natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glossary 04 Control systems: The set of rules and procedures used to manage an organisation or a spending programme to achieve its objectives. 
Kontrollisüsteemid: organisatsiooni või programmi haldamiseks loodud süsteemid ja menetlused, mis aitavad eesmärke saavutada.
Member State authorities: Member States or their regions designate a managing authority responsible for the planning, implementation and evaluation of the rural development programme and a paying agency, which may undertake some of these tasks and makes the payments to the grant beneficiaries. 
Liikmesriigi ametiasutused: liikmesriigid või nende piirkonnad määravad korraldusasutuse, kes vastutab maaelu arengu programmi kavandamise, rakendamise ja hindamise eest, ning makseasutuse, kes võib mõned nendest ülesannetest üle võtta ning teeb makseid toetusesaajatele.
Programming period: Period covered by the rural development programmes. 
Programmitöö periood: maaelu arengu programmide hõlmatav periood.
This audit concerns the 2007 to 2013 period. 
Audit käsitleb perioodi 2007–2013.
Payments for projects financed in this period may continue until December 2015. 
Selle perioodi raames rahastatud projektidele võib makseid teha kuni detsembrini 2015.
Rural development programmes for the 2014 to 2020 period had not been adopted at the time of this audit. 
Perioodi 2014–2020 maaelu arengu programme ei olnud auditi ajal veel heaks kiidetud.
Project: An investment, service or other activity for which grant finance is sought/obtained. 
Sõnastik 05 Projekt: investeering, teenus või muu tegevus, milleks soovitakse saada rahalist toetust.
Reimbursement of actual costs: Grant based on eligible costs incurred. 
Tegelike kulude hüvitamine: tegelikult kantud kuludel põhinev toetus.
Usually, the beneficiary has to present paid invoices as evidence of this. 
Tavaliselt peab toetusesaaja esitama tõendusmaterjalina makstud arved.
Executive 06 summary I IV This audit concerns the costs of the EU’s rural develop‐ ment policy. 
Kokkuvõte 06 I IV Auditiga kontrolliti ELi maaelu arengu poliitika kulusid.
It focuses on the grants given towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, businesses, local authorities and other organisations in rural areas. 
Audit keskendus toetustele, mis on suunatud põllumajandusettevõtjate, ettevõtete, kohalike omavalitsuste ja muude maapiirkondade organisatsioonide rakendatavatele investeeringutele ja muudele projektidele.
These grants, which make up around half of the 100 billion euro EU expendi‐ ture programmed for the 2007–13 period, are man‐ aged by Member State authorities under Commission supervision. 
Need toetused moodustavad ligi poole perioodiks 2007–2013 kavandatud ELi 100 miljardi euro suurustest kulutustest, ning neid haldavad liikmesriikide ametiasutused komisjoni järelevalve all.
II With such large amounts at stake, the EU and the Member States share an interest in ensuring that the costs of rural development grants are kept under con‐ trol. 
II V Kuna kaalul on nii suured summad, soovivad nii EL kui ka liikmesriigid tagada, et maaelu arengu kulud püsivad kontrolli all.
This is a key element of the ‘sound financial man‐ agement’ required by the EU’s financial regulations, whereby all managers of the EU budget are expected to apply the principle of economy: giving support for the right things at the best price. 
See on oluline osa ELi finantsmäärustes nõutavast usaldusväärsest finantsjuhtimisest, mille puhul kõik ELi eelarve haldajad peavad kohaldama säästlikkuse põhimõtet: eraldama toetust vajalike kulutuste tegemiseks parima hinnaga.
III The Court audits rural development expenditure every year and presents the findings in its annual and spe‐ cial reports. 
III Kontrollikoda auditeerib maaelu arengu kulusid igal aastal ning esitab tähelepanekud oma aastaaruandes ja eriaruannetes.
A recurring finding is that Member State authorities do not sufficiently ensure that the costs approved for rural development grants are reasonable. 
Korduvalt on leitud, et liikmesriikide ametiasutused ei taga piisavalt seda, et maaelu arengu edendamiseks määratud toetuste maksmise kulud oleksid mõistlikud.
The need for improving financial management in this area is clear. 
On selge, et valdkonna finantsjuhtimist tuleb parandada.
This led the Court to examine in detail the risks and the approaches followed by the Commission and Member States to address these risks. 
Sel põhjusel uuris kontrollikoda üksikasjalikult asjaomaseid riske ning komisjoni ja liikmesriikide lähenemisviise nende riskidega tegelemisel.
