natgillin/translations-raw huggingface dataset:
149) EBA European Banking Authority ECA European Court of Auditors ECB European Central Bank FOLTF Failing or likely to fail FTE Full-time equivalent MoU Memorandum of understanding MREL Minimum requirement for own funds and eligible liabilities NCA National competent authority NRA National resolution authority RC Resolution college SRB Single Resolution Board SREP Supervisory review and evaluation process SRF Single Resolution Fund SRM Single Resolution Mechanism SRM Regulation Regulation (EU) No 806/2014 of the European Parliament and of the Council of 15 July 2014 establishing uniform rules and a uniform procedure for the resolution of credit institutions and certain investment firms in the framework of a Single Resolution Mechanism and a Single Resolution Fund and amending Regulation (EU) No 1093/2010 (OJ L 225, 30.7.2014, p. 
SRF Ühtne kriisilahendusfond SRM Ühtne kriisilahenduskord (Single Resolution Mechanism) SSM Ühtne järelevalvemehhanism (Single Supervisory Mechanism) Ühtse kriisilahenduskorra määrus Euroopa Parlamendi 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1)
Deposit guarantee scheme A deposit guarantee scheme is a scheme for the protection of depositors to ensure that they are protected up to a certain ceiling and within certain limits from losses in the event of a bank failure. 
MÕISTED 5 Hoiuste tagamise skeem Skeem, mis kaitseb hoiustajaid kahju eest teatava piirmäärani ja kindlaksmääratud mahus panga maksejõuetuse korral.
Resolution Resolution is the orderly winding-up of a failing bank to ensure the continuity of its essential functions and to preserve financial stability. 
Kriisilahendus Kriisilahendus tähendab maksejõuetu panga lõpetamist ja likvideerimist, et tagada selle oluliste funktsioonide jätkuvus ja säilitada finantsstabiilsus.
It aims also to protect public funds by minimising reliance on extraordinary public financial support. 
Kriisilahenduse eesmärk on kaitsta avaliku sektori vahendeid ja minimeerida avaliku sektori erakorralise finantstoetuse kasutamist.
Resolution colleges Bodies comprising members of multiple national resolution authorities and set up to ensure cooperation of all relevant authorities at all stages of the resolution of a cross-border banking group. 
Kriisilahenduskolleegium Mitme kriisilahendusasutuse liikmetest koosnev organ, mis on loodud selleks, et tagada kõigi asjaomaste asutuste koostöö piiriülese pangandusgrupi kriisilahenduse kõigis etappides.
Resolution authorities have far-reaching powers to require banks to address or remove any such impediments within a given timeframe. 
Kriisilahendusasutustel on kaugeleulatuvad õigused nõuda pankadelt selliste takistustega tegelemist või nende kõrvaldamist kindla aja jooksul.
For example, the SRB might require a bank to divest specific assets, limit its activities or change its legal or operational structures. 
Näiteks võib kriisilahendusnõukogu nõuda, et pank võõrandaks konkreetsed varad, piiraks oma tegevust või muudaks oma õigus-või tegevusstruktuuri.
EXECUTIVE SUMMARY I. To prevent a recurrence of the 2008 financial crisis in Europe, the EU has developed new institutional structures to ensure a safer financial sector for the single market. 
KOKKUVÕTE I. EL on välja töötanud uued institutsioonilised struktuurid, et vältida Euroopa 2008. aasta finantskriisi kordumist ja tagada turvalisem finantssektor ühtsel turul.
These include the Single Supervisory Mechanism (SSM) and the Single Resolution Mechanism (SRM). 
Nende hulka kuuluvad ühtne järelevalvemehhanism (SSM) ja ühtne kriisilahenduskord.
This report focuses on the Single Resolution Board (SRB), which, together with national resolution authorities (NRAs) within the euro area, form the SRM. 
Käesolevas aruandes keskendutakse Ühtsele Kriisilahendusnõukogule (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“), kes moodustab koos euroala riikide kriisilahendusasutustega ühtse kriisilahenduskorra.
A ‘Single Rulebook’ of harmonised legislation and guidelines on the resolution and supervision of banks has been established. 
