natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following an initial contract of the value of Ű2 million, DG ECHO provided Ű10 million to train Syrian medical personnel (doctors and nurses) so that they could work within the Turkish health system from March 2017 to March 2018. 
Pärast esialgset 2 miljoni eurost lepingut tagas ECHO 10 miljonit eurot Süüria meditsiinipersonali (arstide ja õdede) väljaõppeks alates 2017. aasta märtsist kuni 2018. aasta märtsini, et nad saaksid töötada Türgi tervishoiusüsteemis.
After this date, the training activities continued thanks to an additional Ű11.5 million in funding channelled through EUTF Madad. 
Pärast seda kuupäeva jätkus väljaõpe tänu täiendavale 11,5 miljonile eurole, mis saadi EUTF Madadi kaudu.
Once trained, these people were assigned to a migrant health centre. 
Väljaõppe saanud inimesed määrati tööle mõnda rändajate tervisekeskusesse.
Their salaries were then paid by the Ministry of Health using funding received from the Ű300 million direct grant under the IPA special measure. 
Neile maksis palka tervishoiuministeerium, kasutades ühinemiseelse abi rahastamisvahendi erimeetme raames saadud 300 miljoni euro suurust otsetoetust.
Project 1, the Emergency Social Safety Net (ESSN, see Box 1), was designed in 2016 to build on existing national capacities with the objective of ensuring its sustainability through the integration of the refugees supported by the ESSN into the national social protection schemes. 
Projekt nr 1 – hädaolukorra sotsiaalkindlustusvõrk (ESSN, vt 1. selgitus) – loodi 2016. aastal, et suurendada Türgi võimekust ja tagada riigi jätkusuutlikkus ESSNi kaudu toetatavate pagulaste riiklikesse sotsiaalkaitsesüsteemidesse integreerimise kaudu.
The CommissionŐs guidelines on cash transfers29 state that cash assistance, especially in a protracted crisis, should be provided with the intention that Ôlonger-term development efforts or government interventions [should take] over as soon as possible.Ő At the time of the audit, there was no clear exit strategy in place to set out who would take over responsibility for the ESSN after EU funding ended; and discussions were ongoing. 
25 Komisjoni suunistes rahaliste toetuste kohta29 on öeldud, et eelkõige pikaleveninud kriisi puhul tuleks rahalist abi anda eesmärgiga, et see tuleks võimalikult ruttu asendada pikemaajalise arenguabi ja vastuvõtva riigi valitsuse meetmetega. Auditi ajal puudus selge väljumisstrateegia, kus oleks sätestatud, kes võtab pärast ELi rahastuse lõppu ESSNi eest vastutuse üle, ning arutelud alles käisid.
Although it was embedded in the national protection system, the ESSN was still totally dependent on EU funding. 
Ehkki ESSN oli integreeritud riiklikku sotsiaalkaitsesüsteemi, sõltus see ikka veel täielikult ELi rahastusest.
25 The extension of this project in 2018 gave the Commission more time to negotiate an exit strategy. 
Projekti pikendamine 2018. aastal andis komisjonile rohkem aega väljumisstrateegia arutamiseks.
Nevertheless, a successful handover is ultimately dependent on the Turkish authoritiesŐ willingness to take over the project and to allocate sufficient resources to fund it. 30 31 
Siiski sõltub vastutuse edukas üleandmine Türgi ametiasutuste tahtest projekt üle võtta ja eraldada selle rahastamiseks piisavad vahendid.
There is potential to improve the efficiency of projects The CommissionŐs assessment of the reasonableness of costs has weaknesses In the Humanitarian Implementation Plans 2016 and 2017 for Turkey, the Commission stated that supported actions should have an Ôoverarching emphasis on cost efficiency and effectivenessŐ. 
Projektide tõhusust oleks võimalik suurendada Kulude põhjendatust käsitlevas komisjonipoolses hindamises on puudusi Türgi jaoks koostatud humanitaarabi 2016. ja 2017. aasta rakenduskavades nägi komisjon ette, et toetatavate meetmete puhul peaks olema põhirõhk kulutõhususel ja tulemuslikkusel.