VThe Commission did not offer guidance or spread good practice at the start of the 2007–13 program‐ ming period: it did not ensure that Member States’ systems were effective before they started approving large volumes of grants. 
Komisjonil puudusid programmitöö perioodi 2007– 2013 alguses suunised ega levitatud ka head tava: komisjon ei kontrollinud enne suuremahuliste toetuste heakskiitmist liikmesriikide süsteemide mõjusust.
By the time it took action, the bulk of the project grants had already been approved. 
Selleks ajaks, kui komisjon meetmeid võtma hakkas, oli suurem osa projektitoetustest juba heaks kiidetud.
But since 2012 the Commission has adopted a more active and coordinated approach. 
Alates 2012. aastast on komisjon kasutanud aga aktiivsemat ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi.
If followed through with a greater focus on economy, this should lead to better financial management in the next program‐ ming period. 
Komisjon keskendus oma järelkontrollides rohkem säästlikkusele, mis peaks parandama järgmise perioodi finantsjuhtimist.
VI Regarding the Member States, by 2014 the 15 larg‐ est rural development programmes (RDPs) all had in place the basic systems required by the regulations for checking rural development costs. 
VI Liikmesriikides olid 2014. aastaks kõigi 15 suurema maaelu arengu programmi puhul olemas määrustes nõutavad maaelu arengu kulude kontrollimise peamised süsteemid.
However, all had weaknesses in relation to the main risks such that overall, the costs of rural development grants were not well controlled. 
Kõikide programmide puhul esines aga puudusi seoses peamiste riskidega, nii et kokkuvõttes ei olnud maaelu arengu toetuste kulude kontroll siiski kuigi mõjus.
Analysis of information from all 88 RDPs indicates that a similar situation prevails across the EU. 
Kõigi 88 maaelu arengu programmi teabe analüüs näitab, et olukord on sama terves ELis.
In particular: (a) Member States’ control systems focused on the prices of the items or works in the grant applica‐ tions with much less attention to whether the items themselves were reasonable or if the grant was cost‐effective in relation to the policy objec‐ tives. 
Täpsemalt: a) liikmesriikide kontrollisüsteemid keskendusid toodete või tööde hindadele toetustaotluses, vähem pöörati tähelepanu sellele, kas tooted olid asjakohased või kas toetus oli poliitikaeesmärkide seisukohast kulutõhus.
This leads to risks of gold‐plating and poor value for money. (b) The main methods used to check grant applica‐ tions for reasonable prices were to compare offers from different suppliers or to compare to refer‐ ence prices. 
See põhjustab üleinvesteerimise ja kuludele mittevastava tulu riski; b) toetustetaotlustes esitatud hindade mõistlikkuse kontrollimisel kasutati peamiselt võrdlust teiste tootjate pakkumuste või võrdlushindadega.
The Court found that the systems in some Member States gave little assurance that the costs were reasonable — using reference prices that were 30 % above real market prices, for example. 
Kontrollikoda leidis, et mõne liikmesriigi süsteemid ei andnud kindlust kulude põhjendatuse kohta – kasutati näiteks võrdlushindu, mis olid tegelikest turuhindadest 30% kõrgemad;
Executive summary 07 (c) Grants are approved in advance and paid once the applicant has purchased the items concerned or undertaken the works. 
Kokkuvõte 07 c) toetused kiidetakse eelnevalt heaks ning makstakse välja siis, kui toetusesaaja on ostnud asjaomased tooted või teostanud ettenähtud tööd.
Where changes to a project occurred after grant approval, loopholes in some Member State systems allowed costs to be reim‐ bursed for which the reasonableness had not been checked. (d) The level of requirements and checks gener‐ ally did not take account of the different levels of risk. 
Kui projektis tehti pärast toetuse heakskiitmist muudatusi, oli liikmesriikide mõne süsteemi lünkade tõttu võimalik hüvitada ka need kulud, mille põhjendatust ei kontrollitud; d) nõuete ja kontrollide ulatuse puhul ei arvestatud tavaliselt erinevaid riskitasemeid.
Many Member State authorities had the same approach to checking a 10 000 euro grant as to a 1 million euro grant. 
Mitu liikmesriikide ametiasutust kasutasid nii 10 000 eurose kui ka miljoni euro suuruse toetuse kontrollimisel samasugust lähenemisviisi.
These funds could be made available to finance addi‐ tional projects leading to greater outputs and results and achievement of objectives. 
Kokkuhoitud vahendeid saaks kasutada täiendavate projektide rahastamiseks, mis suurendaks väljundeid ja tulemusi ning parandaks eesmärkide saavutamist.
