natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Revisions of the deficit targets in ESA terms MoU0 (Jan. 2009) MoU1 (Jul. 2009) MoU5 (Dec. 2011) – 5.3% – 10.0% – 5.0% – 8.5% – 3.0% – 6.0% – 3.0% – 4.5 % – 2.5 % 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 MoU0 (Nov. 2008) MoU1 (Mar. 2009) MoU2 (Jun. 2009) – 3.4 % – 2.6 % – 2.9 % – 3.9% – 3.8% – 3.0% Hungary Latvia MoU0 (Jun. 2009) MoU1 (Feb. 2010) MoU2 (Jul. 2010) MoU3 (Jan. 2011) – 5.1 % – 7.8% – 4.1 % – 6.4% – 7.3 % – 3.0 % N/A N/A – 5.0 % – 3.0% – 3.0 % – 3.0 % Romania I Romania II MoU0 (Jun. 2011) – 5.0 % – 3.0 % Ireland MoU0 (Dec. 2010) – 10.6% – 8.6% – 7.5% MoU0 (May 2011) MoU5 (Oct. 2012) MoU7 (Jun. 2013) – 5.9% – 4.5% – 5.0% – 3.0% – 4.5% – 2.5% – 5.5 % – 4.0 % Portugal Note: N/A — not set. 
Eelarvepuudujäägi eesmärkide ESA-kohased muutmised VMM0 (jaanuar 2009) VMM1 (juuli 2009) VMM5 (detsember 2011) –5,3% –5,0% –10,0% –8,5% –3,0% –6,0% –3,0% –4,5% –2,5% 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 VMM0 (november 2008) VMM1 (märts 2009) VMM2 (juuni 2009) –3,4% –2,6% –2,9% –3,9% –3,8% –3,0% Ungari Läti VMM0 (juuni 2009) VMM1 (veebruar 2010) VMM2 (juuli 2010) VMM3 (jaanuar 2011) –5,1% –4,1% –3,0% –7,8% –6,4% E/K –7,3% E/K –3,0% Rumeenia I –3,0% –5,0% –3,0% Rumeenia II VMM0 (juuni 2011) –5,0% –3,0% Iirimaa VMM0 (detsember 2010) –10,6% –8,6% –7,5% VMM0 (mai 2011) VMM5 (oktoober 2012) VMM7 (juuni 2013) –5,9% –4,5% –3,0% –5,0% –4,5% –2,5% –5,5% –4,0% Portugal Märkus: E/K – ei kehtestatud.
Part II — Processes were generally weak 42 89 Where the cyclical budget balance was not significantly revised during the programme, there was no need to revise the deficit targets. 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 42 89 Kui tsüklilist eelarvepositsiooni programmi jooksul oluliselt ei muudetud, puudus ka vajadus eelarvepuudujäägi eesmärkide muutmiseks.
This was the case for Ireland. 
Nii oli see Iirimaa puhul.
However, we found that not all revisions of targets were consistent with a revision of the cyclical balance. 
Kontrollikoda leidis siiski, et mitte kõik eesmärkide muudatused ei olnud tsüklilise eelarvepositsiooni muutmisega kooskõlas.
For instance, while the 2009 deficit target for Hungary was relaxed less than suggested by the revision to the cyclical balance, the 2012 target for Portugal was relaxed even though the cyclical balance had improved and the economic outlook remained the same. 
Näiteks, kuigi Ungari 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki vähendati vähem, kui tsüklilise eelarvepositsiooni muutmises soovitati, vähendati Portugali 2012. aasta eesmärki hoolimata sellest, et tsükliline eelarvepositsioon oli paranenud ja majanduse väljavaated jäid samaks.
90 During the audit the Commission claimed that factors outside the government’s control could have triggered a target revision, such as changed composition of growth or revenue shortfalls. 
90 Auditi ajal väitis komisjon, et valitsusest mitteolenevad tegurid, nagu majanduskasvu muutunud komponendid või tulude alalaekumine, võisid algatada eesmärkide muutmise.
However, neither the programme documents nor the Commission’s internal methodology show a systematic approach to the assessment of these other factors when the Commission examined the feasibility of deficit targets at each review. 
