natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 3 – Briefing papers issued in relation to the 2021-2027 MFF 29 Title Publication date Briefing paper on the Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework 10 July 2018 Briefing paper on simplification in the post-2020 delivery of cohesion policy 28 May 2018 A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020 21 March 2018 Briefing paper on the future of the CAP 19 March 2018 
Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 teemal avaldatud infodokumendid 29 Pealkiri Avaldamise kuupäev Infodokument, mis käsitleb komisjoni ettepanekut perioodi 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku kohta 10. juuli 2018 Infodokument ühtekuuluvuspoliitika elluviimise lihtsustamise kohta 2020. aastale järgneval perioodil 28. mai 2018 Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020“ 21. märts 2018 Infodokument ÜPP tuleviku kohta 19. märts 2018
36 No Programme Legislative instrument Proposals — MFF package +3 Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation No 883/2013 concerning investigations conducted by OLAF as regards cooperation with the EPPO and the effectiveness of OLAF investigations (COM(2018) 338 final) +4 Proposal for a Directive of the European Parliament and the Council on the protection of persons reporting on breaches of Union law (COM(2018) 0218 final) 
Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust +3 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi käsitlevat määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses koostööga Euroopa Prokuratuuriga ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega (COM(2018) 338 final) +4 Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (COM(2018) 0218 final)
Annex III: Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) — the legal basis for ECA opinions 38 Non-mandatory Article 287(4): “[...] The Court of Auditors may also, at any time, submit observations, particularly in the form of special reports, on specific questions and deliver opinions at the request of one of the other institutions of the Union.” 
Lisa III. Euroopa Liidu toimimise leping – kontrollikoja arvamuste õiguslik alus 37 Vabatahtlik Artikli 287 lõige 4: „[---] Kontrollikoda võib igal ajal teha märkusi, eelkõige eriettekannete vormis, konkreetsete küsimuste kohta ning esitada liidu mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.“ Kohustuslik Artikli 322 lõige 1 „Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist kontrollikojaga määruste abil vastu: a) finantseeskirjad, millega määratakse kindlaks eelkõige eelarve koostamise ja täitmise ning aruannete esitamise ja auditeerimise kord; [---].“ Artikli 322 lõige 2 „Komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja kontrollikojaga määrab nõukogu kindlaks meetodid ja menetluse, mille kohaselt liidu omavahendeid käsitleva korraga ette nähtud eelarvetulud tehakse komisjonile kättesaadavaks, ning määrab meetmed, mida vajaduse korral võetakse sularahanõudluse rahuldamiseks.“ Artikli 325 lõige 4 „Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist kontrollikojaga võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vajalikud meetmed liidu finantshuve kahjustavate pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, pidades silmas tõhusa ja võrdväärse kaitse võimaldamist liikmesriikides ning liidu institutsioonides, organites ja asutustes.“ Artikkel 336 „Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määruste abil Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused.“
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-1 Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx Veebisait: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © Euroopa Liit, 2019 Euroopa Liidu autoriõiguste alla mittekuuluvate fotode või muu materjali kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Rapid case review Allocation of Cohesion policy funding to Member States for 2021-2027 March 2019 EN 
Teema kiirülevaade Ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamine liikmesriikidele aastatel 2021–2027 Märts 2019 ET
Annex I — Evolution of the allocation criteria over the last three programme periods Annex II — Framework for initial allocation of Cohesion policy funds to Member States Annex III — Allocation method for less developed regions for 2021-2027 Annex IV — Allocation method for transition regions for 2021-2027 Annex V — Allocation method for more developed regions for 2021-2027 Annex VI — Allocation method for the European territorial cooperation goal (ETC) for 2021-2027 Annex VII — Allocation method for the Cohesion Fund for 2021-2027 Annex VIII — Caps and safety nets Annex IX — Criteria for ESF+ allocation adjustments Annex X — Regional classifications for ERDF/ESF+ ECA Team 3 
Lisad I lisa Eraldamiskriteeriumide muutumine viimasel kolmel programmitöö perioodil II lisa Liikmesriikidele ühtekuuluvuspoliitika vahendite esialgse eraldamise raamistik III lisa 2021.–2027. aasta perioodil vähem arenenud piirkondade suhtes kohaldatav toetuse eraldamise meetod IV lisa Üleminekupiirkondadele toetuse eraldamise meetod (2021–2027) V lisa Enam arenenud piirkondadele toetuse eraldamise meetod (2021–2027) VI lisa Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud toetuse eraldamise meetod (2021–2027) VII lisa Ühtekuuluvusfondi vahendite eraldamise meetod (2021– 2027) VIII lisa Ülempiirid ja turvaabinõud IX lisa ESF+ eraldiste kohandamise kriteeriumid X lisa ERF/ESF+ piirkondlik jaotus Teema kiirülevaate koostajad 3
Berlin Method: A methodology, devised in 1999, for allocating cohesion funds based on regional and national prosperity and unemployment. 
