of EU civil aviation on climate20. 
kui CO2 heite mõju kohta kliimale20.
The Commission publishes an EU aggregate for black carbon on the basis of data provided by the Member States. 
Liikmesriikide edastatud andmete põhjal avaldab komisjon ELi musta süsiniku koondandmed.
The Commission also reports on the non-CO2 impacts of aviation21. 
Komisjon annab ka aru ELi tsiviillennunduse põhjustatava muu kui CO2 heite mõju kohta21.
According to the 2019 European Aviation Environmental Report, the non-CO2 impacts of aviation exceed the CO2 impacts. 
Euroopa lennunduse 2019. aasta keskkonnaaruande kohaselt ületab lennunduse muu kui CO2heite mõju sektori CO2heite mõju.
However, the scientific data currently available on such impacts is insufficient to quantify them precisely22. 
Sellise mõju kohta saada olevatest teaduslikest andmetest ei piisa aga mõju kvantifitseerimiseks22.
26 The Commission also prepares data on emissions generated by the consumption of goods and services within the EU (including imports, but excluding exports). 
26 Komisjon valmistab ette ka andmed ELis kaupade ja teenuste tarbimisel tekkiva heite kohta (sh import, kuid mitte eksport).
This information, called carbon footprint, allows for a complementary understanding of the economic drivers of air emissions, and in particular, of the EU impact on global emissions. 
See teave, mida nimetatakse CO2-jalajäljeks, võimaldab paremini mõista õhku eralduvate saasteainete majanduslikke ajendeid ja eelkõige ELi mõju ülemaailmsele heitele.
It can encourage new approaches in policy-making and contribute to defining indicators of sustainable production and consumption23. 
See võib innustada looma uusi lähenemisviise poliitikakujundamises ja aidata määratleda kestliku tootmise ja tarbimise näitajaid23.
27 Eurostat has estimated the EU carbon footprint to be 7.2 tonnes of CO2 per person (2017). 
27 Eurostati hinnangul on ELi CO2-jalajälg 7,2 tonni CO2 elaniku kohta (2017).
However, the underlying calculation for the carbon footprint is complex24. 
CO2-jalajälje arvutamise metoodika on aga keeruline24.
The Commission and EEA quality review of the reported emissions is satisfactory 28 The Commission and EEA quality review process of national greenhouse gas inventories focuses on categories of emissions which, if over-or underestimated, could have a significant effect on Member States’ inventories and on the aggregated EU inventory. 
Komisjoni ja EEA tehtav heitearuandluse kvaliteedi läbivaatamine on rahuldav 28 Komisjon ja EEA keskenduvad riiklike kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kvaliteedi läbivaatamisel sellistele heitekategooriatele, millel võiks olla tegelikust suurema või väiksema näitaja korral märkimisväärne mõju nii liikmesriikide kui ka ELi koondatud inventuuriandmetele.
The review process focuses on the quality criteria defined by the UNFCCC guidelines: transparency, completeness, consistency, comparability and accuracy. 
Läbivaatamisel keskendutakse UNFCCC suunistes määratletud kvaliteedikriteeriumidele: läbipaistvus, terviklikkus, järjepidevus, võrreldavus ja täpsus.
The review is complemented by the follow-up of previous Commission and UNFCCC recommendations. 
Läbivaatamist täiendatakse komisjoni ja UNFCCC varasemate soovituste järelevalvega.
The UNFCCC also reviews the estimates submitted by the Member States and the Commission (see Figure 3). 
UNFCCC sekretariaat vaatab läbi ka liikmesriikide ja komisjoni esitatud hinnangulised andmed (vt joonis 3).
20 Such as aerosols and cloud formation, with an indirect warming effect on the atmosphere. 
20 Näiteks aerosoolid ja pilvede moodustumine, millel on atmosfäärile kaudne soojendav mõju.
21 Report COM/2018/716 from the Commission to the European Parliament and the Council “EU and the Paris Climate Agreement: Taking stock of progress at Katowice COP”. 
21 Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „EL ja Pariisi kliimakokkulepe: ülevaade saavutatud tulemustest“.
22 The European Aviation Environmental Report of 2019. https://www.easa.europa.eu/eaer/. 
22 Euroopa lennunduse 2019. aasta keskkonnaaruanne. https://www.easa.europa.eu/eaer/.
23 EEA technical report No 20/2013: “European Union CO2 emissions: different accounting perspectives”. 
23 EEA tehniline aruanne nr 20/2013 „European Union CO2 emissions: different accounting perspectives“ (Euroopa Liidu CO2 heide: erinevad arvestusperspektiivid).
24 See also Box 3 in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved”. 18 
24 Vt ka meie eriaruande nr 16/2019 („Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist saab muuta poliitikakujundajatele kasulikumaks“) 3. selgitus.
29 The review process consists of automated and manual checks. 
29 Läbivaatamine koosneb automatiseeritud ja manuaalsest kontrollist.
Automated checks identify missing data and potential discrepancies in emissions, emission factors and trends. 
Automatiseeritud kontrolli käigus tuvastatakse heite, heitekoefitsientide ja suundumuste puuduvad andmed ja võimalikud lahknevused.
Expert reviewers perform manual checks, judging whether the findings of the automated checks are real issues or not, and whether the data and methods are plausible, i.e. not leading to over-or underestimations of emissions. 
Ekspertidest läbivaatajad viivad läbi manuaalset kontrolli, hinnates, kas automatiseeritud kontrolliga saadud leiud on ka tegelikult probleemid ning kas andmed ja meetodid on mõistlikud ehk ei too kaasa tegelikest suuremaid ega väiksemaid heitenäitajaid.
The reviewers work in teams, and the findings of a reviewer are always corroborated by a second reviewer. 
Läbivaatajad töötavad rühmades ja ühe läbivaataja leiud peab alati kinnitama teine läbivaataja.