natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was no coherent overall strategy between Member States connected by main water corridors and EU strategies gave insufficient attention to river maintenance and political and environmental considerations. 
Peamiste siseveekoridoridega ühendatud liikmesriikide vahel puudus üldine sidus strateegia ning ELi strateegiates pöörati ebapiisavalt tähelepanu jõgede korrashoiule ning poliitilistele ja keskkonnaalastele kaalutlustele.
Member States should prioritise inland waterway projects with the greatest and most immediate benefits and the Commission should focus funding on projects with advanced plans to eliminate bottlenecks. 
Liikmesriigid peaksid prioriteediks seadma need siseveeteede projektid, millest saadakse suurimat ja kõige otsesemat kasu, ning komisjon peaks rahastama projekte, millel on juba olemas kitsaskohtade kõrvaldamiseks välja töötatud kavad.
EU inland waterway transport projects received €1.3 billion in funding in the 2007-2013 period under the Trans-European Transport Instrument, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
ELi siseveetranspordi valdkonna projektidele eraldati programmitöö perioodil 2007–2013 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T), Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi eelarvetest 1,3 miljardit eurot.
Our activities 17 • Is EU financial support adequately addressing the needs of micro-entrepreneurs? 
Kontrollikoja tegevus 17 • Kas ELi rahaline toetus vastab piisavalt mikroettevõtjate vajadustele?
(8/2015) - assessed whether the needs of micro-entrepreneurs were being addressed through the European Social Fund (ESF) and the European Progress Microfinance Facility. 
(8/2015). Auditi raames hindas kontrollikoda seda, kas Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” kaudu eraldatud toetus vastas mikroettevõtjate vajadustele.
The audit found weaknesses in the programming and design of ESF financial support and a lack of sufficient, reliable monitoring of performance. 
Audiitorid leidsid puudusi ESFi rahalise toetuse kavandamises ja ülesehituses, lisaks puudus asjakohane ja usaldusväärne teave tulemuslikkuse kohta.
Neither the Commission nor the Member States had comparative information on the administrative cost for each Member State and for each funding mechanism. 
Komisjonil ja liikmesriikidel ei ole võrreldavat teavet halduskulude kohta liikmesriikide ja rahastamismehhanismide tasandil.
These issues may have a negative impact on the effectiveness of EU financial support for micro-entrepreneurs. 
Kirjeldatud asjaolud võivad avaldada negatiivset mõju mikroettevõtjate vajadustele suunatud ELi rahalise toetuse mõjususele.
Member States should perform needs assessments when designing funding instruments and preparing operational programmes which include EU financial support to micro-entrepreneurs. 
Liikmesriigid peaksid mikroettevõtjatele antavat ELi rahalist toetust hõlmavate rahastamisvahendite kavandamise ja rakenduskavade ettevalmistamise käigus tegema vajaduste hindamisi.
The Commission should make Member States’ use of ESF financial instruments conditional on robust risk management systems being in place. 
Komisjon peaks muutma liikmesriikidepoolse ESFi rahastamisvahendite kasutamise sõltuvaks usaldusväärse riskijuhtimissüsteemi olemasolust.
Microfinance is usually for amounts below €25 000, and often of less than €10 000. 
Mikrorahastamine tähendab tavaliselt alla 25 000 euro suuruseid toetusi; enamasti on need väiksemad kui 10 000 eurot.
Total demand for these levels of finance in the EU Member States is estimated to be above €12 billion. 
Kokku moodustab nõudlus mikrorahastamise järele ELi liikmesriikides hinnanguliselt enam kui 12 miljardit eurot.
Examples mentioned in the report include €5 000 to expand a city kiosk and €9 500 to help establish a children’s playground and a clothing store. • Improving the security of energy supply by developing the internal energy market: more efforts needed (16/2015) - asked whether implementation of internal energy market policy measures and EU spending on energy infrastructure have provided security of energy supply benefits effectively. 
Aruandes toodud näideteks on müügikioski laiendamiseks mõeldud 5000 eurot ning laste mänguväljaku ja rõivapoe rajamiseks taotletud 9500 eurot. • Energiavarustuse kindluse parandamine energia siseturu arendamise kaudu: tuleb teha täiendavaid jõupingutusi (16/2015). Aruandes püüti teha kindlaks, kas energia siseturu poliitikameetmete rakendamine ja ELi kulutused energiataristule on mõjusalt parandanud energiavarustuse kindlust.
The audit found that energy infrastructure in Europe is generally not yet designed for fully integrated markets, and therefore does not currently provide effective security of energy supply. 