Pankade kriisilahenduse ja järelevalve kohta on koostatud ühtlustatud õigusakte ja suuniseid hõlmavad ühtsed eeskirjad.
With regard to resolution, the Single Rulebook comprises a number of elements which together guide the work of the SRB. 
Ühtsetes eeskirjades on mitu kriisilahendusega seotud elementi, mis suunavad kriisilahendusnõukogu tööd.
Set up only in 2015, the SRB is still essentially in the ‘start-up’ phase, and has been required to take on very considerable responsibilities in a very short time span. 
Alles 2015. aastal loodud kriisilahendusnõukogu on sisuliselt endiselt käivitamisetapis ja on väga lühikese aja jooksul pidanud endale võtma väga suuri kohustusi.
The SRB’s work should be seen as part of a system that also involves supervisors (e.g. the ECB) and regulatory bodies (such as the European Banking Authority). 
Kriisilahendusnõukogu tööd tuleks vaadelda sellise süsteemi osana, mis hõlmab ka järelevalveasutusi (nt EKP) ja reguleerivaid asutusi (nt Euroopa Pangandusjärelevalve).
If recovery or intervention measures are not effective a bank is assessed as “failing or likely to fail”, and the resolution authorities step in. 
Kui finantsseisundi taastamise või sekkumismeetmed ei ole tõhusad, antakse pangale hinnang „maksejõuetu või tõenäoliselt jääb maksejõuetuks“ ja tegutsema asuvad kriisilahendusasutused.
The SRB, with the assistance of national resolution authorities, is responsible for contingency planning for the resolution of banks within its remit, and for managing bank resolution procedures as necessary and appropriate. 
Kriisilahendusnõukogu vastutab kriisilahendusasutuste abiga tema pädevusse kuuluvate pankade kriisilahenduse erandolukorra plaanimise ja pankade kriisilahendusmenetluste asjakohase juhtimise eest.
Its remit extends to all significant banks and cross-border less significant banks in the euro area. 
Kriisilahendusnõukogu pädevusse kuuluvad kõik euroala olulised pangad ja piiriülesed vähem olulised pangad.
The TFEU allows the European Court of Auditors full access to such documentation of the auditee as is necessary for the audit. 
ELi toimimise leping võimaldab Euroopa Kontrollikojale täielikku juurdepääsu auditeeritava asutuse dokumentatsioonile, mis on auditi jaoks vajalik.
In the course of this audit, we obtained extensive documentation from the SRB’s management and staff which enabled us to draw the conclusions in this report with confidence. 
Kõnealuse auditi käigus esitasid kriisilahendusnõukogu juhtkond ja töötajad kontrollikojale ulatusliku dokumentatsiooni, mis võimaldas teha käesolevas aruandes usaldusväärseid järeldusi.
However not all documentation requested was provided. 
Siiski ei esitatud kõiki palutud dokumente.
V. We found that the task of setting up the SRB from scratch in a very short timeframe has posed a very significant challenge. 
V. Kontrollikoda leidis, et kriisilahendusnõukogu rajamine nullist väga lühikese aja jooksul oli äärmiselt raske ülesanne.
We identified shortcomings in the SRB’s preparation of resolution plans. Although these weaknesses need to be addressed, both within the SRB and in the legislative and cooperation arrangements that apply to it, they must be seen in the start-up context. 6 
Kontrollikoda tuvastas puudusi selles, kuidas kriisilahendusnõukogu kriisilahenduskavu koostas. Kuigi need puudused tuleb kõrvaldada nii 6
The SRB has not yet completed resolution planning for the banks within its remit. 
Kriisilahendusnõukogu ei ole veel lõpetanud oma pädevusse kuuluvate pankade kriisilahenduse kavandamist.
Although it has worked long and hard to ensure that preliminary versions at least of resolution plans are in place for most banks, the plans adopted in 2016 did not meet a substantial number of requirements laid down in the Single Rulebook. 
Kuigi kriisilahendusnõukogu on teinud kaua ja usinalt tööd, et enamikus pankades oleks kinnitatud vähemalt kriisilahenduskavade esialgsed versioonid, ei vasta 2016. aastal vastu võetud kavad suurele hulgale ühtsetes eeskirjades sätestatud standarditele.
