natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our work showed that the Commission, assisted by the EEA, verifies satisfactorily the reported emissions and that the EU greenhouse gas inventories have improved over time. 
Meie audititööst selgus, et komisjon (keda abistab EEA), kontrollib rahuldavalt esitatud kasvuhoonegaaside andmeid ja et ELi kasvuhoonegaaside heite inventuuriandmeid on aja jooksul täiustatud.
However, for the land use, land-use change, and forestry (LULUCF) sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors. 
Andmeid läbivaatavad isikud ei kontrolli aga maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorit (edaspidi „LULUCF-sektor“ või „LULUCF“) samamoodi nagu teisi sektoreid.
This sector is particularly relevant not only for the 2030 targets, but also because the LULUCF data has a high statistical uncertainty. 
See sektor on eriti tähtis mitte ainult 2030. aasta eesmärkide mõistes, vaid ka seetõttu, et LULUCF-andmed on statistiliselt väga ebakindlad.
IV The Monitoring Mechanism Regulation also established an EU system for reviewing data on Member States’ projections. 
IV Seiremehhanismi määrusega loodi ka ELi süsteem liikmesriikide prognoose käsitlevate andmete läbivaatamiseks.
The Commission and UNFCCC review both identified fewer issues in 2017 than in 2015, indicating an improvement in national projections. 
Nii komisjoni kui ka UNFCCC tehtud läbivaatamisel tuvastati 2017. aastal vähem probleeme kui 2015. aastal, mis viitab riikide prognooside paranemisele.
However, the Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario. 
Komisjon ei hinnanud aga märkimisväärse kõrvalekaldumise riski ELi võrdlusstsenaariumist.
V For achieving emission reductions, the EU has put in place targets which include most of the reported data. 
V Heite vähendamiseks on EL kehtestanud eesmärgid, mis hõlmavad enamikku esitatud andmetest.
For the LULUCF sector the first EU targets are for 2030, while for international shipping the internationally agreed target is for 2050. 
LULUCF-sektoris on ELi esimesed eesmärgid püstitatud 2030. aastaks, rahvusvahelise meresõidu valdkonnas aga on rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärk 2050. aastaks.
International aviation is already included in the EU 2020 targets. 
Rahvusvahelist lennundust käsitletakse juba strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärkides.
VI We found that long-term sectoral roadmaps cover almost 70 % of the emissions reported. 
VI Leidsime, et pikaajalised sektoripõhised tegevuskavad katavad peaaegu 70% teatatud heitest.
Such specific roadmaps are crucial for the development of the respective sectors in a sustainable way. However, there are no specific roadmaps for some key sectors, such as agriculture and LULUCF. 
Sellised konkreetsed tegevuskavad on hädavajalikud vastavate sektorite kestlikuks arendamiseks, kuid puuduvad tähtsaimate sektorite, näiteks põllumajanduse ja LULUCFi tegevuskavad.
This affects the sectoral shorter-term policies and measures. 
See mõjutab lühemaajalist sektoripõhist poliitikat ja meetmeid.
VII Mitigation policies and measures aim to reduce future emissions. 
VII Leevenduspoliitika ja -meetmete eesmärk on vähendada heidet tulevikus.
The Commission and the EEA have introduced checks on the quality of the information submitted by Member States on their mitigation policies and measures. 
Komisjon ja EEA on hakanud kontrollima liikmesriikide leevenduspoliitika ja -meetmete kohta esitatud teabe kvaliteeti.
However, the Commission did not report estimates for some EU policies and measures’ impacts on emissions. 
Komisjon ei esitanud aga prognoose osa ELi poliitika ja meetmete mõju kohta heitele.
VIII Based on these findings, we make recommendations to the Commission aimed at improving: (a) the Commission review process for the LULUCF sector; (b) the framework for future emission reductions. 5 
VIII Loetletud leidude alusel esitame komisjonile soovitused, mille eesmärk on parandada a) LULUCF-sektori läbivaatamist komisjonis; b) heite vähendamist tulevikus käsitlevat raamistikku.
Introduction International context 01 Greenhouse gases absorb and release heat (infra-red radiation from the sun) in the atmosphere. 
Sissejuhatus Rahvusvaheline kontekst 01 Kasvuhoonegaasid neelavad soojust (päikese infrapunakiirgust) ja vabastavad seda atmosfääri.
The Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) is the United Nations body for assessing the science related to climate change. 
Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni organ, mis hindab kliimamuutustega seotud teadustööd.
It estimates that human-induced greenhouse gas emissions have caused global temperatures to rise by approximately 1.0 °C above pre-industrial levels to date. 
Selle hinnangul on inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heite tõttu tõusnud ülemaailmne temperatuur ligikaudu 1,0 °C võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
The subsequent effects of this increase include sea level rises and more extreme weather events. 
Selle tagajärjel tõuseb merevee tase ja tekivad äärmuslikumad ilmastikunähtused.
02 In 1992, the global nations signed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), aiming to stabilise greenhouse gas concentrations “at a level that would prevent dangerous anthropogenic (human-induced) interference with the climate system”. 
02 ÜRO liikmed allkirjastasid 1992. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) eesmärgiga saavutada kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerumine tasemel, mis võimaldab vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid.
Further steps were taken in 1997 with the Kyoto Protocol, which put measures in place and introduced binding emission reduction targets for the developed countries that signed it. 
Seda täiendati 1997. aastal Kyoto protokolliga, millega kehtestati protokolli allkirjastanud arenenud riikidele heite vähendamise meetmed ja siduvad eesmärgid.
As part of the Kyoto Protocol, the developed countries also committed to setting out policies and measures to support the achievement of the emission reduction targets in the Protocol in a sustainable way. 
Kyoto protokolli raames võtsid arenenud riigid ka kohustuse töötada välja poliitika ja meetmed, et toetada protokollis püstitatud heite vähendamise eesmärkide kestlikku täitmist.
The UNFCCC Secretariat monitors and reports on the Convention and the Kyoto Protocol’s enforcement. 
UNFCCC sekretariaat jälgib konventsiooni ja Kyoto protokolli jõustamist ning annab selle kohta aru.
03 The Paris Agreement (2015) was signed by 197 countries. 
03 Pariisi kokkuleppe (2015) allkirjastas 197 riiki.
The aim of the agreement is to limit the increase in the global average temperature to “well below” 2 °C above pre-industrial levels, and to promote efforts to limit the global average temperature increase “even further”, to 1.5 °C above pre-industrial levels. 
Kokkuleppe eesmärk on hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ja edendada jõupingutusi maailma keskmise temperatuuri tõusu täiendavaks piiramiseks (1,5 °C-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega).
The Paris Agreement does not introduce binding emission reduction targets for the signatory parties; instead, it imposes nationally determined contributions to the overall goal to limit the increase in global temperature. 
Pariisi kokkuleppes ei ole allakirjutanud riikidele püstitatud siduvaid heite vähendamise eesmärke; selle asemel kehtestatakse riiklikult määratletud panus ülemaailmse temperatuuri tõusu piiramise üldeesmärki.
These contributions include both the countries’ reductions in man-made emissions at their source and removals (“carbon sinks”) of greenhouse gases. 
Selline panus hõlmab nii riikide inimtekkelise heite vähendamist tekkekohas kui ka kasvuhoonegaaside sidumist (CO2 sidujad).
04 Efforts to reduce greenhouse gas emissions, and thus to limit global warming, are helped by having accurate information about emission levels, trends, and the policies and measures aimed at improving them. 
04 Kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja seega ülemaailmse soojenemise piiramise jõupingutusi edendab see, kui teave heitetaseme, suundumuste ning nende parandamiseks mõeldud poliitika ja meetmete kohta on täpne.
This requires a sound framework for monitoring and reporting on greenhouse gas emissions, as well as reliable information on projected changes in emissions resulting from existing and planned policies and measures. 
See eeldab tugevat kasvuhoonegaaside heite seire-ja aruandlusraamistikku ning usaldusväärset teavet heite valdkonnas prognoositud muutuste kohta, mis on tingitud praegusest või kavandatud poliitikast ja meetmetest.
6 05 Both the Kyoto Protocol and the Paris Agreement set out such frameworks. 
05 Selline raamistik sätestati nii Kyoto protokolli kui ka Pariisi kokkuleppega.
The Kyoto Protocol’s framework is valid until the reporting of emissions for 2020 (in 2022). 
