natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effectiveness of research collaboration was assessed by reference to the actual achievement of project deliverables, the transfer of existing and new scientific knowledge as well as the use of good practices concerning the way in which research is carried out. 
Teaduskoostöö mõjusust hinnati projektitulemuste tegeliku saavutamise, olemasolevate ja uute teadusalaste teadmiste ülekandmise ning teadustöö läbiviimise heade tavade taustal.
Indeed: Has the collaboration between the participants been effective? 
ÜLEVAATAJATE HINNANG TEADUSKOOSTÖÖLE ÜLEVAATAJATE HINNANG KOOSTÖÖ MÕJUSUSELE Kas osalejatevaheline koostöö on olnud mõjus?
NoEs 101 projects 1 % IPs 298 projects 1% 16 32 % 23 % Yes Partially No 67 % 76 % Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. 
Pädevusvõrgustikud 101 projekti 1% Integreeritud projektid 16 JOONIS 3 298 projekti 1% 32% 23% Jah Osaliselt Ei 67% 76% Allikas: Euroopa Kontrollikoda – 31. detsembriks 2007 koostatud projektiülevaadete horisontaalne analüüs.
Moreover, the survey of participants reveals an overall satisfaction with the two instruments audited (see Figure 4). 
Ka osalejate küsitlus näitas üldist rahulolu kahe auditeeritud vahendiga (vt joonis 4).
Concerning IPs, the cooperation was considered effective by both public and private partners. 17 FIGURE 4 How satisfactory do you consider project in terms of ... Coordinators Satisfactory Unsatisfactory Satisfactory Unsatisfactory Participants Satisfactory Unsatisfactory Satisfactory Unsatisfactory PARTICIPANTS’ PERCEPTION OF THE PROJECT’S EFFECTIVENESS NoE IP ... the promotion of high-quality research collaboration between project participants ... the networking of participants ... coordinating the strategic planning of the participants’ research activities ... transfer of knowledge between participants ... the promotion of the mobility of research staff between participants ... the promotion of high-quality research collaboration between project participants ... the networking of participants ... coordinating the strategic planning of the participants’ research activities ... transfer of knowledge between participants ... the promotion of the mobility of research staff between participants 100 % 100 % 86 % 100 % 89 % 92 % 94 % 83 % 97 % 89 % 0 % 0 % 14 % 0 % 11 % 8% 6% 17 % 3% 11 % 98 % 97 % 89 % 97 % 80 % 92 % 98 % 80 % 88 % 64 % 2% 3% 11 % 3% 20 % 8% 2% 20 % 12 % 36 % Source: Survey conducted by the European Court of Auditors. 
Integreeritud projektide puhul pidasid koostööd mõjusaks nii avalikku kui erasekorit esindavad osalejad. 17 JOONIS 4 Kui rahuldavaks peate projekti järgmisi aspekte: Koordinaatorid Rahuldav Ebarahuldav Rahuldav Ebarahuldav Osalejad Rahuldav Ebarahuldav Rahuldav Ebarahuldav OSALEJATE HINNANG PROJEKTI MÕJUSUSELE kõrgetasemelise teaduskoostöö edendamine projektis osalejate vahel võrkude loomine osalejate vahel osalejate teadustegevuse strateegilise planeerimise kooskõlastamine teadmiste ülekandmine osalejate vahel teadustöötajate liikuvuse soodustamine osalejate vahel kõrgetasemelise teaduskoostöö edendamine projektis osalejate vahel võrkude loomine osalejate vahel osalejate teadustegevuse strateegilise planeerimise kooskõlastamine teadmiste ülekandmine osalejate vahel teadustöötajate liikuvuse soodustamine osalejate vahel Allikas: Euroopa Kontrollikoja läbiviidud küsitlus.
PROJECT PLANS BETTER THAN IMPLEMENTED PROJECTS IN A NUMBER OF CASES 25. 
