natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is the development of strategies that stimulate a shift towards cleaner and more sustainable modes of transport, such as walking, cycling, public transport, and new patterns for car use and ownership6. 
Tegemist on strateegiate väljatöötamisega, mis stimuleerivad üleminekut puhtamatele ja säästvamatele transpordiliikidele, nagu kõndimine, jalgrattasõit, ühistransport ning uued autokasutus-ja omandimudelid6.
The role of the Commission 07 In line with the principle of subsidiarity, urban mobility is managed locally, and there are no EU regulations or directives addressing it. 
Komisjoni roll 07 Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega juhitakse linnalist liikumiskeskkonda kohalikul tasandil ning puuduvad seda käsitlevad ELi määrused ja direktiivid.
Nevertheless, given the importance of the issue, the Commission has issued several policy documents and has devoted considerable funds to urban mobility, mainly in the context of its transport policy. 
Arvestades teema olulisust, on komisjon siiski koostanud mitu poliitikadokumenti ja eraldanud linnalisele liikumiskeskkonnale märkimisväärseid rahalisi vahendeid, peamiselt oma transpordipoliitika raames.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: Together towards competitive and resource-efficient urban mobility, COM(2013) 913 final. 
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“, COM(2013) 913 final.
7 5 6 
7 4 5 6
08 Over the past decade, the Commission has issued several policy documents, illustrated in Figure 1. 
08 Viimasel kümnel aastal on komisjon koostanud mitu linnaliiklust käsitlevat poliitikadokumenti, mis on esitatud joonisel 1.
In 2009, the first comprehensive support package on urban mobility was the “Action plan on urban mobility”, setting out a framework for EU initiatives in the area of urban mobility. 
2009. aastal avaldati linnalise liikumiskeskkonna esimene terviklik toetuspakett „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava“, milles sätestati ELi algatuste raamistik linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas.
In 2013, the Commission issued the Urban Mobility Package (see Box 1), with the aim of reinforcing support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
2013. aastal avaldas komisjon linnalise liikumiskeskkonna paketi (vt 1. selgitus), mille eesmärk on suurendada toetust Euroopa linnadele linnalise liikumiskeskkonna probleemide lahendamisel.
In 2017 it issued the Communication “Europe on the move, an agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all”, comprising a set of initiatives toward modernising European mobility and transport. 
Komisjon avaldas 2017. aastal teatise „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“, mis sisaldab mitut algatust Euroopa liikuvuse ja transpordi ajakohastamiseks.
In December 2019, after our audit work had finished, the Commission issued a Communication in which it proposes a ‘European Green Deal’ with the aim of a climate neutral continent7, and including the objective of shifting towards more sustainable urban mobility. 
Kui olime audititöö lõpetanud, avaldas komisjon 2019. aasta detsembris teatise, milles ta tegi ettepaneku Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, mille eesmärk on luua kliimaneutraalne maailmajagu7 ja mis sisaldab eesmärki liikuda säästvama linnalise liikumiskeskkonna suunas.
8 Box 1 The Urban Mobility Package With its Urban Mobility Package, the Commission aimed to reinforce its support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
9 1. selgitus Linnalise liikumiskeskkonna pakett Linnalise liikumiskeskkonna paketiga soovis komisjon suurendada oma toetust Euroopa linnadele linnalise liikumiskeskkonna probleemide lahendamisel.
It urged a step-change in the approach to urban mobility to ensure that Europe’s urban areas developed along a more sustainable path and encouraged Member States to take more decisive and better-coordinated action. 
Paketiga soovitati muuta otsustavalt suhtumist linnaliikuvusse, et tagada Euroopa linnapiirkondade säästvam areng ning täita ELi eesmärk luua konkurentsivõimeline ja ressursitõhus Euroopa transpordisüsteem.
The package focused on the adoption of Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs) and asked Member States to consider ensuring that SUMPs were developed and implemented in their urban areas and integrated in a wider urban or territorial strategy. 
Paketis keskenduti säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade vastuvõtmisele ja paluti liikmesriikidel kaaluda selle tagamist, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad töötatakse välja ja rakendatakse nende linnapiirkondades ning integreeritakse laiemasse linna-või territoriaalsesse strateegiasse.
Furthermore, the Package called for smarter Urban Access Regulations and Road User Charging, for the coordinated deployment of Urban Intelligent Transport Systems and for increased road safety. 
Lisaks kutsuti paketis üles looma arukamaid linnapiirkondadele juurdepääsu eeskirju ja teekasutajate tasusid, et võtta kooskõlastatult kasutusele intelligentsed linnatranspordisüsteemid ja suurendada liiklusohutust.