Auditiga leiti, et Euroopa energiataristud ei ole üldiselt kavandatud täielikult integreeritud turgude jaoks ning seega ei taga need hetkel mõjusalt energiavarustuse kindlust.
Financial support from the EU budget in the field of energy infrastructure has made only a limited contribution to the internal energy market and security of energy supply. 
ELi eelarvest eraldatav rahaline toetus energiataristule on vaid piiratult kaasa aidanud energia siseturu arendamisele ja energiavarustuse kindluse saavutamisele.
The European Commission should identify energy infrastructure in the EU that is not in active use and work with the Member States to take down barriers to its use for the internal energy market. 
Komisjon peaks välja selgitama ELi energiataristu need osad, mida ei kasutata aktiivselt, ning tegema koostööd liikmesriikidega, et kõrvaldada tõkked nende lõikude kasutamiseks energia siseturu arendamisel.
In addition, the Commission should consider new ways for energy in one Member State to be available to customers in another. 
Komisjon peaks kaaluma uusi viise, kuidas teha ühe liikmesriigi energia kättesaadavaks teise liikmesriigi klientidele.
The internal energy market should allow the free flow and trade of gas and electricity across the EU. 
Energia siseturg peaks võimaldama takistamatut piiriülest gaasi-ja elektrikaubandust kogu ELi territooriumil.
The EU budget provided €3.7 billion of financing for energy infrastructure between 2007 and 2013, with a further €7.4 billion expected between 2014 and 2020. 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati ELi eelarvest energiataristule 3,7 miljardit eurot, ja ajavahemikul 2014–2020 eraldatakse täiendavalt 7,4 miljardit eurot.
But the report points out that the EU’s objective of completing the internal energy market by 2014 was not met. 
Aruandes märgitakse siiski, et ELi eesmärk arendada energia siseturg välja aastaks 2014 jäi täitmata.
Our activities 18 100 80 60 40 20 0 Economic, social and territorial cohesion €367 billion 34 % Smart and inclusive growth Economic, social and territorial cohesion includes regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening all regions’ competitiveness and developing cooperation between them. 
Kontrollikoja tegevus 18 100 80 60 40 20 0 Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus 367 miljardit eurot 34% Arukas ja kaasav majanduskasv Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus hõlmab regionaalpoliitikat, mille eesmärk on aidata Euroopa kõige vähem arenenud riikidel ja piirkondadel teistele järele jõuda, parandada kõigi piirkondade konkurentsivõimet ning nendevahelist koostööd.
The cohesion expenditure planned for 2014-2020 represents 34 % of the EU budget for the whole programming period, or €367 billion. 
Perioodiks 2014–2020 kavandatud ühtekuuluvusvaldkonna kulutused moodustavad programmitöö perioodi ELi kogueelarvest 34% (367 miljardit eurot).
The budget for 2015 was €51.1 billion. • Efforts to address problems with public procurement in EU cohesion expenditure should be intensified (10/2015) - examined whether the Commission and Member States are taking appropriate and effective action to address the problem of public procurement errors in the cohesion area. 
2015. aasta eelarve oli 51,1 miljardit eurot. • ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi (10/2015). Aruandes uuriti, kas komisjon ja liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid riigihankevigade kõrvaldamiseks ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas.
The audit found that widespread problems persist in the way public authorities across the EU contract out work. 
Auditiga leiti, et ELi riikide avaliku sektori korraldatavates riigihangetes on endiselt palju probleeme.
Even though the Commission and the Member States have started to address the problem, there is still a long way to go. 
Komisjon ja liikmesriigid on küll hakanud probleemidega tegelema, ent nende lahendamine kujutab endast pikaajalist protsessi.
Serious errors resulted in a lack of fair competition and contracts being awarded to those who were not the best bidders. 
Tõsised vead põhjustavad ausa konkurentsi vähesust ja olukordi, kus edukaks ei tunnistata kõige paremad pakkujad.
Systematic analysis is very limited and there is a lack of sufficiently detailed, robust and coherent data on the nature and extent of the errors. 
Süstemaatilist analüüsi tehakse väga vähesel määral ning puudub küllaldaselt täpne, usaldusväärne ja järjepidev teave hankevigade olemuse ja ulatuse kohta.
If the situation has not improved by the end of 2016, the audit recommended that 2014-2020 payments to the Member States concerned should be suspended. 
Kui olukord ei ole 2016. aasta lõpuks paranenud, soovitab kontrollikoda peatada asjaomastele liikmesriikidele tehtavad ajavahemiku 2014–2020 maksed.