VIII The Court also found that there were workable and cost‐effective approaches to the weaknesses identi‐ fied — most of which are already implemented in one Member State or the other. 
VIII Kontrollikoda leidis ka, et tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks on olemas toimivaid ja kulutõhusaid lähenemisviise, millest suurem osa on mõnes liikmesriigis juba kasutusel.
IX Consequently, the Court recommends that before expenditure is committed in the new programming period, the Commission and Member States ensure that the approaches followed for all RDPs address the risks described in this report. 
IX Sellest tulenevalt soovitab kontrollikoda enne uue programmitöö perioodi kulukohustuste võtmist komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõikide maaelu arengu programmide puhul kasutatavad lähenemisviisid võtaksid arvesse käesolevas aruandes kirjeldatud riske.
Criteria for assessing this are in the report’s annex. 
Selle valdkonna hindamiseks kasutatud kriteeriumid on esitatud aruande lisas.
An ex ante assessment by Member State authorities should be part of this pro‐ cess. 
Liikmesriikide ametiasutuste tehtav eelhindamine peaks olema selle protsessi osa.
The Court also recommends that the Commission and Member States check early in the new program‐ ming period that the systems operate efficiently and are effective. 
Kontrollikoda soovitab ka komisjonil ja liikmesriikidel kontrollida juba uue programmitöö perioodi alguses, kas süsteemid toimivad tõhusalt ja on mõjusad.
Introduction 08 1 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
Sissejuhatus 08 1 Programmitöö perioodil 2007–2013 kohaldatakse järgmisi määruseid: nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi toetuse kohta maaelu arendamiseks (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1); komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15) ja komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8).
The Commission retains overall responsibility but does not itself approve grants or make payments to beneficiaries, such tasks being undertaken by the Member State authorities. 
Komisjon kannab üldvastutust, kuid ei kiida ise toetusi heaks ega tee makseid toetusesaajatele: nende ülesannete eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused.
2 The investment measures make up approximately half of the programmed rural development expenditure. 
2 Investeerimismeetmed moodustavad umbes poole maaelu arengu kavandatud kulutustest.
Reasons for undertaking the audit: better control of rural development costs could generate real savings 01 This audit concerns the costs of the EU’s rural development policy. 
Auditi läbiviimise põhjus: parem kontroll maaelu arengu kulutuste üle võib aidata saavutada reaalset kokkuhoidu 01 Auditiga kontrolliti ELi maaelu arengu poliitika kulusid.
It focuses on the grants given towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, busi‐ nesses, local authorities and other organisations in rural areas. 
Audit keskendus toetustele, mis on suunatud põllumajandusettevõtjate, ettevõtete, kohalike omavalitsuste ja muude maapiirkondade organisatsioonide rakendatavatele investeeringutele ja muudele projektidele.
In general, these grants are approved on the basis of a project specification and prices proposed by the applicant and are paid once the applicant has purchased the items concerned or undertaken the works. 
Üldiselt kiidetakse toetused heaks taotleja esitatud projektikirjelduse ja hindade alusel ning makstakse välja siis, kui taotleja on ostnud asjaomased tooted või teostanud tööd.
02 In the 2007–13 programming period, the EU planned to spend almost 100 billion euro on rural develop‐ ment. 
02 Programmitöö perioodil 2007–2013 kavatses EL kulutada maaelu arengu edendamisele ligi 100 miljardit eurot.
Member States also planned an additional 55 billion euro contribution from their own national and regional budgets. 
Liikmesriigid plaanisid kasutada oma riigi ja piirkondlikest eelarvetest veel 55 miljardit eurot.
With such large amounts at stake, the EU and the Member States share an interest in ensuring that the costs of rural development grants are kept under control. 
Kuna kaalul on nii suured summad, soovivad nii EL kui ka liikmesriigid tagada, et maaelu arengu kulud püsivad kontrolli all.
This is a key ele‐ ment of the ‘sound financial manage‐ ment’ required by the EU’s financial regulations, whereby all managers of the EU budget are expected to apply the principles of economy, effective‐ ness and efficiency. 
See on keskne osa ELi finantsmäärustes nõutavast usaldusväärsest finantsjuhtimisest, mille kohaselt peavad kõik ELi eelarve haldajad kohaldama mõjususe, tõhususe ja säästlikkuse põhimõtteid.
03 However, in its audits of the 2007–13 rural development policy the Court has found that the national and re‐ gional authorities do not sufficiently ensure that the project costs for which these grants are given are reasonable. 
