natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court has assessed the qual‐ ity of key aspects of supervisory and control systems for investment meas‐ ures for 14 paying agencies in 13 Mem‐ ber States19 over the past 3 years. 
Kolme viimase aasta vältel hindas kontrollikoda investeerimismeetmete järelevalve-ja kontrollisüsteemide põhielementide kvaliteeti 13 liikmesriigi 14 makseasutuses19.
52 For investment measures, most errors occur at the initial stage of applica‐ tion for support and the procurement stage which follows. 
52 Investeerimismeetmete puhul tehakse enamik vigadest projektitaotluse esitamise ja sellele järgnevas hanke läbiviimise etapis.
Verifying appli‐ cations for support is a complex and often time‐consuming procedure. 
Toetustaotluste kontrollimine on keeruline ja sageli ka aeganõudev ülesanne.
19 See Annex 4.2 of the Court’s Annual Reports for 2011, 2012 and 2013. Box 5 
19 Vt kontrollikoja aastaaruannete 2011, 2012 ja 2013 lisa 4.2. 5. selgitus
Observations 28 53 The Court notes that difficulties encountered at this stage may be partly caused by inefficiencies in paying agencies’ procedures. Paying agencies typically perform the full set of verifications on applications for support even if, at a certain point in the verification process, it becomes clear that the application is not eligi‐ ble. 
Tähelepanekud 28 53 Kontrollikoda märgib, et neis etappides kohatud raskuste põhjused võivad olla osaliselt põhjustatud makseasutuste protseduurides sisalduvatest puudustest. Makseasutused kontrollivad toetustaotlusi tavaliselt täies mahus isegi siis, kui protsessi käigus mingil hetkel ilmneb, et taotlus ei vasta toetuskõlblikkuse tingimustele.
Thus, any time spent continuing verifications after the ineligibility has been established represents a source of inefficiency. 
Seega, kui kontrollimist jätkatakse ka peale seda, kui on kindlaks tehtud projektitaotluse mittevastamine toetuskõlblikkuse tingimustele, on tegu ebatõhususega.
54 In the context of limited financial resources, especially at the end of the programming period, it may be that only a small fraction of the applica‐ tions for support can be co‐financed (the applications which receive the highest numbers of selection points). 
54 Piiratud rahaliste vahendite kontekstis (seda eelkõige programmitöö perioodi lõpuosas) võib juhtuda, et kaasrahastada on võimalik vaid väikest osa toetustaotlustest (valikuprotsessi kõige enam punkte saanud taotlused).
However, some paying agencies per‐ form the full set of verifications on all applications submitted, even if many of the eligible projects will not receive aid because they will not have enough selection points. 
Mõned makseasutused kontrollivad kõiki esitatud toetustaotlusi täies mahus hoolimata asjaolust, et paljud toetuskõlblikud projektid jäävad kaasrahas-tamiseta, sest nad ei saa kogu valikuprotsessis piisavalt punkte.
In this context, the paying agency for the Italy‐Sicily region uses an efficient procedure, which is described in Box 6. 
Nimetatud kontekstis kasutab Itaalia (Sitsiilia) piirkondlik makseasutus 6. selgituses kirjeldatud tõhusat protseduuri.
Example of best practice in evaluating applications for support In Italy‐Sicily, applications for support are evaluated in two stages. 
Näide toetustaotluse hindamiseks kasutatavast heast tavast Itaalias (Sitsiilias) hinnatakse toetustaotlusi kahes etapis.
In the first stage, a limited number of checks are performed on all applications; these are then published in a preliminary selection report. 
Esimeses etapis kontrollitakse piiratud ulatuses kõiki taotlusi; edasi avaldatakse need esialgses valikuaruan-des.
In the second stage, full verifications are only performed for those projects which passed the preliminary selection procedure. 
Teises etapis kontrollitakse täies mahus üksnes esialgsest valikumenetlusest edasi pääsenud projekte.