Between 2007 and 2013, €349 billion was earmarked for spending in the area of regional policy through the ERDF, the CF and the ESF. 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati regionaal-arengule Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu 349 miljardit eurot.
A significant part of this money is spent through public procurement. 
Suur osa nimetatud vahenditest kasutatakse läbi riigihangete.
Errors were detected in around 40 % of projects in which public procurement was audited in the ECA’s annual reports over the years 2009-2013. 
Ajavahemiku 2009–2013 kontrollikoja aastaaruannete koostamise raames kontrollitud riigihankeid sisaldanud projektidest leiti hangetega seotud vigu ligikaudu 40%.
Our activities 19 • EU funding of Urban Waste Water Treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives (2/2015) - assessed the effectiveness of the ERDF and the CF in helping Member States in the Danube river basin to achieve EU waste water policy objectives. 
Kontrollikoja tegevus 19 • ELi toetus asulareoveepuhastitele Doonau vesikonnas: vajatakse täiendavaid jõupingutusi, aitamaks liikmesriikidel ELi reoveepoliitika eesmärke saavutada (2/2015). Aruandes hinnati, kui mõjus oli Euroopa Regionaalarengu Fondi / Ühtekuuluvusfondi toetus Doonau vesikonna liik-mesriikidepoolsele ELi reoveepoliitika eesmärkide saavutamisele kaasaaitamisel.
The audit found that while EU spending played a key role in helping the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia achieve progress, all countries incurred delays in complying with the rules and in taking up the EU money available. 
Auditiga leiti, et ELi vahendid on aidanud Tšehhi Vabariigil, Ungaril, Rumeenial ja Slovakkial küll teha edusamme, ent kõik riigid on maha jäänud ELi eeskirjadele vastamise tähtaegadest ega ole suutnud olemasolevaid ELi vahendeid õigeaegselt ära kasutada.
A third of the plants were oversized and potentially unsustainable. 
Kolmandik reoveepuhastitest olid liiga suured ja rahaliselt potentsiaalselt jätkusuutmatud.
The countries took up the available EU funds slowly, thus risking losing EU funding or creating a need for additional money from their national coffers. 
Riigid kasutasid ELi vahendeid aeglaselt ning riskisid seetõttu nende kaotamise ja vajadusega kasutada selle asemel riiklikke vahendeid.
The Commission should enhance reporting requirements and Member States should put in place legal provisions to ensure prompt connection to the public sewage network. 
Komisjon peaks karmistama aruandlusnõudeid ja võtma liikmesriikides vastu õigussätted, mille abil tagada kodumajapidamiste kiire liitumine ühiskanalisatsiooniga.
The Commission and Member States should set criteria for all types of use of sludge and ensure robust monitoring of pollutants. 
Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama kriteeriumid reoveesetete kõigi kasutusviiside kohta ning võtma vajalikud meetmed saasteainete tõhusaks seireks.
The Danube river basin is Europe’s largest. 
Doonau vesikond on Euroopa suurim.
The EU contributed €7.9 billion for waste water treatment projects in the four audited Member States over the 2000-2006 and 2007-2013 programme periods. • Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go (23/2015) - assessed whether the implementation of the water framework directive by the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia led to an improvement in the surface water quality of the Danube river basin. 
EL eraldas reovee puhastamise projektidele neljas liikmesriigis programmiperioodidel 2000–2006 ja 2007– 2013 toetust kokku 7,9 miljardit eurot. • Doonau vesikonna vee kvaliteet: veepoliitika raamdirektiivi rakendamisel on edusamme, kuid teha on veel palju (23/2105). Aruandes hinnati, kas asulareovee puhastamise direktiivi rakendamine Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Rumeenias ja Slovakkias on parandanud Doonau vesikonna pinnavee kvaliteeti.
The audit found there had been little improvement since 2004. 
Auditiga leiti, et alates 2004. aastast on olukord paranenud väga vähe.
It highlighted ‘lack of ambition’ in the countries’ plans as the main reason for the limited progress. The audit pointed to an absence of targeted measures for water bodies of unsatisfactory quality. 
Piiratud edusammude peamiseks põhjuseks nimetati riikide veemajanduskavade vähest ambitsioonikust. Auditiga leiti, et puuduvad sihipärased meetmed mitterahuldava kvaliteediga veekogude kohta.
There were also shortcomings in monitoring systems resulting in a lack of data both on the type and sources of pollution which caused water bodies to fail. 