PROJEKTIDE KAVAD OLID PALJUDEL JUHTUDEL PAREMAL TASEMEL KUI NENDE ELLUVIIMINE 25.
Project quality is associated with the concept of scientific and technological excellence and the degree of innovation. 
Projekti kvaliteet on seotud teaduse ja tehnoloogia alaste tippteadmiste mõistega, samuti innovatsiooni tasemega.
For FP6, independent experts were involved in the initial selection of proposals as well as in the monitoring and evaluation of projects implemented19. 
Kuuenda raamprogrammi puhul osalesid sõltumatud eksperdid nii taotluste esialgses väljavalimises kui elluviidud projektide järelevalves ja hindamises19.
Project reviewers’ ex post assessment is based on: — the progress towards the achievement of its objectives; — the adequate use of resources; — the degree to which research collaboration has been effective; — the soundness of project management, and — the use and dissemination of knowledge arising from the project. 
Projektide ülevaatajate järelhinnang põhineb järgmistel kriteeriumidel: — projekti eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud; — ressursside otstarbekas kasutamine; — teaduskoostöö mõjusus; — projektijuhtimise usaldusväärsus; — projektist saadavate teadmiste kasutamine ja levitamine.
19 ‘Evaluators’ participate in the evaluation process, assessing the merits of each of the proposals received against the criteria defined by the Commission in the corresponding call for proposals. 
19 Hindajad osalevad hindamisprotsessis ja võrdlevad iga saadetud taotluse väärtusi komisjoni poolt vastavas konkursikutses määratletud kriteeriumidega.
Based on the evaluators’ assessment, the Commission decides which proposals deserve to be funded. 
Hindajate koostatud hinnangu põhjal otsustab komisjon, millised taotlused väärivad rahastamist.
They periodically assess progress achieved by a given project during a reference period, on the basis of an assessment form prepared by the Commission. 
Nemad hindavad perioodiliselt projekti edenemist teatud ajavahemikul, kasutades komisjoni koostatud hindamislehte.
Based on this assessment, the Commission decides whether the project may continue or if, on the contrary, it should be terminated before the planned completion date. 
Hinnangu põhjal otsustab komisjon, kas projekt võib jätkuda või tuleb see enne kavandatud lõpptähtaega katkestada.
‘Evaluators’ and ‘Reviewers’ are selected from the same database constituted by the Commission at the start of the programme. 
Hindajad ja ülevaatajad valitakse ühest ja samast, komisjoni poolt programmi alguses koostatud andmebaasist.
18 FIGURE 5 % REVIEWERS’ ASSESSMENT OF PROJECT QUALITY 19 % 0% 42 39 % Good to excellent project Acceptable project Unsatisfactory project No reply 18 % 2% 44 % 36 % NoEs 101 projects IPs 298 projects OVERALL ASSESSMENT OF THE PROJECT’S QUALITY Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. 
18 JOONIS 5 ÜLEVAATAJATE HINNANG PROJEKTIDE KVALITEEDILE ÜLDINE HINNANG PROJEKTIDE KVALITEEDILE 19% 0% 42% 39% Hea või suurepärane Rahuldav Ebarahuldav Vastus puudub 18% 2% 44% 36% Pädevusvõrgustikud Integreeritud projektid 101 projekti 298 projekti Allikas: Euroopa Kontrollikoda – 31. detsembriks 2007 koostatud projektiülevaadete horisontaalne analüüs.
The Court’s analysis of the experts’ review reports shows that more than one third of projects were qualified as ‘good to excellent’ (see Figure 5). 
Ekspertide aruannete analüüsimine kontrollikoja poolt näitab, et üle kolmandiku projektidest hinnati „heaks või suurepäraseks” (vt joonis 5).
However, a large number of projects (174 projects, or 44 % of all projects reviewed) were assessed as not more than ‘acceptable’. 
Suurt arvu projektidest (174 projekti ehk 44% kõigist läbivaadatud projektidest) hinnati siiski mitte enam kui „rahuldavaks”.
