natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For 2014-2020, the Commission introduced Joint action plans, a type of financing that is not linked to the costs of relevant operations but is based on the fulfilment of conditions relating to the progress in achieving objectives. 
Komisjon võttis perioodiks 2014–2020 kasutusele teatavat liiki rahastamise, mis ei ole seotud asjakohaste toimingute kuludega, vaid mille saamiseks tuleb täita tingimused, mis on seotud eesmärkide täitmisel tehtud edusammudega.
In 2018, the Financial Regulation was revised and introduced a new form of financing: financing not linked to costs (payment would be based on the fulfilment of conditions or on the achievement of results). 
2018. aastal muudeti finantsmäärust ja võeti kasutusele uus rahastamisvorm: kuludega sidumata rahastamine (maksete tegemine põhineks tingimuste täitmisel või tulemuste saavutamisel).
This new form of financing is also included in the Commission’s proposals for the 2021-2027 period. 
Seda uut rahastamisvormi mainitakse ka komisjoni ettepanekutes perioodiks 2021–2027.
51 In practice, we have found weaknesses in some aspects of both the design and the implementation of these mechanisms. 
51 Oleme praktikas leidnud puudusi nii nende mehhanismide ülesehituse kui ka rakendamise mõningates aspektides.
These weaknesses limit the incentivising effect of these mechanisms. 
Nimetatud puudused piiravad nende mehhanismide stimuleerivat mõju.
1. The incentivising mechanisms should cover results 52 To incentivise performance, it is key that the incentivising mechanisms put in place cover the achievement of results. 
1. Stimuleerivad mehhanismid peaksid hõlmama tulemusi 52 Tulemuslikkuse stimuleerimiseks on oluline, et kasutusele võetud stimuleerivad mehhanismid hõlmaksid tulemuste saavutamist.
The design of the method for allocating the performance reserve did not focus on results, but rather on outputs and inputs71. 
Tulemusreservi eraldamise meetodi kavandis ei keskendutud tulemustele, vaid väljunditele ja sisenditele71.
When we examined the implementation of the performance reserve, we found that nearly all indicators used for the allocation of the reserve were either output or input related and that the use of result indicators was marginal72. 
Tulemusreservi rakendamist uurides leidsime, et peaaegu kõik reservi eraldamiseks kasutatud näitajad olid seotud kas väljundi või sisendiga ning et tulemusnäitajate kasutamine oli marginaalne72.
53 In terms of the new form of financing based on results envisaged for the 2021-2027 period, the ultimate success of the proposal will largely depend on whether the Commission and the Member States can avoid the tendency to revert to payment for inputs and outputs, and to ensure that the type of conditions that need to be achieved to trigger the payment are linked to genuine performance considerations73. 
53 Uue rahastamisvormi puhul, mis põhineb perioodiks 2021–2027 prognoositavatel tulemustel, sõltub ettepaneku edukus suurel määral sellest, kas komisjon ja liikmesriigid saavad vältida suundumust pöörduda tagasi sisendite ja väljundite eest tehtavate maksete juurde ning tagada, et tingimused, mis tuleb makse käivitamiseks täita, on seotud tegeliku tulemuslikkuse kaalutlustega73.
The same consideration applies to the proposed mid-term review for 2021-202774. 2. 
Sama kaalutlus kehtib ka perioodi 2021–2027 kavandatud vahehindamisele74. 2.
The incentivising mechanisms should be applied and lead to real financial benefits or sanctions 54 To be credible, it is important that the incentivising mechanisms are applied and lead to real financial benefits or sanctions. 
Rakendada tuleks stimuleerivaid mehhanisme ja nendega peaksid kaasnema tegelikud rahalised hüved või sanktsioonid 54 Usaldusväärsuse tagamiseks on oluline, et rakendataks stimuleerivaid mehhanisme ja nendega kaasneksid tegelikud rahalised hüved või sanktsioonid.
