natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Developing a network of well-interconnected sites is therefore essential in order to maintain or restore conservation status, making cross-border cooperation a necessity. 
Hea kaitsestaatuse säilitamiseks või taastamiseks on seega oluline luua hästi ühendatud alade võrgustik, mistõttu on vajalik piiriülene koostöö.
There were insufficient structures at national level to promote such cooperation, and a lack of procedures for neighbouring countries to inform one another of potential sites, or of projects which could require assessments (see paragraph 28). 
Riiklikul tasandil olid sellise koostöö edendamise struktuurid puudulikud, lisaks nappis menetlusi naaberriikide vastastikuseks teavitamiseks potentsiaalsete alade või hindamist vajavate projektide kohta (vt punkt 28).
However, at local level, there were some good examples of cross-border cooperation supported by EU funding, as shown in Box 4. 
Kohalikul tasandil oli siiski mõningaid näiteid ELi vahendite toetusel tehtavast heast piiriülesest koostööst (vt 4. selgitus).
34 Germany, Spain, Poland and Romania. 
34 Saksamaa, Hispaania, Poola ja Rumeenia.
Examples of cross-border cooperation at local level in the Member States visited In France, the managers of one of the sites we visited had cooperated with their Spanish counterparts via the POCTEFA35 project, co-financed by the ERDF during the 2007-2013 period. 
Näited kohaliku tasandi piiriülesest koostööst külastatud liikmesriikides Prantsusmaal tegid ühe külastatud ala haldajad koostööd oma Hispaania kolleegidega POCTEFA35 projekti raames, mida ERF kaasrahastas perioodil 2007–2013.
In Poland, we found examples of cross-border cooperation with Slovakia as part of an ERDF project to protect wood grouse and black grouse in the Western Carpathians. 
Poolas leidis kontrollikoda näiteid Slovakkiaga tehtavast piiriülesest koostööst, mis oli osa ERFi rahastatud Lääne-Karpaatide metsiste ja tetrede kaitseprojektist.
In Romania, several LIFE projects aimed at the conservation of certain species involved neighbouring countries, Hungary and Bulgaria. 
Rumeenias hõlmas mitu teatud liikide kaitsmiseks kavandatud LIFE’i projekti ka naaberriike Ungarit ja Bulgaariat.
35 Spain-France-Andorra cross-border cooperation programme (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre). Box 4 Box 3 
35 Hispaania-Prantsusmaa-Andorra piiriülese koostöö programm (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre). 4. selgitus 3. selgitus
Observations 23 The necessary conservation measures were too often delayed or inappropriately defined by the Member States 23 Once a site of Community importance (SCI) has been adopted by the Commission, Member States should designate that site as a special area of conservation (SAC) within 6 years and apply the necessary conservation measures for all protected habitats and species present on the site36. 
Tähelepanekud 23 Vajalikke kaitsemeetmeid ei võetud sageli õigeaegselt või ei olnud need liikmesriikide poolt asjakohaselt määratletud 23 Kui komisjon on ühenduse tähtsusega ala heaks kiitnud, peab liikmesriik kuue aasta jooksul määratlema selle ala erikaitsealana ning kohaldama vajalikke kaitsemeetmeid kõikidele alal esinevatele kaitsealustele elupaikadele ja liikidele36.
A similar protection regime also exists under the Birds Directive (see paragraph 6). 
Sarnane kaitserežiim kehtib ka linnudirektiivi raames (vt punkt 6).
Conservation measures can be presented in the form of a management plan setting the site’s conservation objectives together with the measures needed in order to attain them37. 
Kaitsemeetmed võib esitada majandamiskavades, milles määratletakse alade kaitse-eesmärgid koos nende saavutamiseks vajalike meetmetega37.
24 There were significant delays in the designation of sites as special areas of conservation (SACs) in most Member States. 
24 Ala määratlemisel erikaitsealana esines enamikus liikmesriikides suuri viivitusi.
The Commission reported that, out of the 22 419 sites of Community importance (SCIs) existing in January 2010, one third had not been designated as special areas of conservation (SACs) in January 2016, i.e. beyond the expiry of the 6-year deadline. 