If, among these, ineligible projects are found, these are replaced by the highest scoring projects which were not selected initially. Box 6 
Kui nende hulgas avastatakse toetuskõlbmatuid projekte, asendatakse need algselt mitte edasi pääsenutest kõige rohkem punkte saanud projektidega. 6. selgitus
Observations 29 PART II What are the main causes of the error rate in area‐related aid? 55 This section examines the causes of errors in area‐related aid. 
Tähelepanekud 29 II OSA Pindalatoetuses esinevate vigade peamised põhjused 55 Käesolevas osas uuritakse pindalatoetuses esinevate vigade põhjuseid.
While the total budget is equally split between investment measures and area‐related aid, the latter contributed to only a third of the error rate (see Figure 2). 
Kogu eelarve jaguneb küll investeerimismeetmete ja pindalatoetuse vahel pooleks, ent pindalatoetus moodustab veamäärast vaid kolmandiku (vt joonis 2).
Agri‐environment aid is the most error prone area‐related measure 56 Agri‐environment payments are granted to farmers who undertake to comply on a voluntary basis with certain commitments to fulfil envi‐ ronmental objectives. 
Põllumajanduslik keskkon‐ natoetus on kõige enam vigu sisaldav pindalatoetuse meede 56 Põllumajanduslikku keskkonnatoetust makstakse põllumajandustootjatele, kes võtavad keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks vabatahtlikult teatud kohustusi.
Payments are intended to cover additional costs and income foregone as a result of envi‐ ronmentally friendly farming prac‐ tices undertaken for a period of 5 to 7 years. 
Maksete eesmärk on kompenseerida täiendavad kulud ja saamata jäänud tulu tootjatele, kes kasutavad viie kuni seitsme aasta vältel keskkonnasõbralikke põllumajandustavasid.
Agri‐environment is the most financially significant rural develop‐ ment measure, to which approximately 20 billion euro has been allocated (a fifth of the total rural development budget for the 2007–13 programming period). 
Põllumajanduslik keskkonnatoetus on rahaliselt kõige tähtsam maaelu arengu meede, millele on eraldatud ligikaudu 20 miljardit eurot (viiendik programmitöö perioodi 2007–2013 maaelu arengu kogueelarvest).
Errors were primarily the result of non‐re‐ spect of simple commitments (see Box 7), which, however, significantly hampered the achievement of the desired environmental benefits. 
Vead tulenesid peamiselt lihtsate kohustuste mittetäitmisest (vt 7. selgitus), mis sellest hoolimata takistasid oluliselt soovitud keskkonnakasu saavutamist.
Of the three commitments, one was related to dredging (in order to protect biodiversity, it was prohibited to cover the edge of the meadow with the mud dredged out of the water channels). 
Üks sellega seotud kohustus puudutas maa kuivendamist (bioloogilise mitmekesisuse kaitseks oli keelatud katta aasa servi veekanalitest võetud mudaga).
During the on‐the‐spot visit, the Court found that instead of being evenly spread, the mud excavated had been deposited on a 2 metre strip of land along more than 4 000 metres of channels. 
Kohapealse kontrolli käigus leidis kontrollikoda, et ühtlase jaotamise asemel oli välja kaevatud muda laotatud kahe meetri laiusele maaribale enam kui 4 000 meetri ulatuses kanalite serval.
In the United Kingdom (England), a farmer received aid for permanent grassland with very low inputs (e.g. fertilis‐ ers). 
Ühendkuningriigis (Inglismaa) sai üks põllumajandustootja toetust püsirohumaa väga väheste vahenditega (nt väetised) majandamise eest.
One of the requirements was to avoid overgrazing, so that the growth, quality or diversity of the vegetation is not adversely affected. 
Üks sellega seotud kohustustest oli ülekarjatamise vältimine, mille abil välditakse taimekasvule, selle kvaliteedile ja paljususele avalduvat negatiivset mõju.
The Court found that part of the parcel was damaged due to overgrazing. 
Kontrollikoda leidis, et osa maatükist oli ülekarjatamisega kahjustatud.
In Malta, a farmer undertook to refrain from cultivating crops on a strip measuring a minimum of one metre along fences, and to leave this area uncultivated, unploughed, unfertilised and unsprayed. 