Ei programmdokumentidest ega komisjoni sisemetoodikast aga ei nähtu süstemaatilist lähenemisviisi mainitud tegurite hindamisel, kui komisjon vaatas iga kontrolli käigus üle eelarvepuudujäägi eesmärkide teostatavuse.
The deficit targets in the Portuguese and Irish programmes were defined as net of such measures, whereas they were included in the Latvian programme targets. 
Portugali ja Iirimaa programmide eelarvepuudujääkide eesmärgid määratleti ilma selliste meetmeteta, kuid Läti puhul olid need osaks programmi eesmärkidest.
For instance, in the Portuguese programme, ‘tax increases (were) designed in a progressive way, with lowest-income groups retaining their levels of income [...] minimum wages and lowest pensions remain untouched’55. 
Näiteks Portugali programmis „(olid) maksutõusud kavandatud järkjärgulisel viisil, säilitades madalaima sissetulekuga rühmadele nende sissetuleku samal tasemel [---] ning jättes miinimumpalgad ja madalaimad pensionid samaks”55.
This contrasts with the universal 25 % cut in civil servants’ salaries in the Romanian programme, with no reference given in programme documents as to how this would affect lower pay grades. 
See on vastuolus Rumeenia programmis sisalduva avalike teenistujate palkade üldise 25% suuruse kärpega, ent programmdokumentides ei viidatud, kuidas see võib madalamaid palgaastmeid mõjutada.
Similarly, the outcome of combining a decrease in flat-rate personal income tax and an increase in VAT — which was likely to shift the burden of fiscal consolidation to the less fortunate in society — was not considered in the initial programme documents for Latvia. 
Samamoodi ei võetud Läti esialgsetes programmdokumentides arvesse üksikisiku proportsionaalse tulumaksu alanemise ja käibemaksu tõusu (mis paneb tõenäoliselt eelarve konsolideerimise koorma sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olijatele) ühendamise tagajärgi.
Programme management weaknesses due to weak controls 93 Even though, ultimately, decisions about a programme rest with the Council and/or the Commission, it is the Commission’s representatives that negotiate with the national authorities and conduct programme reviews. The mandate for negotiation is set out in the policy brief. 
Puudulike kontrollide tõttu tekkisid puudused programmide haldamises 93 Kuigi lõppvastutus programmidega seotud otsuste eest lasub nõukogul ja/või komisjonil, on liikmesriikide ametiasutustega läbirääkimiste ja programmide läbivaatamiste tegemine komisjoni esindajate ülesanne. Läbirääkimiste mandaat sätestatakse poliitikaülevaates.
During a visit, the Commission’s representatives update management on the talks, typically once a day, and seek approval for any departure from the mandate. 
Komisjoni esindajad annavad külastuse ajal tavaliselt korra päevas juhtkonnale läbirääkimiste kulgemise kohta teavet ja küsivad volituste ületamisel alati juhtkonna heakskiitu.
After the visit, the Commission’s representatives produce the programme documents (Council decision, memorandum of understanding and explanatory note). 
Komisjoni esindajad koostavad pärast külastust programmdokumendid (nõukogu otsus, vastastikuse mõistmise memorandum ja selgitav märkus).
These are subject to review and furnish the basis for decisions by the Commission and the Council. 
Need dokumendid vaadatakse läbi ning nad on aluseks komisjoni ja nõukogu otsustele.
55 European Commission ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, 2011, p. 16. 
55 Euroopa Komisjoni Euroopa majanduse üldtoimetis 79, 2011, lk 16: Portugali majanduslik kohandamisprogramm. II osa.
Part II — Processes were generally weak 43 94 Preparation of the policy brief and programme documents is an expert-based process in which the judgement of forecasters and of a number of policy experts from several directorates-general plays a key role. 
Menetlused olid üldiselt kehvad 43 94 Poliitikaülevaate ja programmdokumentide koostamine on ekspertidele tuginev protsess, milles põhiroll on prognoosijate ja peadirektoraatide poliitikaekspertide otsustel.
The documents are reviewed by the deputy director-general and the heads of the horizontal units involved in their preparation. 
Nimetatud dokumente kontrollivad asepeadirektor ja dokumentide koostamisel osalevate horisontaalsete üksuste juhatajad.
The former focuses on the documents’ overall consistency, and the latter are responsible for ensuring consistency with EU policy of the contributions made in their respective fields. 