Seiresüsteemide puudujääkide tõttu puudusid andmed reostuse liigi ja allikate kohta, mis põhjustasid veekogu nõuetele mittevastavuse.
In addition, Member States exempted a significant number of water bodies from important deadlines without sufficient justification. 
Lisaks vabastasid liikmesriigid suure arvu veekogusid tähtajast, kuid ei andnud selgeid põhjendusi.
Between 2007 and 2013, the ERDF and the CF provided €6.35 billion to Member States in the Danube basin for waste water treatment. 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati üheksale Doonau vesikonna liikmesriigile reovee puhastamiseks 6,35 miljardit eurot Euroopa Regionaalarengu Fondist / Ühtekuuluvusfondist.
Over the same period, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) provided €6.39 billion to compensate farmers taking agri-environmental measures. 
Samal ajavahemikul eraldati Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist endale põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud kohustused võtnud põllumajandustootjatele hüvitiste maksmiseks 6,39 miljardit eurot.
Our activities 20 • EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead (3/2015) - assessed whether the Commission provided appropriate support to Member States in setting up the Youth Guarantee scheme and reviewed possible implementation risks. 
Kontrollikoja tegevus 20 • ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid (3/2015). Auditis hinnati, kas komisjon andis liikmesriikidele noortegarantii süsteemide ülesehitamisel asjakohast toetust ja vaatas üle võimalikud rakendamisega seotud riskid.
The audit identified three risks to the successful implementation of the Youth Guarantee initiative: adequacy of total funding, the definition of a ‘good-quality offer’ and the way the Commission monitors and reports on results. 
Auditiga leiti kolm ELi noortegarantii algatuse edukat rakendamist ohustavat riskiallikat: rahastamise kogusumma piisavus, kvaliteetse pakkumise määratlemine ning süsteemi tulemuste komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus.
The Commission did provide timely and appropriate support to the Member States in setting up their Youth Guarantee schemes. But it did not carry out an impact assessment specifying expected costs and benefits, despite this being a standard procedure. 
Komisjon andis liikmesriikidele noortegarantii süsteemi ülesehitamisel asjakohast ja õigeaegset toetust Samas ei teinud komisjon mõjuhindamist, mis oleks käsitlenud eeldatavaid kulusid ja kasu, kuigi see on komisjoni kõigi suuremate algatuste puhul tavapraktika.
Although the Commission had asked Member States to provide cost estimates when submitting their Youth Guarantee implementation plans, some responses lacked relevant information, while none provided estimated costs for the structural reforms required. 
Ehkki komisjon palus liikmesriikidel koos noortegarantii rakenduskavadega esitada ka kavandatavate meetmete kuluprognoosi ja rahastamisallikad, puudus mõne liikmesriigi vastuses asjakohane teave ning ükski riik ei esitanud vajalike struktuurireformide elluviimise hinnangulisi kulusid.
The Youth Guarantee scheme was established in June 2013 in response to the worsening situation for young unemployed people, which was exacerbated by the economic and financial crisis. 
Noortegarantii loodi 2013. aasta juunis vastusena noorte järjest suureneva tööpuuduse probleemile, mida halvendas veelgi majandus-ja finantskriis.
From 2014 to 2020, the scheme will be partly financed to a total of €12.7 billion from the EU budget through the ESF and a dedicated Youth Employment initiative. • Commission’s support of youth action teams: redirection of ESF funding achieved, but insufficient focus on results (17/2015) - assessed whether the redirection of ESF funding benefited from proposals developed in 2012 by the youth action teams on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people through ESF spending. 
Perioodil 2014–2020 rahastatakse süsteemi osaliselt ELi eelarvest Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse kaudu; rahastamise kogusumma on 12,7 miljardit eurot. • Komisjoni toetus noorte tegevusrühmadele: ESFi vahendite ümbersuunamine õnnestus, ent tulemustele keskendumine on ebapiisav (17/2015). Aruandes hinnati, kas ESFi vahendite 2012. aastal aset leidnud ümbersuunamisele tulid kasuks noorte tegevusrühmade esitatud ettepanekud selle kohta, kuidas noorte töötute probleemi ESFi vahenditega kiiremini ja tulemuslikumalt lahendada.
The audit found that the youth action teams set up by the Commission did succeed in redirecting money towards support for young people, but they made only limited proposals. 
Auditiga leiti, et komisjoni loodud noorte tegevusrühmadel õnnestus vahendeid noortele töökohtade loomiseks ümber suunata, ent tegevusrühmad ise tegid selle kohta vähe ettepanekuid.