Maltal võttis üks põllumajandustootja kohustuste mitte kasvatada põllukultuure aedade ääres vähemalt ühe meetri laiusel alal ning jätta see ala harimata, kündmata, väetamata ja pritsimata.
This commitment aimed at conserving the biodiversity. 
Kohustuse eesmärk oli bioloogilise mitmekesisuse säilitamine.
The Court found that the beneficiary did not comply with this obligation on any of the parcels of land subject to this commitment. 
Kontrollikoda leidis, et toetusesaaja ei pidanud võetud kohustusest kinni mitte ühelgi maatükil, mida see hõlmas.
They are presented graphically in Figure 7 and described in further detail in the following paragraphs. 
Graafiliselt on need esitatud joonisel 7 ning üksikasjalikult kirjeldatud alljärgnevates punktides.
Compliance with commitments does not produce an immediate positive effect for the farmer 59 Farmers are directly impacted by the costs of complying with commitments and/or the loss of revenue because of the lower yields obtained by using more environmentally friendly tech‐ niques. 
Kohustustest kinnipidamisel ei ole põllumajandustootja jaoks vahetuid positiivseid tagajärgi 59 Põllumajandustootjad tunnetavad otseselt kohustuste kinnipidamise kulusid ja/või keskkonnasõbralikuma-test majandamisviisidest tulenevalt saamata jäänud tulu.
In most cases, however, these efforts are not rewarded by immedi‐ ate positive effects on the farm. 
Enamikul juhtudest ei kaasne kohustustest kinnipidamisega põllumajandusettevõtte jaoks aga kohest positiivset mõju.
Thus, farmers are less likely to comply when there is no direct immediate rela‐ tionship between the commitments undertaken and the results on their farming activity. 
Kuna võetud kohustuste ja nendest põllumajandustegevusele avalduva mõju vahel vahetu seos puudub, on väiksem ka tõenäosus, et põllumajandustootjad kohustusi täidavad.
60 This was the case in 13 out of the 17 errors identified, where the benefits brought about by the measures were far‐reaching, long‐term environmental benefits (such as for example, protect‐ ing biodiversity). 
60 Sellist olukorda täheldati 17-st leitud veast 13 puhul – kõigil juhtudel saadi meetmetest kaugeleulatuvat ja pikaajalist keskkonnakasu (nt bioloogilise mitmekesisuse kaitse).
Reasons for the error rate for agri‐environmental payments Low incentive to comply Low sanction rate Low control rate Figure 7 
Põllumajandusliku keskkonnatoetuse veamäära põhjused Vähene motivatsioon kohustusi täita Väikesed karistused Vähe kontrolle Joonis 7
Observations 32 61 The Court did not find that a lack of knowledge regarding the commit‐ ments was a valid explanation for the majority of infringements made by farmers. 
Tähelepanekud 32 61 Kontrollikoja hinnangul ei saa põllumajandustootjate tehtud enamiku rikkumiste puhul pidada mõjuvaks põhjuseks kohustusi puudutavate teadmiste puudumist.
Furthermore, in 13 out of the 17 cases, the error applied to large farmers with extensive knowledge and resources. 
Lisaks olid 13 juhul 17-st vigade põhjustajateks ulatuslike teadmiste ja ressurssidega suured põllumajandustootjad.
In fact these farmers had over 50 hectares in area, deriving their main income from agriculture. 
Tegu oli enam kui 50 hektari suurust maa-ala harivate põllumajandustootjatega, kelle jaoks põllumajandus oli peamine sissetulekuallikas.
Low control rate for agri‐environment commitments 62 Member States verify the respect of most agri‐environment commit‐ ments only during on‐the‐spot checks, which are performed on a sample of 5 % of all beneficiaries receiving aid. 
Põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste vähene kontrollimine 62 Liikmesriigid kontrollivad põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste täitmist üksnes kohapealsete kontrollide käigus, mille aluseks on viit protsenti toetusesaajaid hõlmav valim.
This means that, on average, there is a probability that a farmer is checked once every 20 years. 
See tähendab, et keskmise tõenäosuse alusel kontrollitakse igat põllumajandustootjat kord kahekümne aasta jooksul.