Mõisted Berliini meetod: 1999. aastal välja töötatud metoodika ühtekuuluvusvahendite eraldamiseks lähtuvalt piirkondlikust ja riigi jõukusest ning töötusest.
Although remaining consistent in focus, the method’s criteria have evolved with each programming period to reflect new challenges and policy objectives. 
Kuigi fookus on jäänud samaks, on meetodi kriteeriume igal programmitöö perioodil edasi arendatud, kajastamaks uusi murekohti ja poliitikaeesmärke.
DG REGIO: Directorate-General for Regional and Urban Policy European Regional Development Fund (ERDF): A fund aiming to strengthen economic and social cohesion throughout the European Union by correcting regional imbalances through financial support for priority areas: innovation and research; the digital agenda; small and medium-sized enterprises and the low carbon economy. 
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF): fond, mille eesmärk on tugevdada piirkondliku tasakaalustamatuse parandamise abil Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades rahaliselt selliseid esmatähtsaid valdkondi nagu innovatsioon ja teadusuuringud, digitaalarengu tegevuskava, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning vähese CO2-heitega majandus.
European Social Fund Plus (ESF+): An EU fund under the 2021-2027 budgetary period for creating educational and employment opportunities and improving the situation of people at risk of poverty. 
Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+): 2021.–2027. aasta programmitöö perioodi ELi fond haridus-ja tööhõivealaste võimaluste loomiseks ja vaesusriskis elavate inimeste olukorra parandamiseks.
Unlike its predecessor the European Social Fund, ESF+ encompasses the Youth Employment Initiative and the Fund for European Aid to the Most Deprived. 
Erinevalt oma eelkäijast Euroopa Sotsiaalfondist hõlmab ESF+ ka noorte tööhõive algatust ja Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks.
European Territorial Cooperation (ETC): A framework for interregional, cross-border and transnational cooperation, guiding policy exchanges and the implementation of joint action. 
Euroopa territoriaalne koostöö (ETK): piirkondadevahelise, piiriülese ja riikidevahelise koostöö raamistik, mis toetab poliitikaalaste kogemuste vahetamist ja ühismeetmete elluviimist.
It is financed by ERDF. 
Seda rahastatakse ERFist.
Multiannual Financial Framework (MFF): The EU's spending plan setting priorities (based on policy objectives) and ceilings, generally for seven years. 
Mitmeaastane finantsraamistik: ELi kulutuste kava, milles on üldjuhul seitsmeks aastaks määratletud prioriteedid (tuginedes poliitikaeesmärkidele) ja piirmäärad.
It provides the structure within which annual EU budgets are set, limiting spending for each category of expenditure. 
See annab aluse ELi iga-aastaste eelarvete väljatöötamiseks, piirates kõikide kulukategooriate kulutusi.
The current MFF covers 2014-2020. 
Praegune mitmeaastane finantsraamistik hõlmab aastaid 2014–2020.
NEET rate refers to the percentage of people who are ‘neither in employment, education or training’. It includes both unemployed and inactive people. Northern sparsely populated (NSP) regions: The regions of northernmost Sweden and northernmost and eastern Finland. 
Siia alla kuuluvad nii töötud kui ka tööturul mitteosalevad inimesed. Noorte tööhõive algatus: noortegarantii alla kuuluv programm, mis toetab tööturust, haridusest ja koolitusest kõrvale jäänud noori piirkondades, kus noorte töötuse määr küündib üle 25%.
Purchasing power standard (PPS): An artificial currency unit used to express national account aggregates adjusted for price level differences among Member States. 
Ostujõu standard: kunstlik võrdlusrahaühik, mida kasutatakse riigi majanduslike koondnäitajate väärtuse väljendamiseks nii, et see oleks kohandatud vastavalt liikmesriikidevahelistele hinnataseme erinevustele.
Programme period: The period within which EU spending is planned and implemented. 
Programmitöö periood: periood, milleks ELi kulutusi kavandatakse ja tehakse.