Asepeadirektor keskendub dokumentide üldisele sidususele ja horisontaalsete üksuste juhatajad nende vastavates valdkondades tehtud osamaksete puhul ELi poliitika järgimisele.
95 Several weaknesses were found in the review process: (i) no person outside the programme team reviews the underlying calculations and projections to check the consistency of the macroeconomic projection with the financing gap estimate or with the macroeconomic impact of the programme conditions; (ii) in a number of respects, the work of the Commission’s representatives was not sufficiently assessed, with too little questioning of the experts’ forecasts (see paragraph 61), financing gap estimates (see paragraphs 69 and 70) and choice of programme conditions (see paragraph 79); and (iii) internal quality control was generally not documented. 
95 Läbivaatamise protsessis leiti mitu puudust: i) makromajandusliku prognoosi aluseks olevate arvutuste ja prognooside sidusust rahastamispuudujäägi hinnangu või programmitingimuste makromajandusliku mõjuga ei kontrollinud keegi peale programmirühma liikmete; ii) paljude aspektide puhul ei hinnatud komisjoni esindajate tegevust piisavalt: ekspertide prognooside (vt punkt 61), rahastamispuudujäägi hinnangute (vt punktid 69 ja 70) ja programmitingimuste valiku (vt punkt 79) paikapidavust uuriti liiga vähe; iii) asutusesisest kvaliteedikontrolli üldjuhul ei dokumenteeritud.
In some respects this is similar to the Commission’s internal review process, but there are three main differences: (i) the IMF has a dedicated review department which provides input to management; (ii) more IMF officials are involved in the review process; and (iii) the IMF process is documented. 
Mõnes mõttes on see sarnane komis-jonisisesele kontrolliprotsessile, kuid sellel on kolm peamist erinevust: i) IMF-il on spetsiaalne kontrolli-osakond, kes annab oma panuse juhtimisse; ii) IMF-is osaleb kontrolliprotsessis rohkem ametnikke; ja iii) IMFi protsess on dokumenteeritud.
Many of these differences were due to the Commission’s improved analytical capacity. 
Paljud neist erinevustest tulenesid komisjoni paranenud analüü-sivõimest.
In the first three programmes, the programme documents provided limited information on a number of aspects, including the composition of the fiscal adjustment, analysis of slippages if deficit targets were not met and social impacts. 
Esimese kolme programmi puhul anti programmdokumentides piiratud määral teavet paljude aspektide kohta, nagu eelarve kohandamise sisu, kõrvalekallete analüüs eelarvepuudujäägi eesmärkide mittetäitmisel ja sotsiaalsed mõjud.
The analysis given in the two most recent sets of programme documents (Ireland and Portugal) had significantly improved (see Box 6) and was, in many respects, very thorough. 
Kahes viimases programmdokumentide kogumis (Iirimaa ja Portugal) sisalduv analüüs oli oluliselt paranenud (vt 6. selgitus) ning oli paljudes aspektides väga põhjalik.
Part II — Processes were generally weak 44 Example of improved analysis in programme documents The initial programme documents for balance-of-payment programmes broadly characterised fiscal consolidation as mainly expenditure driven. 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 44 Näide programmdokumentides sisalduva analüüsi paranemisest Maksebilansi programmide esialgsetes programmdokumentides oli üldiselt eelarve konsolideerimist iseloo-mustatud põhiliselt kuludest sõltuvana.
However, details of the necessary budget measures were fragmentary (Hungary), no such measures were identified at all (Romania) or, if they were identified, there was no estimate of how much they would bring in (Latvia). 
Vajalike eelarvemeetmete üksikasjad olid aga kas katkendlikud (Ungari), selliseid meetmeid ei oldud määratletudki (Rumeenia) või kui oli, siis puudus hinnang nendest saadava kasu kohta (Läti).
For the same three countries, the Commission subsequently improved the level of detail in the programme documents by listing and quantifying which measures had been agreed to achieve the deficit targets. 
Nende kolme riigi puhul parandas komisjon seejärel programmdokumentide üksikasjalikkust, loetledes ja kvantifitseerides meetmed, mis olid kehtestatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks.
And in the remaining programmes (Ireland and Portugal) even more detail was the norm. 
Teiste programmide (Iirimaa ja Portugal) puhul oli tavapärane veelgi üksikasjalikum teave.