We found that the Commission did not consistently and comprehensively assess the reasonableness of the budgeted costs when reviewing project proposals. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei hinnanud projektiettepanekuid läbi vaadates järjepidevalt ja põhjalikult eelarvestatud kulude põhjendatust.
In particular: (a) the ratio of administrative costs to operational costs was not appropriately assessed in five out of ten projects; (b) in four out of ten projects, there was no calculation of the cost per beneficiary. 
Eelkõige: a) kümnest projektist viie puhul ei hinnatud nõuetekohaselt haldus-ja tegevuskulude suhet; b) kümnest projektist nelja puhul ei arvutatud kulu toetusesaaja kohta.
When the cost per beneficiary was calculated, it did not always lead to an assessment of whether the ratio obtained was reasonable. 
Kui arvutati kulu toetusesaaja kohta, ei hinnatud alati, kas saadud suhe oli põhjendatud.
We acknowledge that the different environments in which the Commission works when providing humanitarian assistance can make the use of standard costs or quantitative benchmarks difficult. 
Kontrollikoda mõistab, et erinevad keskkonnad, kus komisjon humanitaarabi andes tegutseb, võivad muuta standardkulude või kvantitatiivsete vahe-eesmärkide kasutamise keeruliseks.
Nevertheless, we consider that these tools could indeed be used, particularly for consecutive projects implemented by the same partners. 
Siiski on kontrollikoda seisukohal, et neid näitajaid saaks sellegipoolest kasutada, eriti samade partnerite elluviidavate järjestikuste projektide puhul.
For the five audited projects in this situation, the Commission did not carry out a thorough comparison between projects. 
Selles olukorras olnud viie auditeeritud projekti puhul ei võrrelnud komisjon projekte põhjalikult.
26 For humanitarian projects implemented by UN partners, the Commission did not have a complete overview of the costs associated with subcontracting to (local) implementing partners. 
ÜRO partnerite elluviidud humanitaarabiprojektide puhul puudus komisjonil täielik ülevaade (kohalike) rakenduspartnerite allhangetega seotud kuludest.
Without this overview, the Commission cannot comprehensively assess the reasonableness of costs. 
Ilma sellise ülevaateta ei saa komisjon kulude põhjendatust põhjalikult hinnata.
The ESSN has a high efficiency ratio but it could be more efficient Cash-based assistance allows for a better assessment of cost-efficiency as the level of aid that reached the final beneficiaries is easier to establish. 
ESSNi kulutõhususe suhe on üsna hea, aga projekt võiks siiski olla veelgi tõhusam Rahaliste toetuste puhul on võimalik kulutõhusust paremini hinnata, kuna lõplike toetusesaajateni jõudva abi taset on hõlpsam kindlaks teha.
The cost-efficiency of the project is measured by comparing the amount directly received by the beneficiaries to other costs of the action (Ôefficiency ratioŐ). 
Projekti kulutõhusust hinnatakse, võrreldes vahetult toetusesaajateni jõudvat summat meetme muude kuludega (kulutõhususe suhe).
For the ESSN (see Box 1), the Commission had set up in 2016 an initial target efficiency ratio of 85:1532. This target ratio was increased to 87.5:12.5 in 2018. 
ESSNi puhul (vt 1. selgitus) oli komisjon 2016. aastal kehtestanud esialgse eesmärgi, et projekti kulutõhususe suhe peaks olema 85:1532 2018. aastal seati eesmärgiks suurem suhtarv: 87,5:12,5.
We benchmarked this ratio against other Commission-funded basic needs projects in the region and found that, on average, these projects showed an efficiency ratio of 79:2133. 
Kontrollikoda võrdles seda suhtarvu teiste komisjoni rahastatavate esmavajaduste projektidega kõnealuses piirkonnas ja leidis, et keskmiselt oli nende projektide kulutõhususe suhe 79:2133.
27 Box 5 - Examples of insufficient assessment of the reasonableness of costs The Commission neither analysed nor referred to the reasonableness of costs for project 4. 
27 5. selgitus. Näited kulude põhjendatuse ebapiisava hindamise kohta Projekti nr 4 puhul ei analüüsinud komisjon kulude põhjendatust ega viidanud sellele.