Kyoto protokolli raamistik kehtib kuni 2020. aasta heitearuandluse avaldamiseni (2022. aastal).
The Paris Agreement’s framework will first be used for the reporting of emissions for 2021 (to be published in 2023). 
Pariisi kokkuleppe raamistikku kasutatakse esimest korda 2021. aasta heite kohta aru andmiseks (avaldatakse 2023. aastal).
These frameworks include quality assurance procedures (i.e. a review of the data by the UNFCCC Secretariat and its expert teams), and are supported by guidelines from the UNFCCC and the International Panel for Climate Change. 
Need raamistikud hõlmavad kvaliteedi tagamise menetlusi (st UNFCCC sekretariaadi ja selle eksperdirühmade andmeanalüüs) ning neid toetavad UNFCCC ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised.
European context 06 EU Member States account for 6.9 % of the global population and for 21.8 % of the world’s gross domestic product1. 
Euroopa kontekst 06 ELi liikmesriikides elab 6,9% maailma rahvastikust ja siin luuakse 21,8% maailma sisemajanduse koguproduktist1.
They generated around 8.4 % of global greenhouse gas emissions in 20172. 
Liikmesriigid tekitasid 2017. aastal ligikaudu 8,4% maailma kasvuhoonegaaside heitest2.
07 The EU agreed to reduce its greenhouse gas emissions3 by 20 % by 2020, by 40 % by 2030 and by 80 % to 95 % by 2050 compared to 1990. 
07 EL leppis kokku, et vähendab oma kasvuhoonegaaside heidet3 2020. aastaks 20%, 2030. aastaks 40% ja 2050. aastaks 80–95% võrreldes 1990. aasta tasemega.
Figure 1 below shows the trend in emissions to date and estimated progress towards 2050. 
Joonisel 1 on esitatud heite vähendamise senine suundumus ja hinnanguline areng 2050. aastani.
Up until 2017, the EU reduced its emissions by 21.7 %4 on 1990 levels. 
Kuni 2017. aastani vähendas EL oma heidet 21,7%4 võrreldes 1990. aasta tasemega.
Most of the greenhouse gases under the Kyoto Protocol followed this downward trend (see Figure A in the Annex). 
Kyoto protokolli raames järgiti seda langustrendi enamiku kasvuhoonegaaside puhul (vt lisa joonis A).
7 1 2 3 4 Eurostat report “The EU in the world”, 2018. 
1 2 3 4 Eurostati aruanne „The EU in the world“ (EL maailmas), 2018.
EU inventory report of 2019. 
ELi 2019. aasta inventuuriaruanne.
European Council Conclusions of 8/9 March 2007, of 4 February 2011 and of 23/24 October 2014. 
Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta, 4. veebruari 2011. aasta ja 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldused.
This figure includes international aviation, to ensure comparability with the data reported as part of the EU targets. 
See arv hõlmab rahvusvahelist lennundust, et tagada võrreldavus ELi eesmärkide raames esitatud andmetega.
Figure 1 – Estimates of past and future emissions compared to the emission reduction targets Source: European Court of Auditors, based on EU Inventory Report of 2019 (2017 emission data), the 2017 EU National Communication and Biennial Report to the UNFCCC (projections data) and the EEA “Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets” (yearly reductions needed to achieve the targets). 
Joonis 1. Tekkinud ja tulevikus tekkiv hinnanguline heide võrreldes heite vähendamise eesmärkidega Heide 2017. aastal Kasvuhoonegaaside heide eelmistel aastatel Prognoosid praeguste meetmete korral Prognoosid lisameetmete korral Eesmärgi täitmiseks vajalik lineaarne vähendamine mln t CO2 6 000 4 000 2 000 0 -21,7% Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes ELi 2019. aasta inventuuriaruandele (2017. aasta heiteandmed), ELi riikide 2017. aasta kliimaaruannetele, kahe aasta kohta UNFCCC-le esitatud 2017. aasta aruandele (prognooside andmed) ning Euroopa Keskkonnaameti (EEA) aruandele „Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets“ (Suundumused ja prognoosid Euroopas 2018. aastal – Euroopa kliima-ja energiaeesmärkide täitmisel tehtavate edusammude seire) (eesmärkide täitmiseks vajalik iga-aastane vähendamine). -40% 2030. a. -20% 2020. a. -79 mln t CO2 aastas -23 mln t CO2 aastas -32 mln t CO2 aastas -80% -114 mln t CO2 aastas 2050. a. -95% -157 mln t CO2 aastas 2050. a.