03 Kontrollikoda leidis aga perioodi 2007– 2013 maaelu arengu poliitika auditeerimisel, et riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused ei kontrolli piisavalt, kas projektikulud, mille katmiseks toetusi eraldatakse, on mõistlikud.
The Commission has come to similar conclusions following its own audit work. 
Komisjon jõudis oma audititöö alusel samadele järeldustele.
More details are given in para‐ graphs 24 to 26. 
Üksikasjalikumalt on seda teemat käsitletud punktides 24–26.
04 This indicates that a better control of costs could generate significant savings in rural development project grants while still obtaining the same outputs and results and achieving the same objectives. 
04 See näitab, et kulude parem kontrollimine võib aidata saavutada olulist kokkuhoidu maaelu arengu projektitoetuste osas, saavutades samal ajal siiski samad väljundid, tulemused ja eesmärgid.
In the Court’s opinion substantial savings are achievable. 
Kontrollikoda on arvamusel, et selline sääst on võimalik.
Just a few hundred euros saved on each investment project could gener‐ ate many millions of euros in savings. Each 1 % saving would amount to 500 million euros saved from the EU budget over the programming period2. 
Iga investeerimisprojekti pealt säästetud mõnisada eurot moodustab kokku mitme miljoni euro suuruse säästu: 1% võrra vähem kulutades saaks ELi eelarvest säästa 500 miljonit eurot programmitöö perioodi jooksul2.
These funds could be made available to finance additional projects, lead‐ ing to greater outputs and results and achievement of objectives. 
Kokkuhoitud vahendeid saaks kasutada täiendavate projektide rahastamiseks, mis suurendaks väljundeid ja tulemusi ning parandaks eesmärkide saavutamist.
Introduction 09 05 A similar set of rural development measures is due to be implemented in the 2014–20 programming period, with the approval of new grants expected to start during 2015. 
Sissejuhatus 09 05 Sarnaseid maaelu arengu meetmeid viiakse ellu ka programmitöö perioodil 2014–2020 ning uute toetuste heakskiitmine algab eeldatavasti 2015. aasta jooksul.
The Commission is working with the Member States to improve the effectiveness of their control systems to ensure that they comply better with the regulations. 
Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et parandada nende kontrollisüsteemide mõjusust ja tagada parem vastavus määrustele.
Given the prospects that improve‐ ments in financial management in this area could lead to real savings and better use of the EU budget, the Court decided to contribute to this process with an in‐depth audit on the current approaches for controlling the costs of rural development3. 
Arvestades väljavaadet, et selle valdkonna finantsjuhtimise parandamine võib tuua kaasa olulise säästu ning ELi eelarve parema kasutamise, otsustas kontrollikoda seda protsessi toetada, viies läbi põhjaliku auditi, mille käigus vaadeldi praegu maaelu arengu kulude kontrollimisel kasutatavaid lähenemisviise 3.
The rural development policy: over a million individual grants paid out to farmers, small businesses, local authorities and other organisations in rural areas 06 The 2007–13 rural development policy was put into practice through 88 national or regional rural development programmes across the EU. 
Maaelu arengu poliitika: põllumajandusettevõtjatele, väikeettevõtetele, kohalikele omavalitsustele ja muudele maapiirkondade organisatsioonidele maksti üle miljoni toetuse 06 Perioodi 2007–2013 maaelu arengu poliitikat rakendati 88 riikliku või piirkondliku maaelu arengu programmi kaudu kõikjal Euroopa Liidus.
These programmes consisted of a number of ‘measures’ (aid schemes), each of which targeted specific beneficiary groups and project types through a set of eligibility rules and project selection criteria. 
Programmid koosnesid mitmest meetmest (toetuskavad), millest igaüks oli suunatud konkreetsetele toetusesaajate rühmadele ja projektiliikidele, kasutades selleks toetuskõlblikkuse eeskirju ja projektivaliku kriteeriume.
The Member State authorities decided the grant rates (within the limits set by the regulations), which varied from below 10 % up to 100 % of the eligible project costs, depend‐ ing on the measure. 
Liikmesriikide ametiasutused panid paika toetusmäärad (määrustes kehtestatud ulatuses), mis varieerusid meetmest sõltuvalt vähem kui 10 protsendist kuni 100 protsendini toetuskõlblikest projektikuludest.
Through these measures the EU aims to induce and support activity that helps achieve the objectives of the policy: improving the competitiveness of agriculture and for‐ estry; improving the environment and countryside; and improving the quality of life in rural areas and diversifying the rural economy4. 