At both programme and project level, this is not always the case. 
Nii programmide kui ka projektide tasandil ei ole see alati nii.
The achievement of performance objectives – i.e. results – generally has no impact on the level of funding: o At the programme level, the Commission decided not to impose any suspensions of payments to the programmes, despite the fact that a large number of ex ante conditionalities had not been fulfilled75. 
Tulemuseesmärkide – st tulemuste – saavutamine ei mõjuta tavaliselt rahastamise määra. o Programmi tasandil otsustas komisjon programmidele tehtavaid makseid mitte peatada, kuigi suur osa eeltingimustest olid täitmata75.
In this context, the World Bank noted that the “stick” of withdrawing financing has proven to be difficult to implement for political reasons76. o The incentivising effect of the performance reserve was weakened by the fact that if relevant milestones are missed, the performance reserve funding is not lost to the Member State but can be reallocated elsewhere77. o Furthermore, at the end of a programme period, the payment of a final balance by the Commission to a Member State in the context of the programme closure process is not directly linked to the achievement of targets78. 
Selles kontekstis märkis Maailmapank, et rahastamisest loobumise näol karistuse rakendamine on osutunud poliitilistel põhjustel keeruliseks76. o Lisaks vähendas tulemusreservi stimuleerivat mõju asjaolu, et kui asjakohaseid vahe-eesmärke ei täideta, ei ole tulemusreservist liikmesriigile eraldatavad vahendid kadunud, vaid need võib mujale ümber jaotada77. o Peale selle ei ole programmitöö perioodi lõpus lõpetamisprotsessi raames tehtav komisjoni lõppmakse liikmesriikidele otseselt seotud eesmärkide saavutamisega78.
55 By May 2018, no Member State had made use of the possibility to use the Joint action plans, one of the three main mechanisms designed to incentivise performance79. 
55 2018. aasta maiks ei olnud ükski liikmesriik kasutanud võimalust kasutada ühiseid tegevuskavu, mis on üks kolmest peamisest mehhanismist, mille eesmärk on tulemuslikkust stimuleerida79.
Following a call for proposals, in January 2019 the Commission awarded two pilot Joint action plans under ESF that will run in the Netherlands and Portugal. 
Komisjon andis 2019. aasta jaanuaris konkursikutse alusel ESFi raames toetust kahele katselisele ja ühisele tegevuskavale, mis viiakse ellu Madalmaades ja Portugalis. 28
56 At the project level, in only very few cases does the achievement of performance objectives have an impact on the level of EU funding. 
56 Projektide tasandil mõjutab tulemuslikkuse eesmärkide saavutamine ainult väga vähestel juhtudel ELi rahastamise määra.
3 – Principles governing implementation 57 Implementation of the programmes by the Member States and their regions generally starts as soon as the strategic documents and programmes have been adopted by the Commission. 
3. Rakendamise põhimõtted 57 Liikmesriigid ja nende piirkonnad alustavad programmide rakendamist üldiselt niipea, kui komisjon on strateegilised dokumendid ja programmid vastu võtnud.
It is organised by “managing authorities” in each country and/or region and consists of selecting and implementing projects that should, in theory, contribute to the programme objectives while offering the best value for money. 
Igas riigis ja/või piirkonnas korraldavad seda korraldusasutused ning see hõlmab selliste projektide valimist ja rakendamist, mis peaksid teoreetiliselt aitama kaasa programmi eesmärkide saavutamisele, olles samas majanduslikult soodsaimad.
The Commission’s role during the implementation phase is relatively limited. 
Rakendamisetapis on komisjoni roll suhteliselt piiratud.
For this stage there are three guiding principles, relating to spending in a timely way, selecting and implementing projects, and revising programmes. 
Selles etapis on kolm juhtpõhimõtet, mis on seotud vahendite õigeaegse kasutamisega, projektide valimise ja rakendamisega ning programmide läbivaatamisega.