Komisjoni andmetel oli jaanuaris 2010 olemas 22 419 ühenduse tähtsusega ala, millest kolmandik oli 2016. aasta jaanuariks veel erikaitsealana määratlemata. Seega ei peetud kuueaastasest tähtajast kinni.
Three Member States38 had not yet designated any special areas of conservation (SACs) on time (see Table 2 of the Annex). 
Kolm liikmesriiki38 ei olnud ühtegi erikaitseala õigeaegselt määratlenud (vt tabel 2 lisas).
25 We found delays in the adoption of conservation measures in all five Member States audited. 
25 Kontrollikoda leidis kõigis viies auditeeritud liikmesriigis viivitusi kaitsemeetmete heakskiitmisel.
One site in Spain still lacking proper conservation measures had been designated as far back as the 1990s. 
Üks Hispaania ala, millel puudusid asjakohased kaitsemeetmed, oli määratud erikaitsealaks koguni 1990. aastatel.
The late adoption of the necessary measures is likely to jeopardise the conservation status of these sites and the overall achievement of the directives’ objectives. 
Viivitused vajalike meetmete heakskiitmisel seavad tõenäoliselt ohtu alade kaitsestaatuse ja direktiivi eesmärkide saavutamise tervikuna.
Furthermore, few of the management plans had been reviewed despite the fact that some had been drawn up more than 10 years before our audit (see also Table 3 of the Annex). 
Lisaks olid vähesed majandamiskavad läbi vaadatud, kuigi mõni neist olid koostatud enam kui kümme aastat enne kontrollikoja auditit (vt ka tabel 3 lisas).
26 Conservation measures must relate to the conservation objectives defined for the site in question. 
26 Kaitsemeetmed peavad olema seotud asjaomase ala jaoks määratletud kait-se-eesmärkidega.
However, in the Member States we visited (except Poland), the conservation objectives were often not specific enough and not quantified. 
Kontrollikoja külastatud liikmesriikides (välja arvatud Poola) ei olnud aga kaitse-eesmärgid sageli piisavalt konkreetsed ega kvantifitseeritud.
This explains why in the same four Member States39, the conservation measures included in the management plans were also not precisely defined and rarely had milestones for their completion (see Box 5). 
See seletab ka, miks sama nelja liikmesriigi39 majandamiskavade kaitsemeetmed ei olnud täpselt määratletud ega sisaldanud vahe-eesmärke nende rakendamiseks (vt 5. selgitus).
36 Article 4(4) of the Habitats Directive. 
36 Elupaikade direktiivi artikli 4 lõige 4.
37 Managing Natura 2000 sites — The provisions of Article 6 of the Habitats Directive 92/43/ EEC, 2000, European Commission. 
Loodusdirektiivi 92/43/EMÜ artikli 6 sätete tõlgendamise käsiraamat, 2000, Euroopa Komisjon.
38 Malta, Poland and Romania. 
38 Malta, Poola ja Rumeenia.
39 Germany, Spain, France and Romania. 
39 Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Rumeenia.
Observations 24 Examples of non-specific conservation objectives and measures In Spain, the management plan for one of the sites audited contained general conservation objectives which did not specify either the target population to be reached for each protected species or the relevant timeframe. 
Tähelepanekud 24 Näited ebakonkreetsetest kaitse-eesmärkidest ja meetmetest Hispaanias sisaldas ühe auditeeritud ala majandamiskava üldiseid kaitse-eesmärke, milles ei täpsustatud iga kaitsealuse liigi eesmärgiks olevat sihtpopulatsiooni ega asjakohast ajakava.
The conservation measures deriving from these objectives were equally vague. 
Nimetatud eesmärkidel põhinevad kaitsemeetmed olid samuti ebamäärased.
One example was ‘agri-envi-ronmental subsidies are supposed to promote agricultural practices compatible with environment protection and conservation’. 