In addition, not all commitments can be checked at any point of time during the year, thereby reducing the scope of controls and the potential of detecting non‐complianc‐ es. 
Lisaks ei saa kõigi kohustuste täitmist kontrollida mistahes ajahet-kel, mis vähendab veelgi kontrollide katvust ja kohustuste mittetäitmise avastamise tõenäosust.
This low control rate for commit‐ ments is another reason for the error rate found. 
Kohustuste vähene kontrollimine on vigade tekkimist seletav täiendav põhjus.
63 Among the 17 cases of errors found, the Court identified eight instances where the verification of commitments could have been shifted from the on‐the‐spot controls to administrative controls (see example in Box 8). 
63 Leitud 17 vea hulgas avastas kontrollikoda kaheksa juhtumit, kus kohustuste täitmist oleks kohapealsete kontrollide asemel pidanud kontrollima halduskontrollide kujul (vt 8. selgituses esitatud näide).
Such a change in procedure would have enabled the Member State authorities to correct and detect the errors during administrative checks, as such checks are performed on 100 % of all benefi‐ ciaries. 
Protseduuri selline muutmine oleks võimaldanud liikmesriikide ametiasutustel vead halduskontrollide käigus avastada ja parandada, kuna nendega hõlmatakse 100% toetusesaajatest.
This would be especially appro‐ priate for checks based on documenta‐ ry evidence, such as: activity registers kept by the farmer (fertilisation, animal grazing, grass mowing) and certificates issued by third parties. 
See oleks olnud eriti asjakohane dokumentide alusel tehtavate kontrollide puhul, milleks on näiteks põllumajandustootja peetavad tege-vusregistrid (väetamine, karjatamine, rohu niitmine) ja kolmandate poolte välja antud sertifikaadid.
Example of agri‐environment commitment which could have been verified by administrative checks In Estonia, one of the commitments of the measure was that the farmer should take at least one soil sample for every 5 hectares of land held and send it to an accredited laboratory for analysis of the acidity of the soil and its phosphorus and potassium content. 
Näide põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustusest, mida oleks saanud kontrollida halduskontrollidega Eestis pidid põllumajandustootjad meetme raames täidetava ühe kohustusena võtma haritava maa iga viie hektari kohta ühe mullaproovi ja saatma selle akrediteeritud laboratooriumi, kus pidi uuritama mulla happeli-sust ning selle fosfori-ja kaaliumisisaldust.
The rules stipulated that the laboratory results were to be kept on the farm and made available to inspectors during on‐the‐spot visits. 
Eeskirjade kohaselt tuli testide tulemused säilitada põllumajandusettevõttes ja need kohapealsete kontrollide korral inspektoritele esitada.
During the Court‘s auditors on‐the‐spot visit, the farmer presented the laboratory results of the nine soil samples taken. 
Kontrollikoja audiitorite kohapealse kontrolli käigus esitas põllumajandustootja üheksa mullaproovi tulemused.
Upon recalculation, it was determined that, based on the area of the parcels, the farmer should have taken 13 samples, rather than just nine. 
Arvutustega tehti kindlaks, et maatükkide pindala alusel ei oleks tootja pidanud võtma mitte üheksa, vaid 13 proovi.
This non‐compliance with the commitments could have been detected through administrative checks. Box 8 
Sellise kohustuste rikkumise oleks saanud avastada halduskontrollide käigus. 8. selgitus
Observations 33 The system of reductions and sanctions does not have a strong deterrent effect 64 Member States apply a proportional system of reductions and sanctions which, based on the severity, extent and permanence of the infringement, normally results in a partial reduction of the payment made. 
Tähelepanekud 33 Maksete vähendamise ja karistuste süsteemil puudub tugev hoiatav mõju 64 Liikmesriigid kasutavad proportsionaalset maksete vähendamise ja karistuste süsteemi, mille alusel (olenevalt rikkumise tõsidusest, ulatusest ja püsivusest) tavaliselt vähendatakse toetusesaajale tehtud makset.
For example, in the case described in Box 8, a 5 % reduction for non‐compliance with the commitment was applied. 