As at November 2019, the Urban Mobility Package was under evaluation, with a view to assessing whether it is fit for purpose and delivering as intended. 
2019. aasta novembri seisuga oli linnalise liikumiskeskkonna pakett analüüsimisel, et hinnata selle otstarbekohasust ja eesmärgipärasust.
Figure 1 – Main policy documents adopted by the Commission 2017 EUROPE ON THE MOVE 9 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Europe on the Move, An agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all, COM (2017) 283 final THE URBAN AGENDA 2016 Agreed at the Informal Meeting of EU Ministers Responsible for Urban Matters on 30 May 2016 in Amsterdam, The Netherlands. 
Joonis 1. Peamised komisjoni vastu võetud poliitikadokumendid Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“, COM(2017) 283 final 10 2017 LIIKUVUS EUROOPAS LINNADE TEGEVUSKAVA 2016 JUHISED INTEGREERITUD SÄÄSTVA LINNAARENGU KOHTA 2016 Lepiti kokku ELi riikide linnaasjade eest vastutavate ministrite 30. mai 2016. aasta mitteametlikul kohtumisel Amsterdamis (Holland).
2016 GUIDANCE ON ISUD Guidance for Member States on Integrated Sustainable Urban Development (Article 7 ERDF Regulation). EGESIF_15-0010-02, 20.4.2016. 
Juhised liikmesriikidele integreeritud säästva linnaarengu kohta (ERFi määruse artikkel 7), EGESIF_15-0010-02, 20.4.2016.
URBAN MOBILITY PACKAGE 2013 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Together towards competitive and resource-efficient urban mobility, COM (2013) 913 final 2011 WHITE PAPER ON TRANSPORT White paper: Roadmap to a single European transport area – Towards a competitive and resource-efficient transport system, COM (2011) 144 final ACTION PLAN 2009 2006 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Action Plan on Urban Mobility, COM (2009) 490 final 2007 GREEN PAPER Green Paper: Towards a new culture for urban mobility (presented by the Commission), COM (2007) 551 final THEMATIC STRATEGY Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Thematic Strategy on the Urban Environment, COM (2005) 718 final Source: ECA. 
LINNALISE LIIKUMISKESKKONNA PAKETT 2013 2009 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“, COM(2013) 913 final 2011 TRANSPORDIPOLIITIKA VALGE RAAMAT Valge raamat: „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, KOM(2011) 144 lõplik TEGEVUSKAVA Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava“, KOM(2009) 490 lõplik 2007 ROHELINE RAAMAT Roheline raamat: „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel“ (komisjoni esitletud), KOM(2007) 551 lõplik TEMAATILINE STRATEEGIA 2006 DG REGIO Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta, KOM(2005) 718 lõplik. Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
DG MOVE DG REGIO 
DG MOVE
Available funds for urban mobility 09 The main source of EU funding for urban mobility is from two of the five European structural and investment (ESI) funds, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
Linnalisele liikumiskeskkonnale eraldatud toetus 09 Linnalist liikumiskeskkonda rahastatakse peamiselt kahest Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondist (kokku on fonde viis) – Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Ühtekuuluvusfondist.
Other funds available are Horizon 2020 in the field of research and innovation, and the Connecting Europe Facility (CEF) for transport. 
Lisaks saab teadusuuringuteks ja innovatsiooniks kasutada ka programmi „Horisont 2020“ vahendeid ja transpordi valdkonnas Euroopa ühendamise rahastu toetusi.
10 The amount available for urban mobility through the ESI funds has increased from €11.2 billion in the 2007-2013 programme period to €16.3 billion for 2014-2020). 
10 Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide kaudu suurenes linnalise liikumiskeskkonna jaoks eraldatud summa programmitöö perioodi 2007–2013 11,2 miljardilt eurolt 16,3 miljardi euroni programmitöö perioodil 2014–2020.
This includes mainly funding for clean urban transport (2007-2013 €8.1 billion; 2014-2020 €12.8 billion), but also intelligent transport systems (ITS), cycle paths and multimodal transport. 
See hõlmab peamiselt keskkonnahoidliku linnatranspordi (8,1 miljardit eurot ajavahemikul 2007– 2013; 12,8 miljardit eurot ajavahemikul 2014–2020), kuid ka intelligentsete transpordisüsteemide, jalgrattateede ja mitmeliigilise transpordi rahastamist.
The projects supported by the ESI funds are co funded with national resources. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest toetatavaid projekte kaasrahastatakse liikmesriikide vahenditest.
For the current period, the CEF is being used to target ‘urban nodes’ – including the 88 cities around the EU which constitute entry points to the core TEN-T network8. 