For project 10, the Commission assessed the ratio of administrative costs to operational costs as acceptable. 
Projekti nr 10 puhul oli haldus-ja tegevuskulude suhe komisjoni hinnangul vastuvõetav.
However, the Commission did not document the underlying analysis supporting the assessment made. 
Komisjon ei dokumenteerinud aga hinnangu aluseks olevat analüüsi.
Project 5 was a follow-up project from two previous grants implemented by the same INGO. 
Projekt nr 5 oli sama rahvusvahelise vabaühenduse kasutatud kahe eelmise toetusega seotud järelprojekt.
It initially aimed at providing several health services in Turkey, such as lifesaving health, physical rehabilitation, mental health, gender-based violence and protection. 
Algselt oli selle eesmärk Türgis mitmete tervishoiuteenuste pakkumine, mis olid seotud esmaabi, füüsilise taastusravi, vaimse tervise, soolise vägivalla ja kaitsega.
The Commission calculated that the cost per beneficiary was Ű19.50 compared with Ű10.88 and Ű105.11 for the two previous grants. 
Komisjoni arvutuste kohaselt oli kulu abisaaja kohta 19,50 eurot, eelmise kahe toetuse puhul aga vastavalt 10,88 eurot ja 105,11 eurot.
Even if some activities were not identical, the analysis was not sufficiently documented to identify the reasons for this difference, or to determine whether it was reasonable. 
Isegi siis, kui osa tegevustest ei olnud ühesugused, ei dokumenteeritud ühtki analüüsi piisavalt selle erinevuse põhjuste või põhjendatuse väljaselgitamiseks.
32 33 
32 33
These Foundations receive the applications from refugees to join the ESSN, assess their eligibility and conduct household visits, acting through around 1 000 offices in Turkey. 
Need sihtasutused võtavad vastu pagulaste taotlusi ESSNiga liitumiseks, hindavad nende abikõlblikkust ja teevad koduvisiite. Türgis on neil umbes 1000 esindust.
We also identified the following potential efficiency gains for the ESSN. (a) This project is implemented by a UN organisation that can claim up to 7 % of the total direct project costs to compensate for indirect costs incurred, e.g. management and administration costs incurred at the headquarters level. 
Kontrollikoda selgitas välja ka järgmised võimalused ESSNi tõhususe suurendamiseks: a) projekti viib ellu ÜRO organisatsioon, mis saab kantud kaudsete kulude kompenseerimiseks esitada nõude projekti otsestest kogukuludest kuni 7% hüvitamiseks (nt peakorterite tasandi juhtimis-ja halduskulud).
We found that this percentage, although in accordance with the Financial and Administrative Framework Agreement34 between the Commission and the UN, is normally applicable to projects that have a much lower budget. 
Kontrollikoda leidis, et ehkki see määr on kooskõlas komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants-ja haldusraamistiku kokkuleppega,34 on see tavaliselt rakendatav palju väiksema eelarvega projektide puhul.
Because of the large scale of this project35, the budgeted indirect costs for the two phases was Ű64 million36. 
Selle projekti suurest mastaabist35 tingituna olid kahe etapi kaudsed kulud eelarve kohaselt 64 miljonit eurot36.
Despite the size of this amount, no supporting evidence was provided to demonstrate that this cost was reasonable and had been kept to the absolute minimum37. 
Olenemata summa suurusest ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et see summa on põhjendatud ja viidud absoluutse miinimumini37.
Instead, it was set to the upper limit. (b) The funding of the ESSN is transferred from the UN implementing partner to the bank through a local implementing partner. 
Selle asemel küsiti ülempiiri lähedast summat; b) ÜRO rakenduspartner kannab ESSNi rahalised vahendid kohaliku rakenduspartneri kaudu panka üle.
For the transfer of the funds, the local implementing partner receives a Ôcash transfer feeŐ, amounting to Ű8.9 million (calculated on the basis of 1 % of the total transfers to be made). 
Raha ülekandmiseks saab kohalik rakenduspartner ülekandetasu 8,9 miljonit eurot (1% kõigist tehtavatest ülekannetest).