While this problem is somewhat mitigated by the availability of additional background information, significant deficiencies remain relative to the legislative requirements. 
Kuigi seda probleemi leevendab mõnevõrra kättesaadav täiendav taustteave, esineb õigusnormide täitmisel siiski märkimisväärseid puudusi.
The SRB should first determine when the first resolution plan fully compliant with the Single Rulebook is to be drawn up for each bank under its remit. 
Kriisilahendusnõukogu peaks esmalt kindlaks tegema, millal koostatakse iga tema pädevusse kuuluva panga kohta esimene kriisilahenduskava, mis vastab täielikult ühtsetele eeskirjadele.
It should then work towards preparing those plans by prioritizing them with regard to their riskiness. 
Seejärel peaks kriisilahendusnõukogu asuma neid kavasid koostama, järjestades need tähtsuse järjekorras lähtuvalt nende riskitasemest.
Each plan should address the resolvability of the bank concerned and the feasibility and credibility of the chosen resolution strategies. 
Igas kavas tuleks käsitleda asjaomase panga kriisilahenduskõlblikkust ning valitud kriisilahendusstrateegiate teostatavust ja usaldusväärsust.
To ensure that the banking sector has enough loss-absorbing capacity, the SRB also needs to finalise a system of rules and guidance for resolution planning, including a policy for determining minimum requirements for own funds and eligible liabilities. 
Et tagada pangandussektori piisav kahjumikatmisvõime, peab kriisilahendusnõukogu ka lõplikult välja töötama kriisilahenduse kavandamise eeskirjade ja suuniste süsteemi, sealhulgas poliitika omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kindlaksmääramiseks.
Delays in staffing have negatively impacted all areas of the SRB’s activities, despite the commitment and motivation of its staff. 
Hoolimata kriisilahendusnõukogu töötajate pühendumusest ja motivatsioonist on töötajate palkamisel esinenud viivitused kahjustanud kriisilahendusnõukogu kõiki tegevusvaldkondi.
The SRB needs to accelerate its recruitment efforts and resource the HR function appropriately to cope with the demands of recruitment, particularly where more specialised and senior posts are concerned. 
Kriisilahendusnõukogu peab kiirendama oma töötajate värbamiseks tehtavaid jõupingutusi ja tagama personaliosakonnale piisavad vahendid, et rahuldada nõuetekohaselt personalivajadus, eelkõige spetsialiseeritumate ja kõrgemate ametikohtade puhul.
If staffing targets cannot be met, or if interim measures are required, the SRB should consider alternative solutions. 
Kui värbamisele seatud eesmärke ei ole võimalik täita või vaja on ajutisi meetmeid, peaks kriisilahendusnõukogu kaaluma alternatiivseid lahendusi.
X. The distribution of operational tasks between national authorities and the SRB, including the division of responsibilities, is still unclear, and internal resolution teams are understaffed. 
X. Põhitegevust puudutavate ülesannete (sealhulgas vastutuse) jaotus kriisilahendusasutuste ja kriisilahendusnõukogu vahel on endiselt ebaselge ja sisemistes 7
In the light of this experience, the SRB should invite the legislator to make adjustments that will enhance the effectiveness of its work and systemic contribution. 
Nende kogemuste taustal peaks kriisilahendusnõukogu kutsuma seadusandjat üles tegema kohandusi, mis tõhustavad kriisilahendusnõukogu tööd ja panust süsteemi.
8 INTRODUCTION The Banking Union 1. 
8 SISSEJUHATUS Pangandusliit 1.
To prevent a recurrence of the 2008 financial crisis in Europe, the EU has pursued a set of policies to ensure a safer financial sector for the single market. 
EL on rakendanud erinevaid poliitikameetmeteid, et vältida Euroopa 2008. aasta finantskriisi kordumist ja tagada ühtsel turul turvalisem finantssektor.
These include stronger capital and liquidity rules for banks, harmonised rules for managing failing banks and improved protection for depositors. 