Praegusel perioodil kasutatakse Euroopa ühendamise rahastut linnatranspordisõlmede jaoks – muu hulgas saavad toetust üle kogu ELi asuvad 88 linna, mis on TEN-T põhivõrku sisenemise punktid8.
At the time of the audit, the amount of CEF funding for urban nodes corresponded to €214 million (1 % of the total). 
Auditi ajal oli Euroopa ühendamise rahastust linnatranspordisõlmedele eraldatud summa 214 miljonit eurot (1% kogusummast).
12 Since 2014, the EIB has provided loans of €48.2 billion, including the European Fund for Strategic Investments, to finance projects in the transport sector as a whole, which includes rail, aviation, maritime and road projects as well as urban mobility. 
12 Alates 2014. aastast on EIP andnud 48,2 miljardit eurot laene, k.a Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, et rahastada transpordisektori projekte tervikuna, sealhulgas raudtee-, lennundus-, mere-ja maanteeprojekte ning linnalist liikumiskeskkonda.
These loans are for projects with total investment cost higher than €25 million and are designed to be climate-friendly, safe, sustainable and innovative. 
Need laenud on mõeldud projektidele, mille kogu investeerimiskulu on suurem kui 25 miljonit eurot ja mis on kavandatud kliimasõbralikuks, turvaliseks, jätkusuutlikuks ja uuenduslikuks.
10 8 See Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council on Union guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 348, 20.12.2013, p. 1). 
11 8 Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).
Audit scope and approach 13 In 2014, we published a report on the effectiveness of urban transport projects9. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 13 2014. aastal avaldasime linnatranspordi projektide tõhususe teemalise eriaruande9.
The objective of our current audit was to examine the extent to which the EU support is effective in contributing to improving urban mobility in a sustainable way. 
Meie käesoleva auditi eesmärk oli uurida, mil määral on ELi toetus tõhus linnalise liikumiskeskkonna jätkusuutlikule parandamisele kaasaaitamisel.
In particular, we assessed whether: (1) EU cities have made progress towards improving sustainable urban mobility since the 2013 Urban Mobility Package. (2) Cities followed EU guidelines and targeted EU funding to achieve more sustainable urban mobility. (3) The projects we examined were based on sound strategies and proved effective. 
Täpsemalt hindasime, kas 1) alates 2013. aasta linnalise liikumiskeskkonna paketi vastuvõtmisest on ELi linnad teinud edusamme säästva linnalise liikumiskeskkonna parandamisel; 2) linnad järgisid säästvama linnalise liikumiskeskkonna saavutamiseks ELi suuniseid ja kasutasid sihtotstarbelist ELi rahastamist; 3) uuritud projektid põhinesid usaldusväärsetel strateegiatel ja osutusid tõhusaks.
14 Urban mobility is a topic that affects many EU citizens, who are sensitive to the time and money spent on travelling. 
14 Linnaline liikumiskeskkond on teema, mis mõjutab paljusid ELi kodanikke, kelle jaoks on olulised reisimisele kulutatud aeg ja raha.
Over half of them consider congestion to be the most serious problem affecting mobility10. 
Üle poole neist peab liiklusummikuid kõige tõsisemaks liikuvust mõjutavaks probleemiks10.
Our report should help the Commission, Member States and cities to use funds more effectively and efficiently in addressing the challenges involved, particularly in the context of the December 2019 ‘European Green Deal’ Communication of the Commission. 
Meie aruanne peaks aitama komisjonil, liikmesriikidel ja linnadel kasutada nende probleemide lahendamiseks vajalikku raha tõhusamalt ja tulemuslikumalt, pidades eelkõige silmas komisjoni 2019. aasta detsembri Euroopa rohelise kokkuleppe teatist.
15 The audit covered the policy and strategy papers from 2013 onwards, when the Commission adopted the Urban Mobility package with the aim of reinforcing the support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
15 Audit hõlmas poliitika-ja strateegiadokumente alates 2013. aastast, mil komisjon võttis vastu linnalise liikumiskeskkonna paketi, et suurendada toetust Euroopa linnadele linnalise liikumiskeskkonna probleemide lahendamisel.
We examined relevant documents made available by the Commission, as well as Member States, cities and third parties, performed interviews, analyses of reports and assessments of project data, including CEF-funded projects. 
Uurisime komisjoni ning liikmesriikide, linnade ja kolmandate isikute poolt kättesaadavaks tehtud asjakohaseid dokumente, korraldasime intervjuusid, analüüsisime aruandeid ja hindasime projektiandmeid, sh Euroopa ühendamise rahastust finantseeritud projekte.