Safety net: Minimum allocation expressed as a percentage of the allocation received in the previous programme period. 
Turvaabinõu: minimaalne eraldis, mida väljendatakse eelneval programmitöö perioodil saadud vahendite protsendina.
Transition region (TR): A region where the GDP per capita is between 75 % and 90 % (2014-2020) or 75 % and 100 % (2021-2027) of the EU average. 
5 6 9
Executive Summary I The European Commission has proposed that the EU spends €373 billion in the next programme period, 2021-2027, on cohesion policy, designed to narrow the gap between rich and poor European regions. 
Kokkuvõte I Euroopa Komisjon tegi ettepaneku, et järgmisel programmitöö perioodil (2021– 2027) kulutab EL ühtekuuluvuspoliitikale, mille eesmärk on vähendada lõhet Euroopa rikaste ja vaeste piirkondade vahel, 373 miljardit eurot.
Funding for cohesion policy is channelled to Member States through three funds: the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund Plus (ESF+) and the Cohesion Fund (CF). 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendeid eraldatakse liikmesriikidele kolmest fondist: Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist+ (ESF+) ja Ühtekuuluvusfondist.
II How much of the total EU budget is devoted to cohesion policy is essentially a political decision. 
II See, kui suur osa ELi kogueelarvest suunatakse ühtekuuluvuspoliitikale, on põhimõtteliselt poliitiline otsus.
The amount allocated to each Member State is governed by a series of processes, which have been broadly similar since the 2000-2006 period. 
Igale liikmesriigile eraldatav summa põhineb paljudel protsessidel, mis ei ole alates perioodist 2000–2006 eriti muutunud.
For 2021-2027, the Commission published its allocation methodology proposals as part of its much wider proposals for a ‘common provisions regulation’ (CPR), governing the whole operation of the three shared management funds referred to above, together with four other smaller funds. 
Komisjon avaldas 2021.–2027. aasta perioodi kohta oma eraldamise metoodika ettepanekud, mis moodustasid osa ühissätete määruse palju põhjalikumatest ettepanekutest, mille eesmärk oli juhtida kolme eespool nimetatud ühiselt hallatava fondi ja veel nelja väiksema fondi tööd.
The processes determining the amounts available to Member States are relatively complicated. 
Liikmesriikidele eraldatavate summade kindlaksmääramise protsessid on suhteliselt keerulised.
The aim of this rapid case review is therefore to set these processes out, within their context, so that stakeholders can understand the rationale behind, and operation of, these processes. 
Käesoleva kiirülevaate eesmärk ongi seetõttu need protsessid koos taustaga välja tuua, et sidusrühmad mõistaksid kõnealuste protsesside tagamaid ja toimimist.
III Within cohesion policy, the Commission proposes to allocate a total of €326.3 billion to the ERDF/ESF+, and the remainder, €46.7 billion, to the CF. 
III Komisjoni ettepanek on eraldada ühtekuuluvuspoliitikas 326,3 miljardit eurot ERF/ESF+ fondidele ning ülejäänud 46,7 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile.
Within the former, there are two high level goals: Investment for jobs and growth (€316.8 billion), and European territorial cooperation (€9.5 billion). 
Esimesega seoses on kaks esmatähtsat eesmärki: investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu (316,8 miljardit eurot) ning Euroopa territoriaalsesse koostöösse (9,5 miljardit eurot).
The allocation processes vary: o Within the Investment for jobs and growth goal, different processes are used for the three categories of regional wealth (less developed, transition and more developed). 
Selleks kasutatakse erinevaid eraldamisprotsesse o töökohtade loomisse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga seoses rakendatakse erinevaid protsesse vastavalt piirkondliku jõukuse kolmele kategooriale (vähem arenenud, ülemineku-ja enam arenenud piirkonnad).
The main criterion determining funding is relative prosperity, but regions can also benefit from additional premiums relating to socio-economic and environmental factors: unemployment, particularly youth unemployment, educational attainment, greenhouse gas emissions and migration. 
Vahendite suurust määrav peamine kriteerium on suhteline jõukus, kuid lisaks on piirkondadel võimalik saada täiendavaid lisamakseid, mis on seotud sotsiaalmajanduslike ja keskkonnaalaste teguritega nagu töötus, eriti just noorte töötus, hariduse omandamine, kasvuhoonegaaside heide ja ränne.