See hõlmab rangemaid kapitali-ja likviidsusnõudeid pankadele, ühtlustatud eeskirju maksejõuetute pankade juhtimiseks ning hoiustajate paremat kaitset.
Collectively, this new legislative base, and the accompanying bodies and authorities, form what is known as the EU Banking Union. 
Uus õiguslik alus ja selle rakendamiseks loodud ametid ja asutused moodustavad koos ELi pangandusliidu.
The Banking Union has two institutional pillars. 
Pangandusliidul on kaks institutsioonilist sammast.
The first is common supervision of banks through the Single Supervisory Mechanism (SSM). 
Esimene on pankade ühine järelevalve ühtse järelevalvemehhanismi kaudu.
The second is a procedure for the orderly winding-up of banks1, the Single Resolution Mechanism (SRM). 
Teine on ühtne kriisilahenduskord ehk pankade1 nõuetekohase likvideerimise kord.
A third pillar has been proposed in the form of a European deposit insurance scheme. 
Kolmanda sambana on välja pakutud Euroopa hoiuste tagamise skeem.
This report focuses on the Single Resolution Board (SRB), which, together with national resolution authorities (NRAs) within the euro area, embodies the ‘centralised power of resolution’ through the SRM to deal with failing banks. 
Käesolevas aruandes keskendutakse Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, kes tegeleb maksejõuetute pankadega ja millel on koos euroala kriisilahendusasutustega ühtse järelevalvemehhanismi raames õigus tsentraliseeritud kriisilahenduseks.
Resolution aims to allow the bank’s critical functions to continue to operate. 
Kriisilahenduse eesmärk on võimaldada panga kriitiliste funktsioonide toimimise jätkumist.
If a bank has no critical functions and its failure would not result in a risk to financial stability, the bank will be wound up via normal insolvency procedures. 
Kui pangal kriitilisi funktsioone ei ole ja tema maksejõuetus ei ohusta finantsstabiilsust, lõpetatakse ja likvideeritakse ta tavapäraste maksejõuetusmenetluste abil.
The principle behind the new regulatory framework is to minimise the occurrence of destabilising and disruptive bank failures, while providing appropriate protections to creditors, within a set of EU and national rules. 
Uus õigusraamistik on rajatud põhimõttele minimeerida destabiliseeriva ja kahjuliku maksejõuetuse esinemine pankades, tagades samas võlausaldajatele ELi ja riiklike õigusaktide alusel asjakohane kaitse.
If implemented correctly, this will serve to limit fiscal costs as well as increasing financial stability supporting economic growth. 
Korrektse rakendamise korral vähendab see avaliku sektori kulusid ja suurendab majanduskasvu toetavat finantsstabiilsust.
Since 2013 the EU has been developing a set of harmonised rules for the supervision and resolution of banks. 
EL on 2013. aastast saadik tegelenud pankade järelevalve ja kriisilahenduse ühtlustatud nõuete väljatöötamisega.
With regard to resolution (see details in Annex I), the Single Rulebook mainly comprises the Single Resolution Mechanism Regulation (SRM Regulation), the Bank Recovery and Resolution 9 1 The term ‘bank’ in this report refers to the entities named in Article 2 of the SRM Regulation. 
Neid nimetatakse ühtseteks eeskirjadeks. Kriisilahendust (vt I lisas 1 9 Käesolevas aruandes tähistab mõiste „pank“ ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklis 2 nimetatud ettevõtjaid.
Directive (BRR Directive), Commission delegated regulations and European Banking Authority (EBA) standards and guidelines. 
esitatud üksikasjad) käsitlevad peamised ühtsed eeskirjad on ühtse kriisilahenduskorra määrus, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv, komisjoni delegeeritud määrused ning Euroopa Pangandusjärelevalve standardid ja suunised.
Role of the Single Resolution Board 5. 
Ühtse Kriisilahendusnõukogu roll 5.
The SRB is responsible for the resolution, when necessary, of all significant banks in the euro area, as well as less significant banks operating across borders2. 
Kui kriisilahendus on vajalik, vastutab selle eest kriisilahendusnõukogu kõigi euroala oluliste pankade ja piiriüleselt tegutsevate vähem oluliste pankade puhul2.