Considering that experts had qualified all projects as ‘excellent’ at the time of their selection by the Commission, the review results indicate that project quality is declining in the implementation phase. ACHIEVEMENT OF THE NEW INSTRUMENTS’ SPECIFIC OBJECTIVES 28. 
Arvestades, et selles etapis, kui komisjon projektid välja valis, andsid eksperdid kõigile projektidele hinnangu „suurepärane”, näitavad läbivaatamise tulemused, et projektide kvaliteet väheneb nende elluviimise käigus.
As previously indicated (see paragraphs 9 and 10), NoEs were aimed primarily at creating a substantial and lasting integration of the research activities of the network partners. 
Nagu varem osutatud (vt punktid 9 ja10), püüti pädevusvõrgustike abil eeskätt saavutada võrgustikus osalejate teadustegevuse põhjalik ja püsiv integreerimine.
IPs were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension. For both instruments, the emphasis was on integrating a ‘critical mass’ of expertise, activities and resources as a pre-condition for long-term research activities and partnerships as well as for achieving a real impact in scientific, industrial or economic terms. 
Mõlema vahendi puhul asetati rõhk tippteadmiste, tegevuse ja ressursside „kriitilise massi” integreerimisele, mis on eelduseks nii pikaajalisele teadustegevusele ja partnerlusele kui reaalse mõju saavutamisele teaduse, tööstuse või majanduse seisukohast.
The specific target for SMEs has to be considered in view of their crucial role in the European economy. 
VKEdega seonduva erieesmärgi puhul tuleb arvesse võtta nende keskset rolli Euroopa majanduses.
NOES’ INTEGRATION OFTEN REPLACED BY TRADITIONAL FORM OF COLLABORATION 29. In view of assessing the extent to which NoEs had achieved their specific objective of promoting durable integration of the research activities of the network partners, the Court analysed whether: — The resources put into the network could be considered significant in relation to each participant’s overall budget. — NoEs had significant control on the deployment of the resources made available for the project. — The high-level researchers initially envisaged had actually been involved in the project. — NoEs had progressed towards long-term research activities and partnerships beyond the duration of Community funding. 
Hindamaks, mil määral olid pädevusvõrgustikud saavutanud oma erieesmärgi soodustada võrgustikus osalejate teadustegevuse püsivat integreerimist, analüüsis kontrollikoda, kas: — võrgustikule eraldatud ressursse võib pidada märkimisväärseks, kui neid võrrelda iga osaleja üldeelarvega, — pädevusvõrgustikel oli märkimisväärset otsustusõigust igale projektile kättesaadavaks tehtud ressursside kasutamise üle, — algselt kavandatud kõrgetasemeliste teadlaste osalemine sai teoks, — pädevusvõrgustikud olid arenenud pikaajalise teadustegevuse ja partnerluse suunas, mis jätkub ka pärast ühendusepoolse rahastamise lõppemist.
19 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
19 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
The Court considers that, notwithstanding their success in promoting research collaboration and projects of reasonable quality, NoEs audited have not achieved their specific objective. 
Kontrollikoda on seisukohal, et hoolimata teaduskoostöö ja heal tasemel projektide edendamisest ei saavutanud auditeeritud pädevusvõrgustikud oma erieesmärki.
In particular: (a) Most participants allocated a relatively small proportion of their research capacities to the network. (b) NoEs failed to reach control over resources made available and to ensure the adequate coordination of project activities. 
Täpsemalt öeldes: a) Enamik osalejaid andis suhteliselt väikese osa oma teadussuutlikkusest võrgustiku käsutusse. b) Pädevusvõrgustikel puudus otsustusõigus kättesaadavaks tehtud ressursside üle ning nad ei suutnud tagada projektitegevuse piisavat kooskõlastamist.
Participant organisations did not accept that NoEs’ governance structures decide how networked resources should be used. (c) In most cases the involvement of key high-level scientists in NoEs was not realised. (d) Self-sustainable long-term research activities and partnerships were not achieved for any of the audited NoEs, thus making future collaboration subject to continued public support. 