08 To achieve these reductions, and to comply with the international rules, the EU and its Member States have committed to reporting their final greenhouse gases emissions to the UNFCCC each year. 
2060 2070 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 08 Selliseks vähendamiseks ja rahvusvaheliste eeskirjade järgimiseks on EL ja selle liikmesriigid võtnud kohustuse anda UNFCC sekretariaadile igal aastal aru oma lõpliku kasvuhoonegaaside heite kohta.
They do so in the form of “greenhouse gas inventories” (see Box 1). 
Selleks kasutavad nad kasvuhoonegaaside inventuuriandmeid (vt 1. selgitus).
For any given year, the European Environment Agency publishes interim EU inventories, usually in October of the following year (N+1), and final inventories six months later, in May N+25. 
Euroopa Keskkonnaamet avaldab iga aasta kohta tavaliselt järgmise aasta oktoobris (N + 1) ELi vaheinventuuriandmed ja kuus kuud hiljem, maikuus (N + 2) lõplikud inventuuriandmed5.
8 5 For example, the inventories for 2017 were published in May 2019. 
5 Näiteks avaldati 2017. aasta inventuuriandmed 2019. aasta mais.
9 Box 1 What are greenhouse gas inventories? 
1. selgitus Mis on kasvuhoonegaaside inventuuriandmed?
Greenhouse gas inventories are a quantified estimation of annual emissions produced by human activities on a country’s territory. 
Kasvuhoonegaaside inventuuriandmed on iga-aastane hinnanguline kvantifitseeritud heide, mille on põhjustanud riigi territooriumil toimuv inimtegevus.
The aggregated EU inventory is the sum of the Member States’ inventories, and also contains the emissions produced by Iceland. 
ELi koondinventuuriandmed on liikmesriikide inventuuriandmete summa, mis sisaldab ka Islandi tekitatud heidet.
The quantified estimates are calculated by multiplying activity data by emission factors. 
Kvantifitseeritud hinnanguliste andmete arvutamiseks korrutatakse tegevusandmed heitekoefitsientidega.
The UNFCCC defines activity data as the magnitude of human activity resulting in emissions or removals taking place during a given period of time in a specific sector. 
UNFCCC määratleb tegevusandmed kui andmed sellise heidet tekitava või siduva inimtegevuse ulatuse kohta, mis toimub konkreetse aja jooksul teatud sektoris.
An example of activity data for transport is the sales volume of fuel. 
Transpordisektori tegevusandmed on näiteks kütuse müügimaht.
Emission factors are the average rate of emission of a given greenhouse gas by a given source, relative to units of activity. 
Heitekoefitsiendid on konkreetse heiteallika konkreetse kasvuhoonegaasi heite keskmine määr jagatuna tegevusühikutega.
For example, an emission factor can correspond to the emissions generated from burning one tonne of brown coal. 
Näiteks võib heitekoefitsient vastata ühe tonni pruunsöe põletamisel tekkinud heitele.
The resulting emissions estimates are expressed as carbon dioxide (CO2) equivalents (see Figure B in the Annex), using conversion factors, depending on each gas’s global warming potential. 
Sellest tulenevat hinnangulist heidet väljendatakse süsinikdioksiid-ekvivalendina (CO2-ekvivalent) (vt lisa joonis B), kasutades muundustegureid olenevalt iga kasvuhoonegaasi globaalse soojendamise potentsiaalist.
As an example, the warming potential of one tonne of NF3 is equivalent to that of 16 100 tonnes of CO2. 
Näiteks ühe tonni NF3 soojendamispotentsiaal vastab 16 100 tonni CO2 omale.
Figure 2 explains the links between targets, projections, and policies and measures. 
Joonisel 2 selgitatakse eesmärkide, prognooside, poliitika ja meetmete vahelisi seoseid.
Projections do not only consider the results of mitigation policies and measures, but also a larger set of assumptions and parameters, which are not represented in the figure. 