16 We visited eight cities11 in four Member States (Italy, Germany, Spain and Poland) between November 2018 and April 2019 to assess the availability and content of Special report 01/2014: ‘Effectiveness of EU-supported public urban transport projects’. https://ec.europa.eu/transport/media/news/2014-12-08-eurobarometer_en. 
12 9 16 Külastasime 2018. aasta novembrist kuni 2019. aasta aprillini kaheksat linna11 neljas liikmesriigis (Itaalia, Saksamaa, Hispaania ja Poola), et hinnata säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade ning muude kohalike strateegiate ja kavade olemasolu ja sisu.
We assessed 15 EU-co-financed projects12 in the visited cities (see Annex I), 14 supported by the ESI funds and one by the EFSI. 
Hindasime külastatud linnades teostatud 15 ELi rahastatud projekti12 (vt I lisa): 14 Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest ja üht Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist toetatud projekti.
In addition, we carried out study visits to Copenhagen and Stockholm to explore the potential of congestion charges and cycling. 
Lisaks tegime õppekülastusi Kopenhaagenisse ja Stockholmi, et uurida ummikumaksude ja jalgrattasõidu potentsiaali.
We complemented our analysis with a survey to the 88 cities comprising the TEN-T network, with a response rate of over 30 %; and geo-spatial analyses made by Eurostat on our behalf, including use of big data analytics on congestion. 
Täiendasime oma analüüsi TEN-T-võrku kuuluvale 88 linnale saadetud küsimustikuga, mille vastamismäär oli üle 30%, ning Eurostati poolt meie nimel tehtud georuumiliste analüüsidega, sh ummikuid käsitlevate suurandmete analüüsiga.
Where relevant, we drew on the expertise of four external experts on urban mobility – in particular, on the latest developments in the field. 
Vajaduse korral kasutasime nelja linnalise liikumiskeskkonna väliseksperdi ekspertiisi, eelkõige viimaste arengusuundade kohta selles valdkonnas.
12 12 Projects were selected on the basis of those most likely to lead to more sustainable urban mobility, or to improve the efficiency of the existing infrastructure. 
12 Projektid valiti välja nende kriteeriumide alusel, mis kõige tõenäolisemalt viivad säästvama linnalise liikumiskeskkonnani või parandavad olemasoleva taristu tõhusust.
Observations The step change in sustainable urban mobility has not materialised 17 To assess whether mobility has become more sustainable in line with the aspirations set out in the Urban Mobility Package, we examined the share of different types of transport; the pollution from transport; levels of congestion; and the coverage and accessibility of public transport in cities and their surrounding areas. 
Tähelepanekud Otsustav liikumine säästvama linnalise liikumiskeskkonna suunas ei ole teoks saanud 17 Et hinnata, kas liikuvus on muutunud säästvamaks kooskõlas linnalise liikumiskeskkonna paketis esitatud püüdlustega, uurisime eri transpordiliikide osakaalu, transpordi tekitatud saastet, ummikute taset ning ühistranspordi katvust ja juurdepääsetavust linnades ja neid ümbritsevates piirkondades.
There is no evidence of a clear trend towards more sustainable modes of transport 18 The European Platform on Mobility Management (EPOMM) considers ‘modal share’ – the proportions in which different types of transport are used – to be the best indicator of the sustainability of a city’s mobility policy. 
Puuduvad tõendid selge suundumuse kohta säästvamate transpordiliikide suunas 18 Euroopa liikuvuse juhtimise platvorm (EPOMM) peab eri transpordiliikide osakaalu linna liikuvuspoliitika jätkusuutlikkuse parimaks näitajaks.
In the absence of a source of comprehensive data on the modal share across the EU, we gathered evidence from the EPOMM website and complemented the analysis with more recent information from our survey and from our visits to eight cities. 
Kuna puuduvad põhjalikud andmed transpordiliikide osakaalu kohta kogu ELis, kogusime tõendeid EPOMMi veebisaidilt ja täiendasime analüüsi värskema teabega meie uuringust ja meie külastustest kaheksasse linna.
19 Only 27 of the 88 cities we surveyed provided data about modal share. 
19 88-st uuritud linnast ainult 27 esitasid andmed transpordiliikide osakaalu kohta.
An analysis of the modal share of 13 of these cities with comparable data over different years (see Figure 2) shows that in two of these cities – Antwerp and Bordeaux – private car usage dropped considerably, while in Budapest it increased by 80 %. 