For instance, the Commission did not always communicate key assumptions underlying the calculation of the financing gap. (i) In the Hungarian programme, the Commission did not communicate details supporting the estimate of 20 billion euro to be provided to Hungary over the programme period. (ii) In the Irish programme, the financing gap calculation used in the initial programme documents gave a cumulative accruals-based European System of Accounts (ESA) deficit of 44 billion euro over the programme period. 
Näiteks ei olnud komisjon alati edastanud rahastamispuudujäägi arvutuste aluseks olevaid peamisi eeldusi. i) Ungari programmi puhul ei olnud komisjon edastanud Ungarile programmiperioodi jooksul antava 20 miljardi euro suuruse prognoosi aluseks olevaid üksikasju. ii) Iirimaa programmi puhul oli esialgsetes programmdokumentides kasutatud rahastamispuudujäägi kalkulatsiooni alusel programmiperioodi kumulatiivne tekkepõhine ESA eelarvepuudujääk 44 miljardit eurot.
However, the projected ‘exchequer cash deficit, incl. promissory notes’, which was used for the calculation of funding needs, stood at 58 billion euro. 
Prognoositud „riigikassa raha puudujääk, sh lihtvekslid”, mida kasutati rahastamisvajaduste kalkuleerimiseks, oli aga 58 miljardit eurot.
The main reasons for this significant difference of 14.1 billion euro (21 % of the initial financing gap) were not explained in the document. 
Selle märkimisväärselt suure 14,1 miljardi eurose erinevuse (21% esialgsest rahastamispuu-dujäägist) peamisi põhjuseid ei olnud dokumendis selgitatud.
99 The Commission carried out some basic sensitivity tests to assess the impact of a change in one or more parameters on overall funding needs. 
99 Komisjon tegi mõned tundlikkuse põhitestid, et hinnata muutuse mõju üldiste rahastamisvajaduste suurusele ühe või mitme parameetri muutumisel.
Although they could have provided valuable information about the risk of possible adverse outcomes, the results were not revealed in the programme documents. 
Kuigi nendega oleks võinud saada väärtuslikku teavet vastupidiste tulemuste riski kohta, ei avaldatud neid tulemusi programmdokumentides.
Weaknesses in compliance monitoring and reporting 100 During each programme, the Commission should verify whether the Member State’s economic policy is aligned with the conditions laid down by the Council. 
Puudused nõuetele vastavuse järelevalves ja aruandluses 100 Iga programmi raames peaks komisjon kontrollima liikmesriigi majanduspoliitika kooskõlastatust nõukogu kehtestatud tingimustega.
In practice this was done by verifying that the Member State was implementing the conditions in the memorandum of understanding. Box 6 
Selleks kontrolliti, kas liikmesriik täitis vastastikuse mõistmise memorandumi tingimusi. 6. selgitus
Part II — Processes were generally weak 45 The unreliability of using overall deficit targets to monitor fiscal implementation 101 Fiscal consolidation was a key feature of all five programmes, and fiscal performance was a key concern during talks with national authorities and when programme decisions were taken. 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 45 Üldiste eelarvepuudujäägi eesmärkide eelarve täitmise järelevalveks kasutamise ebausaldusväärsus 101 Eelarve konsolideerimine oli kõigi viie programmi põhielement ja eelarve-küsimused olid liikmesriikide ametiasutustega korraldatud läbirääkimiste ajal ja programmotsuste tegemisel üks peamisi küsimusi.
The choice of the ESA deficit as the key anchor for fiscal policy was motivated by commitments made under the excessive deficit procedure56. 
ESA eelarvepuudujäägi valimist eelarvepoliitika alustalaks motiveerisid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud kohustused56.
102 The ESA deficit cannot be directly monitored during the year57. 
102 ESA eelarvepuudujäägi üle ei ole aasta jooksul võimalik otsest järelevalvet teha57.
Instead, compliance with overall targets was monitored primarily by estimating the deficit. 
Selle asemel jälgiti üldiste eesmärkide täitmist põhiliselt eelarvepuudujäägi hindamisega.
However, using these estimates entails a risk that the Commission will be unable to report with certainty to the Council that a country’s fiscal policy complies with the adjustment programme. 