Considering that funds could be transferred directly to the bank without channelling them through the local Article 19.4 of the general conditions of the Financial and Administrative Framework Agreement. 
Samuti nõuab kohalik rakenduspartner kaudsete kulude hüvitamiseks veel 7% tasu; Finants-ja haldusraamistiku kokkuleppe üldtingimuste artikkel 19.4.
Projects funded by ECHO have an average budget of Ű9 million under the Facility and Ű2 million worldwide. 
ECHO rahastatavate projektide keskmine eelarve on pagulasrahastu raames 9 miljonit eurot ja kogu maailmas 2 miljonit eurot.
The percentage of indirect costs was 7 % under the first phase of the ESSN and 6.5 % under the second phase. 
Kaudsete kulude määr oli ESSNi esimeses etapis 7% ja teises etapis 6,5%.
This was a requirement under the technical annex of the Humanitarian Implementation Plan 2016 which mentioned ÔThe ESSN will, at a minimum, include the following distinctive features: (...) Overhead costs should be kept to an absolute minimum and duly justified.Ő 28 34 35 36 37 
See nõue kehtestati 2016. aasta humanitaarabi rakenduskava tehnilises lisas, kus oli öeldud, et ESSNil peavad olema vähemalt järgmised erijooned: üldkulud viiakse absoluutse miinimumini ja need peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud. 28 34 35 36 37
Furthermore, the local implementing partner charges a further 7 % flat rate for indirect costs. (c) The level of pre-financing paid is not appropriate. 
c) eelmaksete määr ei ole asjakohane.
In accordance with the legal framework governing the partnership between the EU and the UN, the Commission must pay pre-financing of 80 % of the total contracted amount before projects start. 
ELi ja ÜRO partnerlust reguleeriva õigusraamistiku kohaselt peab komisjon maksma enne projektide algust eelmaksetena 80% kogu lepingusummast.
We found that this level of pre-financing is not adapted to the specific spending patterns of both of the audited cash-assistance projects (the ESSN and the CCTE). 
Kontrollikoda leidis, et seda eelmaksete määra ei kohandata kummagi auditeeritud rahaliste toetuste projekti (ESSN ja tingimuslike haridustoetuste süsteemi (CCTE)) konkreetse kulustruktuuri järgi.
For example, under the ESSN, Ű278 million for phase 1 and Ű520 million for phase 2 were paid upfront to the implementing partner. 
Näiteks tehti ESSNi rakenduspartnerile ettemaksed projekti 1. etapis 278 miljonit eurot ja 2. etapis 520 miljonit eurot.
However, the funds were to be disbursed on a linear basis over 16 and 13 months respectively. 
Neid rahalisi vahendeid aga tuli eraldada jooksvalt vastavalt 16 ja 13 kuu jooksul.
Under the CCTE phase 2, the Commission paid a Ű40 million advance in December 2017, whereas the first payment round is expected at the end of September 2018. 
CCTE 2. etapis tegi komisjon 2017. aasta detsembris ettemakse 40 miljonit eurot, samas kui esimene maksete tsükkel peaks eeldatavalt lõppema 2018. aasta septembri lõpus.
The eventual interest generated on the advance payments is kept by the implementing partners and is not reinvested in the ESSN or the CCTE. 
Ettemaksetelt kogunev intress jääb rakenduspartneritele ja seda ei reinvesteerita ESSNi ega CCTEsse.
Implementation delays undermined the efficiency of most audited projects Timeliness is an important aspect of efficiency. 
Enamiku projektide tõhusust vähendasid viivitused nende elluviimisel Tõhususe oluline aspekt on õigeaegsus.
It can also have an impact on cost efficiency because when a project is delayed, administrative costs such as rents and salaries may still have to be paid, which could lead to less funding being available for the final beneficiaries. 
See võib mõjutada ka kulutõhusust, sest kui projektis tekivad viivitused, tuleb võib-olla ikka maksta halduskulusid, nt renti ja palkasid, mistõttu võib lõplikele toetusesaajatele jääda vähem rahalisi vahendeid.
Nine out of ten audited projects were delayed and had to be extended, on average by 60 %38. 
Kümnest auditeeritud projektist üheksa puhul esines viivitusi ja nende kestust tuli pikendada keskmiselt 60%38.