13 linna eri aastate võrreldavate andmetega transpordiliikide osakaalu analüüs (vt joonis 2) näitab, et kahes linnas – Antwerpenis ja Bordeaux’s – vähenes eraautode kasutamine märkimisväärselt, samas kui Budapestis suurenes see 80%.
13 Figure 2 – Modal share of private vehicles in 13 cities between 2007 and 2017 14 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on data provided by cities and EPOMM. 
14 Joonis 2.
20 The results of our survey also show that in the 14 cities that provided data on the topic, the modal share of private vehicles was in most cases considerably higher in the metropolitan area surrounding the city than in the city (see Figure 3). 
14 Joonis 3.
Figure 3 – Modal share of private vehicles in 11 cities and metropolitan areas surrounding cities 15 City Metropolitan area 0.29 0.38 0.29 0.34 0.36 0.41 0.8 0.75 0.41 0.42 0.44 0.46 0.49 0.46 0.46 0.44 0.59 0.57 0.57 0.57 0.57 0.58 Prague (2017) Valletta (2013) Bordeaux (2017) Nuremberg (2017) Bologna (2016) Turin (2017) Munich (2017) Lisbon (2017) Hamburg (2017) Thessaloniki (2017) Bucharest (2017) 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Source: ECA based on replies to its survey on urban mobility. 
Erasõidukite osakaal 11 linnas ja neid ümbritsevates suurlinnapiirkondades 16 Linn Suurlinnapiirkond 0,29 0,38 0,29 0,34 0,36 0,41 0,80 0,75 0,41 0,42 0,44 0,46 0,49 0,46 0,46 0,44 0,59 0,57 0,57 0,57 0,57 0,58 Praha (2017) Valletta (2013) Bordeaux (2017) Nürnberg (2017) Bologna (2016) Torino (2017) München (2017) Lissabon (2017) Hamburg (2017) Thessaloniki (2017) Bukarest (2017) 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Allikas: Euroopa Kontrollikoda linnalist liikumiskeskkonda käsitlevale uuringule antud vastuste põhjal.
Air quality has improved in urban nodes, but pollution still exceeds safe levels 21 Although greenhouse gas emissions decreased in the majority of sectors between 1990 and 2017, emissions caused by transport increased. 
Linnatranspordisõlmede õhukvaliteet on paranenud, kuid õhusaaste ületab endiselt ohutuid määrasid 21 Kuigi aastatel 1990–2017 vähenesid kasvuhoonegaaside heitkogused enamikus sektorites, suurenesid transpordi põhjustatud heitkogused.
Within this sector, road transport was the category whose emissions increased most. 
Nimetatud sektoris oli maanteetransport kategooria, mille heitkogused suurenesid kõige rohkem.
Between 2014 and 2017, road transport CO2 emissions increased by 45 million tonnes, 5 %, and account for 25 % of all domestic CO2 emissions13. 
Aastatel 2014–2017 suurenes maanteetranspordi CO2 heide 45 miljonit tonni ehk 5%, moodustades 25% kogu kohalikust CO2 heitest13.
Of the emissions attributable to transport, 23 % are in urban areas. 
23% transpordiga seotud heitkogustest on koondunud linnapiirkondadesse.
22 Air pollution within cities continues to be harmful to human health. 
22 Linnade õhusaaste on inimeste tervisele jätkuvalt kahjulik.
Overall there has been progress in reducing nitrogen dioxide (NO2) and particulate matter emissions. 
Üldiselt on tehtud edusamme lämmastikdioksiidi (NO2) ja tahkete osakeste heitkoguste vähendamisel.
However, according to the European Environment Agency14, breaches of the standards set in Ambient Air Quality Directives continue to be widespread in EU cities. 
Euroopa Keskkonnaameti andmetel14 on välisõhu kvaliteedi direktiivides sätestatud standardite rikkumised ELi linnades siiski jätkuvalt laialt levinud.
13 European Environment Agency, Annual European Union greenhouse gas inventory 1990-2017 and inventory report 2019, 27 May 2019. 
13 Euroopa Keskkonnaagentuuri iga-aastane Euroopa Ühenduse kasvuhoonegaaside inventuur ajavahemikus 1990–2017 ja 2019. aasta inventuuriaruanne, 27. mai 2019.
23 The eight cities we visited are all included in the EU infringement procedures15 against the respective Member States. 
23 Kõik kaheksa külastatud linna on kaasatud vastavate liikmesriikide vastu algatatud ELi rikkumismenetlustesse15.
As at September 2019, all these cities apart from Leipzig and Palermo continued to exceed permitted levels of pollution. 
2019. aasta septembri seisuga ületasid kõik need linnad peale Leipzigi ja Palermo jätkuvalt lubatud saastetasemeid.