Üks näide oli järgmine: „põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid edendama keskkonna säilitamise ja kaitsega kokkusobivaid põllumajandustavasid”.
Such general objectives and measures made it difficult to assess their results. 
Eesmärkide ja meetmete üldsõnalisuse tõttu oli nende tulemusi keeruline hinnata.
27 We have also examined whether management plans existed and had been implemented at the 24 sites we visited. 
27 Kontrollikoda uuris ka majandamiskavade olemasolu ning rakendamist 24 külastatud alal.
We found that management plans existed for only 12 sites, and that of these, implementation had not yet started for three; another four had only partially been implemented (see Table 3 of the Annex). 
Leiti, et majandamiskavad olid olemas vaid 12 alal, nendest kolme rakendamist ei olnud veel alustatud ning nelja oli rakendatud vaid osaliselt (vt tabel 3 lisas).
The Member States visited did not adequately assess projects impacting on Natura 2000 sites 28 Article 6(3) of the Habitats Directive provides that any project likely to have a significant effect on a Natura 2000 site must undergo an appropriate assessment of its implications for the site in view of the site's conservation objectives (see paragraph 10). 
Külastatud liikmesriigid ei hinnanud asjakohaselt Natura 2000 alasid mõjutavaid projekte 28 Elupaikade direktiivi artikli 6 lõige 3 sätestab, et iga kava, mis tõenäoliselt avaldab Natura 2000 alale olulist mõju, tuleb asjakohaselt hinnata seoses tagajärgedega, mida see ala kaitse-eesmärkidele avaldab (vt punkt 10).
We reviewed the systems in place in the Member States for performing these assessments and examined 47 projects where such assessments were needed. 
Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikides hindamise jaoks kohaldatavad süsteemid ning kontrollis 47 projekti, mille puhul oli selliseid hindamisi vaja.
Picture 4 – Site subject to AA Source: ECA, urban coastal area subject to appropriate assessments, Site 5, Spain. Box 5 
Ala, mille suhtes on nõutav asjakohane hindamine Allikas: Euroopa Kontrollikoda, rannaäärne linnapiirkond, mida tuleb asjakohaselt hinnata, ala 5, Hispaania. 5. selgitus
Observations 25 29 All of the Member States visited had established systems to perform these assessments for projects likely to have an impact on Natura 2000 sites. 
Tähelepanekud 25 29 Kõik külastatud liikmesriigid olid kehtestanud süsteemi nende projektide hindamiseks, millel on tõenäoline mõju Natura 2000 aladele.
However, we found that out of the 47 cases, the assessments had not been performed consistently and completely in 34 cases and in a further six cases there was insufficient documentation made available to conclude on the assessments (see Table 4 in the Annex). 
Kontrollikoda leidis aga, et 34 juhul 47st ei ole hindamisi tehtud järjepidevalt ja täies ulatuses ning kuuel juhul ei olnud saadaval piisavalt dokumente hindamiste kohta järelduse tegemiseks (vt tabel 4 lisas).
The most common weaknesses were that the assessments did not analyse the impact on all species and habitats, were not sufficiently documented, or were not performed by appropriately qualified personnel (see Box 6 for an example). 
Kõige sagedamini esinevad puudused olid järgmised: hindamise käigus ei analüüsitud mõju kõikidele liikidele ja elupaikadele, hindamised ei olnud piisavalt dokumenteeritud või neid ei teinud asjakohase kvalifikatsiooniga töötajad (vt näidet 6. selgituses).
Example of inadequate assessment procedures A project in Romania involved building a cereal storage facility. 
Näide puudulikest hindamismenetlustest Üks projekt Rumeenias hõlmas viljalao ehitamist.
Authorisation was given subject to certain conditions, including the implementation of mitigation measures. 
Luba anti teatud tingimustel, mis hõlmasid muu hulgas leevendusmeetmete rakendamist.
However, these conditions were not consistent with the conservation measures, which included a ban on even small-scale construction and noise from machinery. 