58 Member States should avoid needing to spend a significant portion of Cohesion policy funds at the end of the programme period, since the pressure to spend funds may lead to insufficient consideration of value for money81. 
58 Liikmesriigid peaksid vältima vajadust kulutada märkimisväärne osa ühtekuuluvuspoliitika vahenditest programmitöö perioodi lõpus, kuna vahendite kulutamise surve võib tähendada seda, et majanduslikult soodsaimat lahendust ei kaaluta piisavalt81.
Our audits show that delays in implementation pose risks to the achievement of the objectives of programmes and may lead to the selection of low quality projects at the end of the programme period. 
Meie audititest nähtub, et rakendamisel toimuvad viivitused võivad ohustada programmide eesmärkide saavutamist ning viia selleni, et programmitöö perioodi lõpus valitakse madala kvaliteediga projektid.
In the programme period 2007-2013 the rate of spending was slow82 and in the 2014-2020 period even slower. 
Programmitöö perioodil 2007– 2013 oli kulutuste määr aeglane82 ja perioodil 2014–2020 isegi aeglasem.
By April 2019, the 6th year of the current MFF, according to a Commission estimate Member States had spent 27 % of the EU funding available to them. 
Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kuuendaks aastaks – 2019. aasta aprilliks – olid liikmesriigid komisjoni hinnangul kulutanud 27 % nende käsutuses olevatest ELi vahenditest.
Whilst no guarantee of more timely implementation, the simplification measures proposed by the Commission for 2021-2027 may lead to more rapid programme implementation in the Member States. 1. 
Kuigi lihtsustamismeetmed, mille kohta tegi komisjon ettepaneku perioodiks 2021–2027, ei taga õigeaegsemat rakendamist, võivad need viia programmide kiirema rakendamiseni liikmesriikides.
7 Member States spend their Cohesion policy funds in a timely way 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
7 Liikmesriigid kasutavad oma ühtekuuluvuspoliitika vahendeid õigeaegselt 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 1.
In turn, the adoption of the programmes by the Commission marks the start of payments from the EU budget towards a programme83. 
Programmide vastuvõtmine komisjoni poolt tähistab omakorda seda, et ELi eelarvest alustatakse programmide jaoks maksete tegemist83.
60 For both programme periods 2007-2013 and 2014-2020, the late adoption of the legislative framework contributed to the late adoption of the programmes84. 
60 Programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 tähendas õigusraamistiku hiline vastuvõtmine ka programmide hilinenud vastuvõtmist84.
In addition, for the 2014-2020 period, we noted that there were quality issues with the initial drafts of programming documents submitted by Member States85. 
Lisaks leidis kontrollikoda perioodi 2014–2020 puhul, et probleeme esines liikmesriikide esitatud programmidokumentide esialgsete versioonide kvaliteediga85.
For the 2014-2020 period, the legislative package for Cohesion policy was adopted in December 2013, only 2 weeks before the start of the programme period, 5 months later than the equivalent for the previous period86. 
Perioodi 2014–2020 jaoks võeti ühtekuuluvuspoliitika õigusaktide pakett vastu 2013. aasta detsembris, st ainult kaks nädalat enne programmitöö perioodi algust ning eelmise perioodiga võrreldes viis kuud hiljem86.
By December 2014, 1 year into the programme period 2014-2020, only 64 % of the programmes under the “Investment for growth and jobs” goal had been adopted. 
2014. aasta detsembriks – üks aasta pärast programmitöö perioodi 2014–2020 algust – oli majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi raames vastu võetud üksnes 64 % programmidest.
This has an inevitable knock-on effect on the implementation of the allocated funds and low level of payments in the first years87. 
See lükkab paratamatult edasi eraldatud vahendite rakendamist ja põhjustab esimestel aastatel maksete väikest mahtu87.