In one case, the initial budget was revised upwards and in three cases, the budget was reduced because some of the planned activities could not be implemented (see Annex III A). 
Ühel juhul vaadati eelarve üle ja suurendati seda, kolmel juhul aga eelarvet vähendati, kuna mõnda kavandatud tegevust ei saanud ellu viia (vt III A lisa).
We identified several reasons for these delays. 
Kontrollikoda leidis nendele viivitustele mitmeid põhjuseid.
In five cases, the delays were mainly caused by technical and administrative constraints associated with the projects, such as the unavailability of the necessary technical equipment or of experienced staff to implement the 29 38 On average, projects were initially planned for 12 months and were extended by 7 months. 
Viiel juhul tekkisid viivitused peamiselt projektidega seotud tehniliste ja halduslike piirangute tõttu, nt polnud vajalik tehniline varustus saadaval või puudus kogenud personal, kes projekte ellu viiks.
projects. In one case, the Commission granted an extension to allow a better transfer of activities to the national system. 
Ühel juhul pikendas komisjon projekti tähtaega, et tegevused saaks riiklikku süsteemi paremini üle viia.
In three cases, constraints linked to the legal and regulatory framework imposed by the Turkish authorities on NGOs impeded the timely implementation of the projects39. 
Kolmel juhul takistasid projektide õigeaegset elluviimist õigus-ja reguleeriva raamistikuga seotud piirangud, mille Türgi ametiasutused vabaühendustele kehtestasid39.
Consequently, EU projects implemented by INGOs, which had been working in Turkey until that date, experienced significant delays or reductions in the scope of their activities. 
selle kuupäevani Türgis tegutsenud rahvusvaheliste vabaühenduste elluviidavate ELi projektide puhul olulisi viivitusi või vähenes märgatavalt nende tegevuse ulatus.
Where appropriate, the Commission provided a flexible response by granting contract extensions and in some cases by revising the initial targets set. 
Võimaluse korral oli komisjon paindlik ja pikendas lepinguid ning mõnel juhul vaatas läbi algselt seatud eesmärgid.
The Commission also faced difficulties in obtaining the Turkish authoritiesŐ approval for the involvement of INGOs at funding stage. 
Komisjonil oli ka raske saada Türgi ametiasutuste heakskiitu rahvusvaheliste vabaühenduste kaasamisele rahastamisetapis.
For instance, the MoFSP did not agree to authorise INGOs to carry out certain key protection activities, namely case management and household visits. 
Näiteks ei nõustunud Türgi pere-ja sotsiaalpoliitika ministeerium andma rahvusvahelistele vabaühendustele luba viia ellu teatud olulisi kaitsetegevusi, nimelt tegeleda juhtumite haldamisega ja teha koduvisiite.
The Commission had to cancel four projects with a total budget of Ű14 million even though they were considered relevant for funding to address the pressing need for protection of the refugee population. 
Komisjon pidi tühistama neli projekti kogueelarvega 14 miljonit eurot, ehkki neid peeti rahastamiskõlblikuks ja asjakohaseks, tegelemaks pakilise vajadusega pagulasi kaitsta.
Box 6 presents examples of delays and difficulties faced by projects. 
6. selgituses on toodud näiteid projektide elluviimisel tekkinud viivituste ja probleemide kohta.
30 Box 6 Đ Examples of delays and difficulties faced by projects Project 2 Đ Providing protection and durable solutions to refugees and asylum seekers in Turkey A key activity under project 2 was to assist the Turkish Directorate General of Migration Management (DGMM) with the verification, update and correction of the registration data of 2.7 million Syrian refugees. 
30 6. selgitus. Näited projektide elluviimisel tekkinud viivituste ja probleemide kohta Projekt nr 2 – kaitse ja kestvate lahenduste pakkumine pagulastele ja varjupaigataotlejatele Türgis Projekti nr 2 üks põhitegevusi oli aidata Türgi rändehalduse peadirektoraadil kontrollida, ajakohastada ja parandada 2,7 miljoni Süüria pagulase registreerimisandmeid.
This project was implemented by a UN Agency. 
Projekti viis ellu üks ÜRO asutus.