The last two of these factors are proposed for the first time for 2021-2027. o The European territorial cooperation goal, funding is allocated to regions primarily on the basis of the populations affected. o Funding from the CF is available to Member States whose wealth is less than 90 % of the EU average. 
Kaks viimast tegurit võetakse vastavalt ettepanekule kriteeriumidena esmakordselt kasutusele 2021.–2027. aasta perioodil; o Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk, st vahendid eraldatakse piirkondadele peamiselt mõjutatud elanikkonna suuruse alusel; o Ühtekuuluvusfondi vahendeid saavad taotleda liikmesriigid, kelle jõukus jääb alla 90% ELi keskmisest.
Funding is allocated on the basis of eligible Member States’ populations and areas, adjusted for relative prosperity. 
elanikkonnarühmade ja piirkondade alusel, kohandades toetusi vastavalt nende suhtelisele jõukusele.
In total, relative wealth determines just over 80 % of the allocations. 7 
Kokku saab suhteline jõukus otsustavaks veidi üle 80% toetuste puhul.
IV As in previous periods, the allocations resulting from the processes set out above are subject to further adjustments designed to mitigate significant fluctuations in the amounts received by individual Member States. 
IV Nagu eelnevatelgi perioodidel, kohandatakse eespool nimetatud protsesside alusel eraldatud vahendite suurust omakorda selleks, et leevendada eri liikmesriikide saadud summade olulisi kõikumisi.
These adjustments take the form of caps limiting the maximum amount receivable, and safety nets guaranteeing a minimum level of funding. 
Nendeks kohandusteks kasutatakse maksimaalselt eraldatavate summade ülempiiride kehtestamist ning rahastamise miinimumtaset tagavaid turvaabinõusid.
V The Commission proposes two further adjustments, after the caps and safety nets have been taken into account. 
V Peale ülempiiride ja turvaabinõude arvessevõtmise teeb komisjon ettepaneku veel kahe täiendava kohanduse kasutuselevõtuks.
First, the Commission has proposed to maintain the transfer of €11 billion from the CF to the directly-managed Connecting Europe Facility (CEF). 
Kõigepealt tegi komisjon ettepaneku kanda 11 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondist jätkuvalt üle otsese eelarve täitmisega Euroopa ühendamise rahastusse (CEF).
And separately from its initial CPR proposal, the Commission proposed a methodology for allocating funds to the ESF+ with a view to distinguishing the allocations for ESF+ (€100 billion in total) and the ERDF at Member State level. 
Lisaks algsele ühissätete määruse ettepanekule esitas komisjon veel eraldi ettepaneku ESF+ fondile vahendite eraldamise metoodika kohta, et liikmesriikide tasandil eristada ESF+ vahendeid (kokku 100 miljardit eurot) ERFi vahenditest.
The main criterion is the proportion of ESF resources received by each Member State for the 2014-2020 period, adjusted by reference to two additional criteria relating to youth unemployment and social inclusion. 
Peamiseks kriteeriumiks on 2014.–2020. aasta perioodil liikmesriigi poolt ESFi vahenditest saadud toetuse osakaal, mida on kohandatud vastavalt kahele täiendavale kriteeriumile seoses noorte töötuse ja sotsiaalse kaasatusega.
VI The Commission’s proposal would mean that Member States received, in total, 10 % less cohesion policy funding in 2021-2027 than in the previous period. 
VI Komisjoni ettepanek tähendaks seda, et liikmesriigid saaksid perioodil 2021–2027 kokku 10% vähem ühtekuuluvusfondide toetusi kui sellele eelneval perioodil.
A significant factor for changes in individual allocations is the changed prosperity level of many regions (and some Member States), leading to a reclassification of their status (for example, from less developed to transition). 
Konkreetsete eraldiste muutusi silmas pidades on oluline tegur paljude piirkondade (ja mõne liikmesriigi) muutunud jõukuse tase, mille tulemusena muutub ka nende liigitus (nt vähem arenenud piirkonnast üleminekupiirkonnaks).
The effect of the caps and safety nets means that no Member State would receive an increase in cohesion policy funding of more than 8 %, or a reduction of more than 24 %. 
Ülempiiride ja turvaabinõude mõju avaldub selles, et ühegi liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahastus ei saa suureneda rohkem kui 8% ega väheneda rohkem kui 24%.
The total share of cohesion policy funding going to less developed regions under the proposal would remain constant, at 75 % of available funding. 