To address the problem of the late adoption of the legislative framework, the Commission has encouraged an early political agreement on the post-2020 MFF and adopted its proposals for post 2020 in May and June 2018, 30 months before the start of the new programme period - in line with the time frame we proposed in one of our special reports88. 
Õigusraamistiku hilise vastuvõtmise probleemi lahendamiseks on komisjon kutsunud üles sõlmima varajast poliitilist kokkulepet 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kohta ning võtnud 2018. aasta mais ja juunis vastu oma ettepanekud 2020. aasta järgse perioodi kohta, st 30 kuud enne uue programmitöö perioodi algust, mis on kooskõlas ajakavaga, mille kohta tegime ettepaneku ühes oma eriaruannetest88.
61 Deadlines for the submission of the Partnership Agreements and programmes were included for the 2007-2013 and 2014-2020 periods. 
61 Partnerluslepingute ja programmide esitamise tähtajad olid lisatud perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 jaoks.
However, there are no such deadlines in the proposal for 2021-202789. 
Kuid ettepanekus perioodi 2021–2027 jaoks selliseid tähtaegu esitatud ei ole89.
On the other hand, these proposals include some simplification measures which may help timely implementation, such as a simpler “designation” process, and including templates for programming documents90. 
Teisest küljest hõlmatakse neis ettepanekutes mõningaid lihtsustamismeetmeid, mis võivad aidata kaasa õigeaegsele rakendamisele (nt lihtsam asutuste määramise protsess ja programmidokumentide vormid)90.
However, these measures can themselves not guarantee the timely adoption of programmes if there are delays in the adoption of the legislative package. 2. 
Kuid need meetmed ei saa iseenesest tagada programmide õigeaegset vastuvõtmist, kui õigusaktide paketi vastuvõtmisel esineb viivitusi. 2.
Delays in implementation of projects should be avoided 62 Member States are responsible for implementing Cohesion projects in a timely manner. 
Vältida tuleks viivitusi projektide rakendamisel 62 Liikmesriigid vastutavad ühtekuuluvuspoliitika projektide õigeaegse rakendamise eest.
Over time, we have repeatedly reported on delays in the implementation of EU co-financed projects and their causes91. 
Oleme varasematel aastatel korduvalt tähelepanu juhtinud ELi kaasrahastatud projektide rakendamise viivitustele ja nende põhjustele91.
Such delays may also jeopardize the achievement of the objectives/targets at programme level92. 
Kõnealused viivitused võivad ohustada ka eesmärkide/sihtide saavutamist programmide tasandil92.
This is particularly true for Member States where EU funds account for a significant part of public investments. 
kohane nende liikmesriikide puhul, kus ELi vahendid moodustavad olulise osa avaliku sektori investeeringutest.
Overlapping eligibility periods should be avoided as far as possible and the closure procedure should be finalised promptly after the end of the eligibility period 63 An additional explanation for the slow start in spending is that half way through the programme period, Member States are still able to use funds from the previous period93. 
Võimaluse korral tuleks vältida kattuvaid toetuskõlblikkuse perioode ja lõpetamismenetlus tuleks lõpetada kohe pärast toetuskõlblikkuse perioodi lõppu 63 Üks kulutuste tegemise aeglase alguse põhjuseid on ka see, et programmitöö perioodi keskel on liikmesriikidel ikka veel võimalik kasutada eelmise perioodi vahendeid93.
These overlapping eligibility periods mean that Member States are allowed to 29 continue spending beyond the end of the programme period, for 2 years for the 2007-2013 period, and for 3 years for 2014-202094. 
Kattuvad toetuskõlblikkuse perioodid tähendavad seda, et liikmesriigid võivad pärast programmitöö perioodi lõppu jätkata eelmise programmitöö perioodi vahendite kasutamist; see oli perioodi 2007–2013 puhul kaks aastat ja perioodi 2014– 2020 puhul kolm aastat94.