Tingimused ei olnud aga kooskõlas kaitsemeetmetega, mis keelasid isegi väikesemahulise ehituse ja masinate põhjustatava müra.
30 A key element of the 'appropriate assessment' exercise is to consider the ‘cumulative effects’40 of other projects. 
30 Asjakohase hindamise juures on kõige olulisem võtta arvesse muude projektide kumulatiivset mõju40.
From our sample of 47 cases, we found that the Member States had not well assessed cumulative effects in 32 cases and did not keep sufficient track of other assessments for neighbouring projects. 
47 juhtumist koosneva kontrollikoja valimi puhul leiti, et liikmesriigid ei olnud hinnanud kumulatiivset mõju hästi 32 juhul ning ei olnud piisavalt kursis naaberprojektide hindamistega.
Some checks did not consider whether there were cumulative effects and some were insufficiently thorough. 
Mõne kontrolli puhul ei võetud arvesse seda, kas kumulatiivne mõju oli olemas, või ei olnud kontrollid piisavalt põhjalikud.
Consequently, there was a risk of potential impact on Natura 2000 going undetected (see Box 7). 
Seetõttu oli oht, et võimalik mõju Natura 2000 aladele jääb avastamata (vt 7. selgitus).
40 ‘Cumulative effects’ refer to the combined effects of the proposed plans or projects with other plans or projects. 
40 Kumulatiivne mõju tähendab esitatud kavade või projektide ning muude plaanide ja projektide koondmõju.
See Section 4.4.3 of the Commission guidance on Managing Natura 2000 sites — The provisions of Article 6 of the Habitats Directive 92/43/EEC (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/art6/provision_of_art6_ en/pdf). 
Vt komisjoni suunise „Natura 2000 alade kaitsekorraldus. Loodusdirektiivi 92/43/ EMÜ artikli 6 sätete tõlgendamise käsiraamat” jagu 4.4.3 (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/art6/provision_of_art6_ en/pdf).
Cumulative effects not taken into account when approving projects In Germany, one of the assessments we examined concerned the construction of a holiday resort. 
Projektide heakskiitmisel arvesse võtmata jäänud kumulatiivne mõju Saksamaal käsitles üks kontrollitud hindamistest puhkekeskuse ehitamist.
The project was authorised despite the local environmental authorities’ concerns regarding the potential impact on the site, particularly in light of the combined effects of a new sea bridge and the resulting additional growth in the number of holidaymakers. 
Projekt sai loa, vaatamata kohaliku keskkonnaasutuse murele alale potentsiaalselt avalduva mõju pärast, eriti arvestades uue silla ja sellest tuleneva suurema puhkajate arvu koosmõju.
In Romania, one of the assessments we examined concerned the building of a quarry. 
Rumeenias käsitles üks kontrollitud hindamistest karjääri rajamist.
The project was authorised by the local environmental authority although the same authority had previously decided to allow a similar project on the condition that a maximum of only two quarries were permitted per 20 km of riverbed. 
Kohalik keskkonnaasutus andis projektile loa, kuigi sama asutus oli varem andnud loa sarnasele projektile tingimusel, et maksimaalselt tohib 20 km pikkuse jõesängilõigu kohta rajada kaks karjääri.
We found that up to five such projects already existed in the area within around 12-15 km of riverbed. Box 7 Box 6 
Kontrollikoda leidis, et selles piirkonnas oli 12–15 km pikkuse jõesängilõigu kohta juba viis sellist projekti olemas. 7. selgitus 6. selgitus
Observations 26 31 However, we did find examples of good practice in Member States’ approaches to dealing with the cumulative effects of projects on Natura 2000 sites, as explained in Box 8. 
Tähelepanekud 26 31 Kontrollikoda leidis siiski ka hea tava näiteid liikmesriikide lähenemisviisidest projektide Natura 2000 aladele tekitatava kumulatiivse mõju käsitlemisel (vt 8. selgitus).