Näiteks 8. selgituses kirjeldatud juhul vähendati makset kohustuse mittetäitmise tõttu 5% võrra.
Farmers do not risk losing any of their own money because of non‐compliance, but only risk having to return what has already been paid to them. 
Rikkumise korral ei riski põllumajandustootjad enda raha kaotamisega, vaid võivad olla sunnitud üksnes tagastama neile makstud summa.
In extreme cases, where farmers have not performed any of the commitments made and the paying agency decides to recover the entire payment made, the farmers could find themselves in the same situ‐ ation as if they had not entered into any commitment. 
Äärmuslikel juhtudel, kui põllumajandustootjad ei ole täitnud ühtegi võetud kohustust ja makseasutus otsustab kogu makstud toetuse tagasi nõuda, võivad tootjad olla samas olukorras nagu siis, kui nad ei oleks kohustust üldse võtnudki.
65 In this context, the frequency of errors (17 out of the 121 payments audited) also points to the fact that the sys‐ tem of reducing payments in cases of non‐compliance has only a limited deterrent effect on farmers (see an example in Box 9). 
65 Kirjeldatud kontekstis osutab vigade sagedus (17 viga 121 auditeeritud makses) asjaolule, et rikkumiste korral kasutataval maksete vähendamise süsteemil on tootjate jaoks üksnes piiratud hoiatav mõju (vt 9. selgituses esitatud näide).
Payments for less‐favoured areas are less affected by error 66 Payments to farmers in mountain areas and in other areas with natural handi‐ caps (together commonly referred to as ‘less‐favoured areas’ or ‘LFA’) compensate farmers for continuing to farm in these areas. 
Vähem soodsatele piirkon‐ dadele tehtud maksed on vähem vigadest mõjutatud 66 Mägipiirkondade ja teiste ebasoodsate looduslike tingimustega alade (nn vähem soodsad piirkonnad) põllumajandustootjatele tehtud maksetega kompenseeritakse neile sellistes piirkondades põllumajandusliku tegevuse jätkamine.
These rural devel‐ opment measures target the sustain‐ able use of agricultural land and thus contribute to improving the environ‐ ment and the countryside. 
Maaelu arengu meetmetega püütakse arendada põllumajandusmaa jätkusuutlikku kasutamist ning seeläbi parandada keskkonna ja maapiirkondade kvaliteeti.
Limited financial consequences of an infringement In the United Kingdom, a farmer entered into a commitment related to establishing heathland vegetation on acid grassland. 
Rikkumise rahalised tagajärjed on piiratud Ühendkuningriigis võttis üks põllumajandustootja kohustuse, mis puudutas kanarbiku kasvamist happelise pinnasega rohumaal.
There were only two commitments under the measure: reduction of the stocking density (the number of animals grazing per hectare) and the prohibition of grazing between October and March. 
Meetme raames oli vaid kaks kohustust: loomade asustustiheduse vähendamine (karja-tatavate loomade arv hektari kohta) ning karjatamise keelamine vahemikus oktoobrist kuni märtsini.
The Court visited the farmer in October and found that animals were still grazing on the parcels. 
Kontrollikoda külastas põllumajandustootjat oktoobris ja leidis, et asjaomastel maatükkidel karjatati endiselt loomi.
The financial consequence for the farmer was a 3 % reduction of the payment. Box 9 
Rikkumise rahaline tagajärg tootja jaoks oli makse 3% vähendamine. 9. selgitus
Observations 34 67 The impact of the 78 LFA payments audited on the overall error rate would have been negligible, were it not for two cases where errors were found for non‐respect of additional eligibility conditions imposed by the Member States concerned (see Box 10). 
Tähelepanekud 34 67 Vähem soodsate piirkondade meetme auditeeritud 78 makse mõju kogu veamäärale oleks olnud minimaalne, kui nende hulgas ei oleks olnud kahte veajuhtumit, mis puudutasid asjaomaste liikmesriikide kehtestatud täiendavate toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumist (vt 10. selgitus).