Vähem arenenud piirkondadele eraldatavate ühtekuuluvuspoliitika vahendite üldine osakaal jääks ettepaneku kohaselt aga samaks ehk 75% tasemele olemasolevatest vahenditest.
VII The final stage of the process takes place outside the methodology proposed by the Commission, in political negotiations involving the EU and the Member States. 
VII Protsessi viimane etapp toimub komisjoni kavandatud metoodika väliselt ELi ja liikmesriikide vahelistes poliitilistes läbirääkimistes.
In previous periods, these negotiations gave rise to additional allocations to certain Member States and regions. 
Eelnevatel perioodidel päädisid need läbirääkimised teatavatele liikmesriikidele ja piirkondadele rohkemate vahendite eraldamisega.
As at February 2019, the revised timetable – in line with European Council conclusions – is to reach a compromise on the multiannual financial framework (MFF) in the autumn of 2019 and to finalise the CPR negotiations shortly afterwards. 8 
2019. aasta veebruari seisuga tuleb ülevaadatud ajakava kohaselt – kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega – mitmeaastase finantsraamistikuga seoses kompromiss saavutada 2019. aasta sügisel ning kohe pärast seda viia lõpule ka ühissätete määruse läbirääkimised. 8
Introduction 01 Cohesion policy – designed ‘to promote economic, social and territorial cohesion among Member States’ – is one of the most significant areas of European Union (EU) activity, accounting for around a third of its budget. 
Sissejuhatus 01 Ühtekuuluvuspoliitika, mille eesmärk on edendada liikmesriikide majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, on Euroopa Liidu (EL) üks olulisemaid tegevusvaldkondi, mis moodustab ligikaudu ühe kolmandiku ELi eelarvest.
Each Member State is entitled to spend a fixed sum, channelled through different funding mechanisms, pursuing Cohesion objectives. 
Igal liikmesriigil on õigus kulutada kindlaksmääratud summa, mis eraldatakse ühtekuuluvuspoliitika eesmärke toetavate erinevate rahastamismehhanismide kaudu.
The aim of this rapid case review is to set these processes out, within their context, to help readers understand the rationale behind, and operation of, these processes. 
Käesoleva kiirülevaate eesmärk on kirjeldada neid protsesse ja nende tausta, et aidata lugejatel mõista kõnealuste protsesside tagamaid ja toimimist.
02 Since this rapid case review is not an audit report, it contains no audit judgements, conclusions or recommendations. 
02 Kuna teema kiirülevaade ei ole auditiaruanne, ei sisalda see auditile omaseid hinnanguid, järeldusi ega soovitusi.
Our focus is the proposed allocation of cohesion funds for the next programme period, 2021-2027, on which the EU legislators are expected to decide within the next 12 months. 
Keskendume järgmiseks programmitöö perioodiks (2021–2027) kavandatud ühtekuuluvusvahendite eraldamisele, mille üle ELi seadusandjad peavad otsustama järgmise 12 kuu jooksul.
We compare these proposals with previous periods where appropriate. 
Võimaluse korral võrdleme neid ettepanekuid eelnevate perioodidega.
The review is structured as follows: o The main principles guiding the allocation process, and an overview of the allocation process o Initial allocations to Member States, comprising a number of different stages o Subsequent adjustments to the initial allocations 9 
Ülevaade on üles ehitatud järgmiselt: o eraldamisprotsessi aluspõhimõtted ja ülevaade; o liikmesriikidele algne summade eraldamine, mis hõlmab mitut etappi; o sellele järgneb algselt eraldatud vahendite kohandamine. 9
Allocation principles and overview of process Allocation principles 03 In line with the Treaty objective1, Cohesion policy is designed with the aim of closing the gap between poor and rich European regions. 
Eraldamispõhimõtted ja ülevaade protsessist Eraldamispõhimõtted 03 Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on kooskõlas aluslepingu eesmärgiga1 kaotada Euroopa vaeste ja rikaste piirkondade vaheline lõhe.
Consistent with this policy, the main principle underpinning allocation is that resources are directed towards the poorest countries and regions. 
Seda poliitikat järgides on toetuste eraldamise aluspõhimõte see, et vahendid suunatakse vaeseimatele riikidele ja piirkondadele.
However, as in previous periods, for the 2021-2027 multiannual financial framework (MFF) richer regions are not excluded from Cohesion funding. 
Ent nagu eelnevatelgi perioodidel, ei ole ka 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus rikkamad piirkonnad ühtekuuluvusvahendite saajate seast välja jäetud.