Database developed in Bavaria to assess cumulative effects All appropriate assessments on a Natura 2000 site were recorded in a central database accessible to public authorities. 
Baierimaal loodi kumulatiivse mõju hindamiseks andmebaas Kõik Natura 2000 alade asjakohased hindamised registreeriti avaliku sektori asutustele juurdepääsetavasse kesksesse andmebaasi.
This database facilitated the identification of projects with potential cumulative effects. 
Andmebaas lihtsustas potentsiaalsete kumulatiivsete mõjudega projektide leidmist.
The data relating to the site could be extracted and made available to private entities such as engineering firms or architects on request. 
Ala kohta saada oleva teabe sai välja võtta ning anda see taotluse alusel erasektori asutuste kasutusse, nagu inseneri-või arhitektuuribürood.
32 Mitigation measures are usually included in a project to limit its negative environmental impact. 
32 Leevendusmeetmed sisalduvad enamasti projektis, et vähendada selle negatiivset keskkonnamõju.
They can also be imposed by competent authorities as conditions for the project authorisation. 
Neid võivad kohaldada ka pädevad ametiasutused projekti heakskiitmise tingimusena.
In both cases, they are an important element for the approval of the project; therefore their actual implementation should be followed up. 
Mõlemal juhul on leevendusmeetmed projekti heakskiitmisel oluline tingimus ja seega tuleb teha järelkontroll nende tegeliku rakendamise üle.
Of the five Member States we visited, Poland and Romania did not check on the implementation of mitigation measures to address the environmental impact of projects on the Natura 2000 sites. 
Viiest külastatud liikmesriigist ei kontrollinud Poola ja Rumeenia Natura 2000 alade projektide puhul keskkonnamõjusid leevendavate meetmete rakendamist.
Without such checks, there could not be any certainty that these measures had indeed been implemented. 
Selliste kontrollideta ei saa olla kindel, kas leevendusmeetmeid rakendati tegelikkuses.
For example, during an on-the-spot visit on one site in Poland, we found that a mitigation measure required by the environmental authorities — the planting of trees — had not been implemented. 
Näiteks ühe kohapealse kontrolli käigus Poolas leidis kontrollikoda, et keskkonnaameti nõutavat leevendusmeedet (puude istutamine) ei ole rakendatud.
33 Compensatory measures are needed whenever a project needs to go ahead in the public interest despite its negative impact on a Natura 2000 site and in the absence of alternative solutions (see paragraph 11). 
33 Asendusmeetmeid on vaja juhul, kui projekt on üldsuse huvides vaja siiski ellu viia, vaatamata selle negatiivsele mõjule Natura 2000 alale, ning puuduvad alternatiivsed lahendused (vt punkt 11).
In such cases, the Member State concerned must inform the Commission. 
Sellisel juhul peavad asjaomased liikmesriigid teavitama komisjoni.
Compensatory measures were not taken in any of the projects reviewed in the Member States visited. 
Asendusmeetmeid ei võetud üheski kontrollikoja poolt külastatud liikmesriikides kontrollitud projektis.
The number of compensatory measures that Member States reported to the Commission between 2007 and the time of the audit varied greatly. 
Komisjonile alates 2007. aastast kuni auditi toimumise ajani liikmesriikide poolt teatatud asendusmeetmete arv varieerus suuresti.
Over the thousands of Natura 2000 sites in existence (see Table 1 of the Annex) France had reported three compensatory measures, Germany 63, Poland 8, Romania 3 and Spain 11. 
Tuhandete olemasolevate Natura 2000 alade kohta (vt tabel 1 lisas) teatas Prantsusmaa kolmest, Saksamaa 63-st, Poola kaheksast, Rumeenia kolmest ja Hispaania 11 asendusmeetmest.
This showed that the Member States audited might have differing approaches on how to apply compensatory measures in practice. Box 8 
See näitas, et auditeeritud liikmesriikidel võib olla erinev lähenemisviis asendusmeetmete rakendamisele. 8. selgitus
Our review of 12 major projects showed that the Commission had checked all project proposals impacting Natura 2000 sites and had often requested clarifications on environmental issues41. 