A cross-border less significant bank consists of a parent company located in the euro area and at least one subsidiary located in a different Member State of the euro area. 
Piiriülene vähem oluline pank koosneb euroalas asuvast emaettevõtjast ja vähemalt ühest tütarettevõtjast, kes asub teises euroala liikmesriigis.
As of January 2017 the SRB covered 141 banks, representing over 80 % of total banking assets in the euro area. 
Kriisilahendusnõukogu pädevusse kuulus 2017. aasta jaanuari seisuga 141 panka, mis moodustas üle 80 % euroala pangandussektori koguvaradest.
NRAs are responsible for the resolution of all other banks at national level, approximately 3 250 legal entities3. 
Liikmesriikide kriisilahendusasutused vastutavad riikide tasandil kõigi teiste pankade (ligikaudu 3250 juriidilist isikut) kriisilahenduse eest3.
The main tasks of the SRB are: (a) to draw up resolution plans for all banks under its remit and set the level of liabilities and own funds of types which might be bailed in in a resolution (a safety-buffer known as the minimum requirement for own funds and eligible liabilities (MREL)); (b) to adopt resolution decisions on the action to be taken in the context of a bank resolution; (c) to ensure harmonisation and consistency within the SRM; (d) to administer the Single Resolution Fund (SRF), which financially supports the resolution processes in certain circumstances4. 7. 
Kriisilahendusnõukogul on järgmised põhiülesanded: a) koostada kõigi oma pädevusse kuuluvate pankade jaoks kriisilahenduskavad ning määrata sellist liiki kohustuste ja omavahendite maht, mida saab kriisilahenduse korral teisendada (ohutuspuhver, mida nimetatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõueteks); b) teha otsused kriisilahenduse kontekstis võetavate meetmete kohta; c) tagada kooskõlastamine ja järjepidevus ühtses kriisilahenduskorras; d) hallata ühtset kriisilahendusfondi, mis toetab teatud tingimustel rahaliselt kriisilahendusprotsesse4.
It was provisionally managed by the Commission 2 3 4 Article 7(2) of SRM Regulation and https://srb.europa.eu/en/node/44 https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/list/who/html/index.en.html 10 The SRF is composed of contributions from banks in the euro area. 
2 3 4 Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 7 lõige 2 ja https://srb.europa.eu/en/node/44. https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/list/who/html/index.en.html 10 Ühtne kriisilahendusfond koosneb euroala pankade maksetest.
To the extent that losses are passed on to the SRF it can only be used if shareholders or creditors, including bondholders, have already absorbed losses of at least 8 % of total liabilities to resolve the bank (Article 27(7) and Article 76(3) of SRM Regulation). 
Seda saab kasutada üksnes siis, kui aktsionärid või võlausaldajad, sealhulgas võlakirjaomanikud, on juba osalenud kahjumi katmises vähemalt 8 % ulatuses kriisilahendusmenetluses oleva panga kõigi kohustuste summast (ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 27 lõige 7 ja artikli 76 lõige 3). 7.
(for a matter of months) before its executive board members took office. 
Teda haldas ajutiselt komisjon (mõned kuud), enne kui ametisse asusid juhatuse liikmed.
It is essentially still a start-up entity. 
Tegemist on sisuliselt alles käivitamisetapis organisatsiooniga.
The SRB takes its decisions in Executive Sessions and Plenary Sessions. 
Kriisilahendusnõukogu võtab oma otsused vastu täitevkogul ja täiskogul.
The first are attended by the Chair, the Vice-Chair, and four permanent members (who are not NRA representatives). 
Täitevkogul osalevad esimees, aseesimees ja neli alalist liiget (kes ei ole liikmesriikide kriisilahendusasutuste esindajad).
The Chair (or the Vice-Chair) and the four permanent observers vote at Executive Sessions. 
Esimees (või aseesimees) ja neli alalist vaatlejat hääletavad täitevkogu istungitel.
Those which deal with a specific bank are also attended by a representative of the NRA from the particular Member State (‘extended’ Executive Session). 