The Commission provided advice to the Member States, but its support was limited by the level and quality of information available to it. 
Komisjon toetas liikmesriike nõustamisega, ent teda takistas olemasoleva teabe piiratud hulk ja puudulik kvaliteet.
While the initiative led to the reprogramming and reallocation of ESFs, the Commission’s assessment of operational programme amendments focused mainly on their impact on the budget. 
Algatusega kaasnes küll ESFi vahendite ümberkavandamine ja ümbersuunamine, aga rakenduskavade muudatusi hinnanud komisjon keskendus peamiselt eelarvealastele mõjudele.
Expectations for such initiatives need to be better managed where there is a potential gap between what is promised and what can realistically be delivered by the Commission. 
Olukordades, kus komisjoni poolt lubatu ja tegelikult saavutatavate tulemuste vahel on potentsiaalseid erinevusi, peaks selliste algatustega seotud ootusi paremini juhtima.
The Commission set up youth action teams in 2012, as part of its youth opportunities initiative. 
2012. aastal moodustas komisjon noorte töövõimaluste algatuse raames noorte tegevusrühmad.
The teams brought together national and Commission experts in the eight Member States with the highest levels of youth unemployment. 
Rühmad koosnesid kaheksa eriti kõrge noorte töötuse määraga liikmesriigi riiklike pädevate ametiasutuste ja komisjoni ekspertidest.
The initiative concerned almost €10 billion of ESFs still available in the Member States concerned. 
Algatus hõlmas ligikaudu 10 miljardi euro suurust ESFi rahastamist, mille kasutamist sai asjaomases kaheksas liikmesriigis veel ümber kavandada.
Our activities 21 Natural resources €417 billion Sustainable growth: natural resources This budgetary heading covers the EU’s common agricultural and fisheries policies, rural development and environmental measures. 
Kontrollikoja tegevus 21 Loodusvarad 417 miljardit eurot Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad See eelarverubriik hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid.
Three quarters of the spending involves direct spending to farmers and support for agricultural markets. 
Kolm neljandikku summast eraldatakse põllumajandustootjatele makstavatele otsetoetustele ja põllumajandusturgudele.
A further fifth goes for rural development. 
Viiendik kulub maaelu arengu toetuseks.
The planned expenditure for 2014-2020 represents almost 39 % of the total EU budget for the whole programming period, which is €417 billion. 
Kavandatud kulutused selle valdkonna rahastamiseks ajavahemikul 2014–2020 moodustavad 39% programmitöö perioodi ELi kogueelarvest (417 miljardit eurot).
The budget for 2015 was €56 billion. 
2015. aasta eelarve oli 56 miljardit eurot.
100 80 60 40 20 0 39 % • Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development? 
100 80 60 40 20 0 39% • Tehniline abi – milline on selle panus põllumajandusse ja maaelu arengusse?
(4/2015) - examined the use of technical assistance funds in agriculture and rural development during the 2007-2013 programming period. 
(4/2015). Aruandes kontrolliti tehnilise abi vahendite kasutamist põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas programmitöö perioodil 2007–2013.
It focused on the regularity, effectiveness and efficiency of funding at the Commission and in the Member States. 
Auditi käigus kontrolliti rahastamise korrektsust, mõjusust ja tõhusust komisjonis ja liikmesriikides.
The audit found that neither the European Commission nor the Member States were able to demonstrate how well the use of technical assistance in agriculture and rural development policy had contributed to budgetary efficiency and to the objectives of the common agricultural policy. 
Aruandest selgub, et ei Euroopa Komisjon ega ELi liikmesriigid ole suutnud näidata, kui hästi on tehnilise abi vahendite kasutamine põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitikaeesmärkide saavutamisele.
Rural networks, which aim to increase cooperation, knowledge sharing and innovation in the agricultural sector, are a very suitable vehicle for technical assistance. 
Maaelu arengu võrgustikud, mille eesmärk on suurendada koostööd, teadmiste jagamist ja innovatsiooni põllumajandussektoris, on väga sobivad meetmed tehnilise abi kasutamiseks.
But in most cases resources intended for capacity building had been used to shore up general administrative budgets. 
Enamasti kasutatakse aga suutlikkuse suurendamiseks mõeldud vahendeid üldiste halduskulude katmiseks.
The Commission should clarify the scope and application of technical assistance from Member States in the area of rural development and monitor implementation closely. 
Komisjon peaks selgitama tehnilise abi ulatust ja kasutamist liikmesriikides maaelu arengu valdkonnas ning tegema selle rakendamise üle põhjalikku järelevalvet.