Osalevad organisatsioonid ei nõustunud sellega, et pädevusvõrgustike juhtstruktuurid otsustavad ressursside kasutamise üle. c) Enamikul juhtudel ei suudetud olulisi kõrgetasemelisi teadlasi pädevusvõrgustikesse kaasata. d) Ükski auditeeritud pädevusvõrgustik ei viinud sõltumatult jätkusuutliku pikaajalise teadustegevuse ega partnerluseni, mistõttu sõltub edasine koostöö jätkuvast avalike vahendite eraldamisest.
The results of the project reviews carried out by the independent experts show that full restructuring of activities and integration between partners took place in less than two thirds of the NoEs assessed (59 out of 101). 
Sõltumatute ekspertide projektihindamiste tulemused näitavad, et osalejate tegevuse täielik ümberkorraldamine ja integreerimine toimus vähem kui kahes kolmandikus hinnatud pädevusvõrgustikest (101 võrgustikust 59s).
Already in 2004, a previous report20 acknowledged the difficulties of NoEs in achieving the required ’durable integra-tion‘. 
Juba ühes varasemas, 2004. aastast pärinevas aruandes20 osutati pädevusvõrgustike raskustele saavutada nõutavat „püsivat integratsiooni”.
More recently, a study carried out on behalf of the Commission21 confirmed that only a minority of NoEs have moved convincingly towards self-sustainable integration with prospects for longer-term survival beyond the ending of EU funding. 
Ka ühes hilisemas, komisjoni tellitud uuringus21 kinnitatakse, et vaid väike osa pädevusvõrgustikest on veenvalt liikunud sõltumatult jätkusuutliku integratsiooni suunas ning omab väljavaateid pikaajaliseks püsimajäämiseks ka pärast ELi rahastamise lõppemist.
NoEs often put in place only traditional forms of research collaboration on individual actions, instead of coherent and long-term joint activities and partnerships. 
Pädevusvõrgustikega edendati tihti ainult teaduskoostöö traditsioonilisi vorme individuaalsete meetmete raames, mitte ühtset ja pikaajalist ühist tegevust ja partnerlust.
Two main factors can explain the difficulty that NoEs have in achieving lasting integration. 
Sellel, miks pädevusvõrgustikel oli keeruline püsivat integratsiooni saavutada, on kaks peamist põhjust.
The reluctance of many organisations to engage in a long-term commitment did not favour this aim. 
Paljude organisatsioonide soovimatus võtta pikaajalisi kohustusi ei soodustanud eesmärgi saavutamist.
Public research centres, at the heart of the NoEs’ objective, found difficulties in integrating with each other due to their institutional structure and budgetary constraints. 
Pädevusvõrgustike eesmärgi keskmes asuvad avalikud teaduskeskused kogesid üksteisega integreerumisel probleeme oma institutsionaalse ülesehituse ja eelarvepiirangute tõttu.
For industry, the treatment of intellectual property was a matter of particular concern. 20 See Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI. 
Tööstusettevõtete jaoks kujutas omaette probleemi intellektuaalomandi käsitlemine. 20 Vt Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI.
Report of the High-Level Expert Panel chaired by Professor R. Marimon, 21 June 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/). 
Professor R. Marimoni juhitud kõrgetasemelise ekspertrühma aruanne, 21. juuni 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/).
21 See Expert Group on the future of Networks of Excellence, Final Report, September 2008, pp. 16 and 47. 
21 Vt Expert Group on the future of Networks of Excellence, lõpparuanne, september 2008, lk 16 ja 47.
20 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
20 Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
Secondly, there are areas where substantial integration can only be achieved progressively. 
Teiseks tuleb arvesse võtta, et mitmel alal on põhjalikku integratsiooni võimalik saavutada ainult järk-järgult.
However, in several cases (five of the eight NoEs visited) the project duration had been even reduced during the negotiation stage. 