Meetmete kaudu püüab EL käivitada ja toetada tegevust, mis edendab poliitikaeesmärkide saavutamist: põllumajanduse ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine, keskkonna ja paikkonna parandamine, elukvaliteedi parandamine maapiirkondades ja maamajanduse mitmekesistamine4.
Examples of the range of projects financed are shown in Box 1. 
Näited rahastatud projektidest on esitatud 1. selgituses.
3 The Court’s mission is to contribute to improving EU financial management, promote accountability and transparency, and act as the independent guardian of the financial interests of the citizens of the Union. 
3 Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.
The Court’s role as the EU’s independent external auditor is to check that EU funds are correctly accounted for, are raised and spent in accordance with the relevant rules and regulations and have achieved value for money. 
ELi sõltumatu välisaudiitorina kontrollib Euroopa Kontrollikoda, et ELi vahendid oleksid õigesti kirjendatud, et neid kogutakse ja kasutatakse kooskõlas asjassepuutuvate eeskirjade ja määrustega ning et neist saadav kasu oleks võimalikult suur.
More at: http://www.eca. europa.eu/en/Pages/ MissionObjectives.aspx 4 More information on the rural development policy can be found on the Commission’s website: http://ec.europa.eu/ agriculture/rurdev/ index_en.htm 
Vt lisaks: http://www.eca.europa.eu/en/ Pages/MissionObjectives.aspx 4 Maaelu arengupoliitika kohta leiab lisateavet komisjoni veebisaidilt: http://ec.europa. eu/agriculture/rurdev/ index_en.htm
Introduction 10 Examples of projects financed by rural development programmes Policy objective: improving the competitiveness of agriculture and forestry Training for farmers financed through the ‘Training and information’ measure (Bulgaria) Cattle shed with straw-spreading equipment financed through the ‘Farm modernisation’ measure (Luxembourg) Policy objective: Improving the environment and countryside Drip irrigation system financed through the ‘Infrastructure related to the development of agriculture and forestry’ measure (Greece) Spraying machine financed through the ‘Farm modernisation’ measure (Germany) Grain drying and storage facilities financed through the ‘Adding value to agricultural and forestry products’ measure (Lithuania) Maritime pine trees planted through the ‘Restoring forestry potential’ measure (France) Policy objective: Improving the quality of life in rural areas and diversifying the rural economy Flower shop financed through the ‘Support for the creation Café at wildlife park financed through the ‘Encouragement and development of micro-enterprises’ measure (Sweden) of tourism activities’ measure (United Kingdom) Box 1 
Sissejuhatus 10 Näiteid maaelu arengu programmidest rahastatud projektidest Poliitikaeesmärk: põllumajandus-ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine Koolitus põllumajandusettevõtjatele, mida rahastati meetme „Koolitus ja teave” raames (Bulgaaria) Õlgede laotamise seadmetega karjalaut, mida rahastati põllumajandusettevõtete moderniseerimise meetme raames (Luksemburg) Poliitikaeesmärk: keskkonna ja paikkonna parandamine Tilkkastmise süsteem, mida rahastati põllumajanduse ja metsanduse arenguga seotud taristute meetme raames (Kreeka) Pihustamismasin, mida rahastati põllumajandusettevõtete moderniseerimise meetme raames (Saksamaa) Viljakuivati ja -hoidla, mida rahastati põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmise meetme raames (Leedu) Merimännid, mis istutati metsapotentsiaali taastamise meetme raames (Leedu) Poliitikaeesmärk: elukvaliteedi parandamine maapiirkondades ja maapiirkondade majanduse mitmekesistamine Lillepood, mida rahastati mikroettevõtete loomise Kohvik looduspargis, mida rahastati turismi arendamise meetme raames (Rootsi) soodustamise meetme raames (Ühendkuningriik) 1. selgitus
Introduction 11 07 For most of the measures covered by this audit (see ‘Audit scope’ in para‐ graph 16), the applicant is reimbursed for the approved expenditure incurred. 
Sissejuhatus 11 07 Suurema osa käesoleva auditiga hõlmatud meetmete puhul (vt punkt 16 auditi ulatuse kohta) hüvitati taotlejale tema kantud heakskiidetud kulud.
A typical process for obtaining a grant on a reimbursement basis is shown in Figure 1. 
Tüüpiline toetuse saamise protsess on esitatud joonisel 1.
08 The main methods Member State authorities use to check the project costs in grant applications are illus‐ trated in Box 2. 
08 Liikmesriikide ametiasutuste peamised meetodid toetustaotlustes esitatud projektikulude kontrollimiseks on esitatud 2. selgituses.