Prognoosides ei võeta arvesse ainult leevenduspoliitika ja -meetmete tulemusi, vaid ka suuremat hulka eelduseid ja parameetreid, mida joonisel ei näidata.
Figure 2 – Links between EU targets, projections, and policies and measures Targets are set and determine additional policies and measures Good policies and measure reduce emissions according to the targets Achievement of targets need to be monitored against past emissions and projections Projections Projections must take into account the effects of policies and measures, as they have a direct impact on future emissions Policies and measures Policies and measures need to be adapted if projections show that the targets will not be met Source: European Court of Auditors. 
Joonis 2. ELi eesmärkide, prognooside, poliitika ja meetmete vahelised seosed Püstitatakse eesmärgid, mis määravad täiendava poliitika ja meetmed Hea poliitika ja meetmed vähendavad heidet eesmärkide kohaselt Eesmärkide täitmise seiramisel tuleb seda võrrelda eelmiste aastate heite ja prognoosidega Prognoosid Prognoosides tuleb arvesse võtta poliitika ja meetmete otsest mõju heitele tulevikus Allikas: Poliitika ja meetmed Poliitikat ja meetmeid tuleb kohandada, kui prognoosid näitavad, et eesmärke ei täideta Euroopa Kontrollikoda.
11 To achieve its emission reduction commitments and implement its monitoring and reporting commitments by 2020, the EU has adopted the following specific legislation, which is binding on Member States. (a) The Monitoring Mechanism Regulation6 and its implementing rules7, which establish the general accounting and reporting framework for EU man-made Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC (OJ L 165, 18.6.2013, p. 
Heite vähendamise eesmärgid 11 Et täita heite vähendamiseks võetud kohustused ja rakendada 2020. aastaks oma seire-ja aruandluskohustusi, võttis EL vastu alljärgnevad spetsiifilised õigusaktid, mis on liikmesriikidele siduvad:
greenhouse gases, projections, low-carbon development strategies and mitigation policies and measures. (b) The Emissions Trading Scheme8, which sets out a framework and targets for reducing emissions from large-scale energy and industrial installations9, as well as a specific cap and a monitoring and reporting framework for aviation emissions within the European Economic Area. (c) The Effort-Sharing Decision10, setting binding annual emission reduction targets for each Member State in the energy, industry, agriculture and waste sectors, for activities which do not fall under the scope of the Emissions Trading Scheme or of other specific legislation (as identified in (d) below). (d) Specific monitoring, reporting and accounting legislation for emissions and removals of carbon dioxide from land use, land use change and forestry 11 (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council and Commission Delegated Regulation (EU) No 666/2014 establishing substantive requirements for a Union inventory system and taking into account changes in the global warming potentials and internationally agreed inventory guidelines pursuant to Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council. 
Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 749/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta; ning komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 666/2014 liidu inventuurisüsteemi käsitlevate sisuliste nõuete kehtestamise ning globaalse soojendamise potentsiaali ja rahvusvaheliselt kokkulepitud inventuurisuuniste muudatuste arvessevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 525/2013.
Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (Text with EEA relevance) (OJ L 275, 25.10.2003, p. 32). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).
Previous ECA audits have covered components of the Emissions Trading Scheme; see special report 06/2015 “on the Emissions Trading Scheme” and special report 24/2018 “Demonstrating carbon capture and storage and innovative renewables at commercial scale in the EU: intended progress not achieved in the past decade”. 
Heitkogustega kauplemise süsteemi osi on käsitletud kontrollikoja varasemates auditites; vt eriaruanne nr 06/2015 („Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkus ja rakendamine“) ning eriaruanne nr 24/2018 („Tööstuslikud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning uuendusliku taastuvenergiatehnoloogia näidisprojektid ELis: viimase kümne aastaga ei ole saavutatud oodatud edasiminekut“).
10 Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (OJ L 140, 5.6.2009, p. 136). 
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).
8 9 
6 7 8 9
12 (LULUCF)11, and for emissions from international maritime shipping (ships calling at ports in the European Economic Area)12. 
d) spetsiifilised õigusaktid maakasutuse, LULUCF-sektori süsinikdioksiidi heite ja selle sidumise seire, aruandluse ja arvestuse kohta11 ning rahvusvahelise meresõidu heite kohta (Euroopa Majanduspiirkonna sadamaid külastavad laevad)12.