12 suurprojekti kontrollimisel leidis kontrollikoda, et komisjon oli kontrollinud kõiki Natura 2000 alasid mõjutavaid projektitaotlusi ning nõudis sageli ka selgitusi keskkonnaküsimuste kohta41.
The Commission was actively supervising the implementation of Natura 2000 35 To help the Member States implement Natura 2000 correctly, the Commission has produced relevant and detailed guidance documents42 on key aspects of the Nature Directives, and also for specific sectors43. 
Komisjon tegi Natura 2000 rakendamise üle aktiivset järelevalvet 35 Selleks, et aidata liikmesriikidel Natura 2000-t korrektselt rakendada, on komisjon välja andnud asjakohased ja põhjalikud juhised42 loodusvaldkonna direktiivide peamiste aspektide ning ka konkreetsete valdkondade kohta43.
During our audit visits, we found that the Commission’s guidance documents were not widely used in the Member States for managing sites. 
Kontrollikoja auditikülastuste käigus leiti, et liikmesriikides ei kasutatud komisjoni juhenddokumente alade haldamisel kuigi laialdaselt.
However, when we questioned the Member States about the Commission’s guidance in our survey, most of them44 indicated that they would welcome additional guidance. 
Kui aga liikmesriikidelt küsiti kontrollikoja küsitluse käigus arvamust komisjonipoolsete juhiste kohta, vastas suurem osa liikmesriike44, et nad oleksid täiendavatest juhistest huvitatud.
36 In 2012, the European Commission launched the Natura 2000 Biogeographical Process, a mechanism for cooperation and networking which includes workshops and activities to enhance coherence in the management of the Natura 2000 network. 
36 2012. aastal käivitas komisjon Natura 2000 biogeograafilise protsessi, mis on koostöö-ja võrgustikumehhanism ning hõlmab õpikodasid ja tegevusi Natura 2000 võrgustiku juhtimise sidususe parandamiseks.
The seminars and their accompanying documents were mostly in English. 
Seminarid ja sellega kaasnevad dokumendid olid peamiselt inglise keeles.
This hindered some Member States’ participation and slowed down the dissemination and use of results, especially at site level. 
See takistas mõningate liikmesriikide osalemist ning aeglustas tulemuste levitamist ja kasutamist, eriti alade tasandil.
37 The implementation of the Nature Directives is marked by a high number of complaints. 
37 Loodusvaldkonna direktiivide rakendamist iseloomustab see, et kaebuste arv on suur.
The Commission developed a central registry in 2009 to record all complaints and enquiries from EU citizens and organisations. 
Komisjon töötas 2009. aastal välja keskse registri ELi kodanike ja organisatsioonide kaebuste ja päringute registreerimiseks.
By the time of our audit, the Commission had recorded over 4 000 potential breaches of the EU’s nature legislation since the directives came into force in 1981. 
Auditi ajaks oli komisjon alates direktiivide jõustumisest 1981. aastal registreerinud üle 4 000 loodusvaldkonna direktiivide potentsiaalse rikkumise.
Most of these cases (79 %) were closed without further procedural steps. 
Suurem osa juhtumeid (79%) lõpetati ilma täiendavate menetlusteta.
In the other cases, the Commission needed to further investigate the file and request additional clarification from the complainant and/or the Member State. 
Muudel juhtudel oli komisjonil vaja toimikut täiendavalt uurida ning nõuda kaebajalt ja/või liikmesriigilt lisaselgitusi.
41 Member States are responsible for the implementation of projects financed by structural funds. 
41 Liikmesriigid vastutavad struktuurifondidest rahastatud projektide rakendamise eest.
The relevant Monitoring Committee performs a follow-up of the implementation of these projects, while the Commission’s status during the 2007-2013 period was that of observer. 
Projektide rakendamise üle teeb järelkontrolli vastav järelevalvekomitee, komisjonil oli aga perioodil 2007–2013 vaatleja roll.