For 2021-2027, the proposal is to revert back to 2 years, which we have welcomed as a first step in the right direction towards aligning eligibility as far as possible with the programme period95. 
Perioodi 2021–2027 jaoks tehti ettepanek pöörduda tagasi kahele aastale, mida kontrollikoda peab esimeseks sammuks õiges suunas, et viia toetuskõlblikkus nii palju kui võimalik programmitöö perioodiga kooskõlla95.
After the end of this eligibility period, the closure process – in which Member States prepare and submit their closure documents and the Commission assesses them – adds at least 2 further years. 
Pärast kõnealuse toetuskõlblikkuse perioodi lõppu lisab lõpetamismenetlus – mille raames koostavad ja esitavad liikmesriigid lõpetamisdokumendid ning komisjon hindab neid – sellele vähemalt kaks aastat.
64 The timely implementation of programmes depends on the availability of human resources. 
64 Programmide õigeaegne rakendamine sõltub inimressursside olemasolust.
Extended eligibility periods and the closure process ties up these resources96, creating a disincentive to start the programmes of the next programme period, and therefore affecting timely implementation97. 
Pikendatud toetuskõlblikkuse perioodid ja lõpetamismenetlus hõivab need ressursid96, pärssides motivatsiooni käivitada järgmise programmitöö perioodi programmid ja mõjutades seega nende õigeaegset rakendamist97.
65 To achieve policy effectiveness, it is not only important to set a clear intervention logic in the programming phase (see GP No 3). 
65 Poliitika tõhususe saavutamiseks on oluline kehtestada programmitöö etapis selge sekkumisloogika (vt 3. juhtpõhimõte).
It is essential that a results-oriented approach is followed through during the selection phase of projects and during their implementation, as it is mainly the quality of projects funded and their added value in terms of tangible results which will determine the effectiveness of a policy98. 
On oluline, et projektide valikuetapis ja nende rakendamisel järgitaks järjepidevat ja tegelikku tulemustele suunatud lähenemisviisi, kuna rahastatavate projektide kvaliteet ja nende lisaväärtus on peamised käegakatsutavad tulemused, mille põhjal määratakse poliitika tõhusus98.
In general, the legislative framework has provided for a better consideration of results during the selection and implementation of projects since 2014-2020, but the effective implementation of the rules remains challenging. 
Üldiselt on õigusraamistik taganud selle, et projektide valikuetapis ja nende rakendamisel on alates perioodist 2014–2020 tulemusi paremini arvesse võetud, kuid eeskirjade tõhus rakendamine on endiselt keeruline.
The European Parliament has stressed that more needs to be done during the implementation stage of programmes to ensure the necessary focus on the delivery of results99. 
Euroopa Parlament on rõhutanud, et programmide rakendamise etapis tuleb teha rohkem selle tagamiseks, et tulemuste saavutamisele keskendutaks vajalikul määral99.
1. A result-oriented approach when selecting projects is needed 66 Key elements for a result-oriented approach are as follows: o The selection process should ensure that selected projects comply with the programme and provide an effective contribution to the achievement of its specific objectives. 
1. Projektide valimisel on vajalik tulemustele suunatud lähenemisviis 66 Tulemustele suunatud lähenemisviisi põhielemendid on loetletud allpool. o Valikumenetlusega tuleks tagada, et valitud projektid vastavad programmile ja aitavad tulemuslikult kaasa programmi erieesmärkide saavutamisele.
We have established that for the programmes we visited in the context of our recent audit on project selection, this was the case for the 2014-2020 period100. o The criteria for selecting projects should require beneficiaries to define at least one genuine result indicator corresponding to the programme objectives. 
Tegime kindlaks, et programmide seas, mida külastasime projektide valimise hiljutise auditi raames, oli see nii perioodi 2014–2020 puhul100. o Projektivaliku kriteeriumidega tuleks nõuda, et toetusesaajad määraksid kindlaks vähemalt ühe tegeliku tulemusnäitaja, mis vastab programmi eesmärkidele.