This illustrates the dilemma that eligibility conditions are required to ensure that the funds are well spent, which may at the same time increase the risk of error. 
See näitlikustab dilemmat, et toetuskõlblikkuse tingimused peavad tagama vahendite õige kasutamise, ent võivad samal ajal suurendada ka vigade tekkimise riski.
68 This relatively low error rate is due to the main characteristics of the meas‐ ures concerned: — a small number of detailed eligi‐ bility conditions: the land must be located in a designated area, defined by the Member State and approved by the Commission, and must be maintained in good agricultural and environmental condition; — lump sum payments per hectare, which are degressive. 
68 Meetme suhteliselt madal veamäär tuleneb selle järgmistest peamistest omadustest: – väike arv täpseid toetuskõlblikkuse tingimusi: maa peab asuma liikmesriigi määratud ja komisjoni heaks kiidetud piirkonnas ning see peab olema hoitud heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes; – hektari kohta tehtavad kahaneva suurusega ühekordsed summeeritud väljamaksed.
This means that bigger farms will receive lower payments for areas which exceed a certain threshold, and that for such farms potential area differ‐ ences only have a small impact. 
See tähendab, et suuremad põllumajandusettevõtted saavad teatud piirmäära ületavate alade eest väiksemaid makseid ning et selliste tootjate jaoks avaldavad alade suuruse võimalikud erinevused üksnes väikest mõju.
69 The Court notes that the low error rate for the investment measure ‘setting up of young farmers’ was also explained by these characteristics, i.e. a limited number of detailed requirements, a focused scope and the use of lump sum payments. 
69 Kontrollikoda märgib, et ka noorte põllumajandustootjate toetuse meetme madal veamäär tulenes samadest omadustest: väike arv täpseid toetuskõlblikkuse tingimusi, meetme kitsas ulatus ja ühekordsed summeeritud väljamaksed.
Additional eligibility conditions imposed by Member States for LFA payments In Italy and Portugal, the eligibility of pastures in mountain areas was conditional upon the beneficiary own‐ ing a minimum number of animals. 
Liikmesriikide poolt vähem soodsate piirkondade maksetele kehtestatud täiendavad toetuskõlblikkuse tingimused Itaalias ja Portugalis sõltus mägipiirkondade karjamaade toetuskõlblikkus sellest, kas toetusesaajal oli teatud minimaalne arv loomi.
During on‐the‐spot visits, the Court found that the farmers concerned did not have the required number of animals and that the pastures were therefore not eligible for support. 
Kohapealsete kontrollide käigus leidis kontrollikoda, et asjaomastel põllumajandustootjatel ei olnud minimaalset arvu loomi ning et karjamaad ei olnud seetõttu toetuskõlblikud.
These two cases made up the majority of the error rate affecting LFA payments. Box 10 
Nimetatud kaks juhtumit moodustasid vähem soodsate piirkondade makseid mõjutavast veamäärast enamiku. 10. selgitus
Observations 35 PART III Do the Member States’ action plans and the new EU legal framework have the potential to address these causes effectively? 
Tähelepanekud 35 III OSA Kas liikmesriikide tegevuskavad ja ELi uus õigusraamistik on vigade põhjuste kõrvaldamisel potentsiaalselt mõjusad?
70 The Commission and the Member States have taken steps to address the causes of error in rural development. 
70 Komisjon ja liikmesriigid on võtnud meetmeid maaelu arengu kulutuses sisalduvate vigade põhjuste kõrvaldamiseks.
This section examines whether the two main steps — the action plans and the EU legal framework — are likely to be effective. 
Käesolevas osas uuritakse, kas kaks peamist abinõud – tegevuskavad ja ELi õigusraamistik – võivad osutuda mõjusateks.
The action plan exercise initi‐ ated by the Commission is a step in the right direction in addressing the causes of error 71 Rural development expenditure is implemented by shared management between the Member States and the Commission20. 
Komisjoni algatusel koosta‐ tud tegevuskavad on samm õiges suunas ja aitavad kõr‐ valdada vigade põhjuseid 71 Maaelu arengu eelarve täitmine toimub liikmesriikide ja komisjoni koostöös20.