The start of the verification exercise was delayed by seven months. 
Kontrollimise algus lükkus seitse kuud edasi.
The main reasons for the delays were the consequences of the July 2016 attempted coup, which led to internal changes within government institutions following the suspension of senior officials in the DGMM and additional security constraints. 
Viivituste peamised põhjused olid 2016. aasta riigipöördekatse tagajärjed, sh rändehalduse peadirektoraadi vanemametnike ametist kõrvaldamisele järgnenud asutusesisesed muutused valitsusasutustes ja täiendavad julgeolekuga seotud piirangud.
In addition, the timing set at the design phase of the project had been overambitious considering the technical, capacity and administrative constraints, which existed at field level. 
Lisaks oli projekti väljatöötamise etapis kehtestatud ajakava liiga ambitsioonikas, pidades silmas kohapeal esinenud tehnilisi, suutlikkusalaseid ja halduslikke piiranguid.
31 instance, the project initially suffered from a lack of experienced staff in the verification centres, problems with the performance of the DGMM database and internet connectivity issues. 
Näiteks polnud kontrollimiskeskustes esialgu kogemustega töötajaid, samuti oli probleeme rändehalduse peadirektoraadi andmebaasi toimimise ja internetiühendusega.
Project 8 - Mitigating risks of key protection concerns of refugee population The audited project is aimed at improving the protection of vulnerable refugees through case management, individual protection assistance and the provision of information and legal assistance. 
Projekt nr 8 – pagulaste kaitsega seotud peamiste probleemide riski leevendamine Auditeeritud projekti eesmärk oli parandada haavatavate pagulaste kaitset juhtumite käsitlemise, individuaalse kaitse ning teabe ja õigusabi andmise kaudu.
It was launched in 2017 and is a continuation of a previous project already funded by the Commission and implemented by the same INGO since 2015. 
Projekt käivitati 2017. aastal ja see on jätk eelmisele projektile, mida rahastas samuti komisjon ja viis alates 2015. aastast ellu sama
From the beginning, the implementing partners faced difficulties in obtaining authorisations from the Turkish authorities to operate in the initially planned locations (Gaziantep, Ankara and Sanliurfa) and in obtaining the cooperation permits necessary to work with local NGOs. 
Algusest peale oli rakenduspartneritel raske saada Türgi ametiasutustelt luba algselt kavandatud asukohtades (Gaziantep, Ankara ja Sanliurfa) tegutsemiseks ning hankida koostööluba, mida oli vaja kohalike vabaühendustega koostöö tegemiseks.
Consequently, the project was extended from 13 to 22 months, its activities were restructured and its budget was reduced by 20 %, as the implementing partner was unable to operate in Ankara. 
Selle tõttu pikendati projekti kestust 13 kuult 22 kuuni, selle tegevused korraldati ümber ja eelarvet vähendati 20%, kuna rakenduspartner ei saanud Ankaras tegutseda.
Project 10 - Support to most vulnerable refugee women and girls The aim of the project was to provide enhanced access to safe spaces and specialised services for women and girls by establishing and running dedicated centres. 
Projekt nr 10 – kõige haavatamate naissoost pagulaste kaitse Projekti eesmärk oli tagada naistele ja tüdrukutele parem juurdepääs turvaaladele ja spetsialiseeritud teenustele, luues selleks spetsiaalsed keskused ja neid töös hoides.
A local implementing partner in charge of 6 of the 20 ECHO funded centres was closed down by a governmental executive order. 
Kohalik rakenduspartner, kes haldas ECHO rahastatavast 20 keskusest kuut, pidi valitsuse määruse tõttu tegevuse lõpetama.
The UN Agency, as the main implementing partner, asked DG ECHO to partially suspend the projectŐs activities for five months, with the aim of transferring the activities to other local partners. 
ÜRO asutus palus peamise rakenduspartnerina ECHO-l projekti tegevus viieks kuuks osaliselt peatada, et anda tegevus üle teistele kohalikele partneritele.
The Commission put in place an appropriate framework for monitoring humanitarian projects. 
Komisjon seadis sisse asjakohase raamistiku humanitaarabiprojektide järelevalveks.