In the same audit, we found that for the 2014-2020 period the criteria did not take sufficient account of results but mostly focused on outputs and spending101. 30 8 There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Sama auditi raames leidsime, et perioodil 2014–2020 ei võetud kriteeriumidega piisavalt arvesse tulemusi, vaid keskenduti peamiselt väljunditele ja kulutustele101. o Rahastamist taotlevaid projekte tuleks hinnata ja need pingeritta seada.
o Projects applying for funding should be assessed and ranked. We found in the same audit that for the 2014-2020 period, projects were generally approved on a first-come first-served basis; as a result funding may not have been allocated to the best projects102. o The scope of the selected projects should be clearly justified by the needs and they should be most relevant to the programme objectives. 
Sama auditi raames järeldasime, et perioodil 2014–2020 kiideti projektid üldiselt heaks põhimõtet „kes ees, see mees” järgides. Sellest tulenevalt ei pruugitud rahastada kõige paremaid projekte102. o Valitud projektide ulatus peaks olema selgelt põhjendatud vajadustega ja need peaksid olema programmi eesmärkide seisukohast kõige asjakohasemad.
In many of our audits, we find problems with the scope of projects selected for funding. 
Kontrollikoda leidis paljudes oma auditites probleeme rahastamiseks valitud projektide ulatusega.
Sometimes this stems from weak intervention logic (needs analysis) at the programming phase (see GP No 3). 
Mõnikord tuleneb see puudulikust sekkumisloogikast (vajaduste analüüs) programmitöö etapis (vt 3. juhtpõhimõte).
However even when the intervention logic is clear, poor selection procedures can lead to unsuitable projects receiving funding103. 
Kuid isegi kui sekkumisloogika on selge, võivad viletsad valikumenetlused päädida sellega, et toetust saavad ebasobivad projektid103.
67 The draft CPR for the period 2021-2027 proposes to give to the Commission additional powers in approving the selection criteria and introduces additional requirements for managing authorities concerning project selection. 
67 Ühissätete määruse eelnõus perioodiks 2021–2027 tehakse ettepanek anda komisjonile täiendavad volitused valikukriteeriumide heakskiitmisel ja kehtestatakse korraldusasutustele täiendavad nõuded seoses projektide valimisega.
This has the potential to increase the result orientation of project selection and cost-effectiveness of the selected projects104. 2. 
See võib suurendada projektide valikul tulemustele suunatust ja valitud projektide kulutasuvust104. 2.
Performance indicators should be included in contract/grant agreements 68 Performance indicators with targets should be included in contract and/or grant agreements, so that it is possible to measure the extent to which programme objectives are met105. 
Tulemusnäitajad tuleks lisada lepingute sõlmimist käsitlevatesse kokkulepetesse / toetuslepingutesse 68 Eesmärkidega tulemusnäitajad tuleks lisada lepingute sõlmimist käsitlevatesse kokkulepetesse ja/või toetuslepingutesse, et oleks võimalik mõõta, mil määral on programmi eesmärgid täidetud105.
69 At project level, for the three periods reviewed the legislation has not explicitly required the inclusion of performance indicators in grant agreements. 
69 Projektide tasandil ei ole kolmel vaadeldaval perioodil õigusaktides konkreetselt nõutud tulemusnäitajate lisamist toetuslepingutesse.
As a result, we found that it is difficult to monitor to what extent the ERDF projects for the 2014-2020 period contribute to the achievement of the programme objectives106. 
Selle tulemusel leidsime, et on keeruline seirata seda, mil määral aitavad perioodi 2014–2020 ERFi projektid kaasa programmi eesmärkide saavutamisele106.
This problem also applies to the ESF, as many grant agreements do not include quantified result indicators107. 
See probleem esineb ka ESFi puhul, sest paljud toetuslepingud ei sisalda kvantifitseeritud tulemusnäitajaid107.