Konkreetset panka käsitleval täitevkogu istungil osaleb ka asjaomase liikmesriigi kriisilahendusasutuse esindaja (laiendatud täitevkogu).
Plenary Sessions are attended by a representative of each NRA and must be involved in resolution decisions if the SRF has provided support exceeding 5 billion euro (or in the case of liquidity support exceeding 10 billion euro) for the resolution in question. 
Täiskogul osaleb iga kriisilahendusasutuse esindaja ja see peab olema kaasatud kriisilahendusotsuste tegemisse, kui ühtne kriisilahendusfond on kõnealusele kriisilahendusjuhtumile eraldanud toetust kokku üle 5 miljardi euro (likviidsustoetuse korral üle 10 miljardi euro).
The SRB’s interaction with other authorities 9. 
Kriisilahendusnõukogu suhted teiste asutustega 9.
The procedure for dealing with a bank in financial difficulty potentially has three operative phases (see Figure 1) following preparation and planning. 
Finantsraskustes pangaga toimimise kord võib pärast ettevalmistust ja kavandamist hõlmata kolme sisulist etappi (vt joonis 1).
The first is the recovery phase, where the bank is required to implement actions set out in its own recovery plan. 
Esimene on taastamisetapp, kus pank peab rakendama tema taastamiskavas kokku lepitud meetmeid.
The recovery plan is assessed by the supervisor, which is the ECB for banks of significant importance in the euro area. 
Taastamiskava hindab järelevalveasutus (euroala oluliste pankade jaoks on selleks EKP).
The next (more serious) phase is early intervention, where the supervisor is empowered to enforce specific measures. 
Järgmine (tõsisem) etapp on varane sekkumine, mille puhul järelevalveasutusel on volitus rakendada konkreetseid meetmeid.
The SRB is not a decision-maker in the first two phases but has a shared responsibility for monitoring of the conditions of the bank and prepares potential resolution actions as mentioned in the next phase. 
Kriisilahendusnõukogul esimeses kahes etapis otsustuspädevus puudub, ta jagab aga vastutust panga tingimuste üle järelevalve tegemise eest ning valmistab ette järgmises etapis mainitud võimalikke kriisilahendusmeetmeid.
The third phase is resolution, and it is here that the role of the SRB becomes crucial. 
Kolmas etapp on kriisilahendus ja just siin muutub kriisilahendusnõukogu roll ülitähtsaks.
A resolution is triggered if the ECB informs the SRB that a bank under its supervision is considered to be ‘failing or likely to fail’ (FOLTF), or if the SRB independently makes the same assessment. 
Kriisilahendus käivitub, kui EKP teatab kriisilahendusnõukogule, et kriisilahendusnõukogu järelevalve all olevat panka peetakse maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks või kui kriisilahendusnõukogu annab sõltumatult sama hinnangu.
The SRB may decide to place an entity under resolution only if the following conditions are also met, i.e. there are no other alternative measures available and the resolution (rather than the application of insolvency rules) is deemed to be in the public interest. Because the system involves the ECB, the SRB and various other national and 11 
Ühtne kriisilahendusnõukogu võib otsustada kriisilahendusmenetluse algatamise üksnes juhul, kui täidetud on ka alljärgnevad tingimused, st kriisilahenduseks puuduvad alternatiivsed meetmed (tavalist maksejõuetusmenetlust ei ole võimalik kasutada) ja 11 otsustatakse, et see on avalikes huvides.
The SRB can only adopt a resolution scheme involving the use of the SRF if the Commission has decided that this is permissible under State aid rules. 
Kriisilahendusnõukogu võib võtta vastu kriisilahendusfondi kasutamist hõlmava kriisilahendusskeemi, kui komisjon on otsustanud, et see vastab riigiabi eeskirjadele.
The Commission subsequently approves the amount of the Fund provided for in the resolution scheme. 
Peale seda kiidab komisjon heaks summa, mis kriisilahendusskeemi alusel fondist eraldatakse.
AUDIT SCOPE AND APPROACH Audit scope and methodology 13. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS Auditi ulatus ja metoodika 13.