Mitmel juhul (kaheksast külastatud pädevusvõrgustikust viie puhul) oli aga projekti pikkust läbirääkimiste etapis koguni vähendatud.
The fact that most NoEs financed under FP6 have not reached durable integration raises the question as to the conditions under which it is justified to continue their financing beyond the initial duration, under the ongoing Seventh Framework Programme (FP7). 
Tõsiasi, et enamik kuuenda raamprogrammi raames rahastatud pädevusvõrgustikke ei ole saavutanud püsivat integratsiooni, viib küsimuseni, millistel tingimustel on põhjendatud jätkata nende rahastamist pärast algselt ettenähtud perioodi lõppemist ehk käimasoleva, seitsmenda raamprogrammi alusel.
21 BOX 3 LIGHT AND SHADE CONCERNING NoE PERFORMANCE One NoE assessed by the Court concerned a project in the field of information society technologies involving a consortium of a large number of both private (SMEs and large industries) and public participants (universities). 
SELGITUS PÄDEVUSVÕRGUSTIKE TULEMUSLIKKUSE VALGUSE-JA VARJUKÜLJED Üks kontrollikoja hinnatud pädevusvõrgustikest oli seotud infoühiskonna tehnoloogiaid käsitleva projektiga, kuhu oli kaasatud konsortsium, mis koondas suurel arvul osalejaid nii erasektorist (VKEd ja suured tööstusettevõtted) kui avalikust sektorist (ülikoolid).
The consortium had been assembled in order to structure fragmented European research in the specific scientific field, reduce duplication, boost excellence and spread scientific knowledge. 
Konsortsiumi loomise eesmärk oli korras-tada killustatud Euroopa teadustegevust vastavas teadusvaldkonnas, vähendada tegevuse kattumist, edendada tippteadmisi ja levitada teadusalaseid teadmisi.
The opinion expressed by the independent experts who carried out the project reviews was taken into account. 
Arvesse võeti ka projekti hinnanud sõltumatute ekspertide arvamust.
The Court concluded that the project contributed to sharing new knowledge and to transferring pre-existing knowledge. 
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et projekt aitas kaasa uute teadmiste jagamisele ja olemasolevate teadmiste ülekandmisele.
This knowledge had potential commercial applications. A ‘Virtual Centre of Excellence’(VCE) was created (a web portal built by project participants containing updated information on public and private research in the specific scientific field). 
Uutel teadmistel oli potentsiaalne äriline väljund. Loodi „virtuaalne tippteadmiste keskus” (projektis osalejate väljaarendatud internetiportaal, mis koondas ajakohastatud teavet antud teadusvaldkonna era-ja avalikus sektoris tehtava teadustöö kohta).
A school in the specific field of the project has been created by several participants. At the end of the project, the consortium requested additional funding for a second project phase, which was obtained. 
Mitme osaleja abiga loodi projekti valdkonnas tegutsev kool. Projekti lõpus taotles konsortsium ja ka sai täiendavaid rahalisi vahendeid projekti teiseks etapiks.
The participants visited declared that their involvement in the integrating activities undertaken depended on the availability of additional EU funds. Once the funding ceased, it would be impossible to maintain these activities. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Külastatud osalejate sõnul sõltus nendepoolne osalemine tegevuse integreerimises täiendavate ELi vahendite kättesaadavusest. Rahastamise lõppedes ei oleks võimalik tegevust jätkata. Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
IPS: LARGE PROJECTS, AND RELATIVELY LOW PARTICIPANTS’ FINANCIAL INVOLVEMENT 36. 
INTEGREERITUD PROJEKTID: SUUREMAHULISED PROJEKTID, KUS OSALEJATE RAHALINE PANUS ON SUHTELISELT VÄIKE 36.
The effectiveness of IPs was assessed by the Court for a sample of projects, according to the following criteria: — Vertical integration of the full ‘value-chain’ of stakeholders, from those involved in knowledge production through to technology development and transfer. — Horizontal integration of a range of multidisciplinary activities. — Activity integration: integrating various research activities from fundamental to applied research and with other types of activity, including take-up activities, protection and dissemination of knowledge, and training. — Sectoral integration of actors from private and public sector research organisations, and in particular between academia and industry, including SMEs. — Financial integration of public and private funding. 22 BOX 4 LIGHT AND SHADE CONCERNING IPs PERFORMANCE An Integrated Project was created to develop an innovative environment-friendly packaging based on renewable materials, being of positive value to both producers and the consumers. 
Kontrollikoda hindas integreeritud projektide mõjusust projektide valimi põhjal, võttes arvesse järgmiseid kriteeriume: — Kogu sidusrühmade „väärtusahela” vertikaalne integratsioon alates teadmiste loomisest kuni tehnoloogia väljatöötamise ja üle-kandmiseni. — Erinevate multidistsiplinaarsete tegevuste horisontaalne integratsioon. — Tegevuse integratsioon: eri tüüpi teadusalaste tegevusvaldkondade integreerimine alates alusuuringutest kuni rakendusuuringuteni, samuti nende integreerimine teist laadi tegevusvaldkondadega, näiteks käivitusmeetmete, teadmiste kaitse ja levitamise ning koolitusega. — Sektoritevaheline integratsioon era-ja avaliku sektori teadusasutusi esindavate osalejate, eelkõige akadeemiliste ringkondade ja tööstusettevõtete (sh VKEd) vahel. — Avaliku ja erasektori vahendite finantsintegratsioon. 22 4.
The IP assembled the main producers of the raw material and of the final product in order to create synergies. 
Sünergia loomiseks koondas projekt toormaterjali ja lõpptoote peamisi tootjaid.
The estimated cost of activities to be carried out within the project exceeded 25 million euro (56,5 % of which was financed by the Community). 
Projekti tegevusega kaasnevaid kulusid hinnati üle 25 miljonile eurole (sellest 56,5% rahastas ühendus).
The project succeeded in integrating stakeholders within several business areas (vertical integration), from the public and private sectors (sectoral integration), from different disciplines (horizontal integration), both fundamental and applied (activity integration). 
Projekt integreeris edukalt sidusrühmi erinevatest tegevusvaldkondadest (vertikaalne integratsioon), avalikust ja erasektorist (sektoritevaheline integratsioon), eri teadusharudest (horisontaalne integratsioon) ja nii alusuuringutest kui rakendusuuringutest (tegevuse integratsioon).
However, the project did not attract any other source of funding contributing to the achievement of the project goals. 
Projektiga ei suudetud aga kaasata teisi rahastamisallikaid, mis oleks projekti eesmärkide saavutamisele kaasa aidanud.
This situation has prevented the achievement of financial integration, associated with this specific FP6 instrument. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
See on takistanud finantsintegratsiooni saavutamist, mida oodati just sellelt kuuenda raamprogrammi vahendilt. Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
The evidence shows that the audited IPs have achieved, in general, the objectives pursued in their research field and have mobilised a significant volume of resources (human, financial, technical). 
Tõendusmaterjal näitab, et auditeeritud integreeritud projektid on üldjoontes saavutanud oma teadusalal püstitatud eesmärgid ning mobiliseerinud märkimisväärsel hulgal nii inim-, finants-kui tehnilisi ressursse.
This is due in particular to a longer duration and an increased number of participants when compared to pre-existing instruments22. 
See tuleneb eelkõige projektide pikemast kestusest ja suurenenud osalejate hulgast võrreldes varasemate vahenditega22.
SME PARTICIPATION TARGET NOT FULLY ACHIEVED 39. 
VKEde OSALEMISEGA SEOTUD EESMÄRKI EI SAAVUTATUD TÄIEL MÄÄRAL 39.
SMEs play a key role in the European economy, given their weight in the business sector and their importance in employment. 
VKEdel on Euroopa majanduses olulise tähtsusega roll, arvestades nende osa ettevõtlussektoris ja tööhõives.