Nimetatud hinnangute kasutamine sisaldab aga ohtu, et komisjon ei suuda nõukogule aru andes olla kindel selles, et teatava riigi eelarvepoliitika on kohandamisprogrammiga kooskõlas.
On several occasions, including those detailed below, the Commission estimates turned out to be wrong. (i) It was reported in the spring 2009 notification that Hungary’s deficit was within the programme’s 2008 deficit target. 
Komisjoni hinnangud osutusid mitmel juhul vääraks. Näiteks: i) 2009. aasta kevadel teatati, et Ungari eelarvepuudujääk püsis programmi 2008. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi piires.
However, the autumn 2009 notification revised the deficit to 3.8 % of GDP, i.e. above the deficit target58. (ii) In January 2010, Romania reported a 2009 cash deficit of 7.3 % of GDP, in line with the IMF target, while the Commission provisionally estimated an ESA deficit in line with the target and stated that the programme was ‘on track’. 
2009. aasta sügise teatises muudeti eelarvepuudujääk 3,8%-ks SKP-st, st eelarvepuudujäägi eesmärgist suuremaks58; ii) 2010. aasta jaanuaris teatas Rumeenia oma eelarvepuudujäägi suuruseks 7,3% SKP-st, mis oli kooskõlas IMFi eesmärgiga, kuigi komisjoni esialgse hinnangu kohaselt oli ESA eelarvepuudujääk eesmärgiga kooskõlas ja komisjon märkis, et programm „edenes plaanipäraselt”.
However, in May 2010 the Commission revised the ESA deficit to 8.3 %. 
2010. aasta mais komisjon siiski muutis ESA eelarvepuudujäägi suurust 8,3 protsendile.
From autumn 2011, the revised deficit was 9%. (iii) In January 2013, the Commission provisionally calculated that Ireland’s ESA deficit for 2012 was 8.2%,onlytoreviseitto7.7%in April and 8.2 % in autumn 2013. 
2011. aasta sügiseks oli muudetud eelarvepuudujääk 9%; iii) 2013. aasta jaanuaris oli komisjoni esialgsete arvutuste kohaselt Iirimaa ESA eelarvepuudujääk 2012. aastal 8,2%, kuid aprillis muutis komisjon selle 7,7 protsendiks ja 2013. aasta sügisel uuesti 8,2 prot-sendiks.
However, the last revision was mainly due to the reclassification of one-off revenue. 
Viimane muutmine tehti peamiselt ühekordse tulu ümber-klassifitseerimise tõttu.
103 Another complication was the exclusion of bank support measures from the target definition in euro-area programmes. 
103 Veel üheks keerukaks probleemiks oli euroala programmide puhul pankade toetusmeetmete mittekaasamine eesmärkide määratlemisse.
Fiscal targets defined in such a way should be, in principle, a much better anchor for fiscal policy, as bank support measures are sizeable one-off items which are beyond the direct control of the government. 
Sellisel viisil määratletud eelarve-eesmärk peaks olema eelarvepoliitikale põhimõtteliselt palju parem alustala, sest pankade toetusmeetmed on suured ühekordsed artiklid, mida valitsus ei suuda otseselt kontrollida.
However, in the case of Ireland the Commission excluded only deficit-increasing capital transfers provided to the banks, but allowed the inclusion of revenues related to bank support measures. 
Iirimaa puhul ei kaasanud komisjon aga ainult pankadele antavaid eelarvepuudujääki suurendavaid kapitalisiirdeid, lubades samas pankade toetusmeetmetega seotud tulude kaasamist.
Such targets provide a less clear signal and measure of fiscal performance. 
Selliste eesmärkidega ei anta väga selget signaali ja hinnangut eelarve olukorra kohta.
For instance, had all banking related transactions been excluded, the 2012 budget deficit would have been higher by 1 percentage point. 
Näiteks, kui kõik pangandusega seotud tehingud oleks välja jäetud, oleks 2012. aasta eelarvepuudujääk olnud 1 protsendipunkti võrra suurem.
56 The excessive deficit procedure is the EU’s step-by-step procedure for correcting excessive deficit (above 3 % of GDP) or debt levels (above 60 % of GDP). 
56 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on ELi järkjärguline ülemäärase eelarvepuudujäägi (üle 3% SKP-st) või võlataseme (üle 60% SKP-st) korrigeerimise menetlus.
Furthermore, estimating ESA deficit requires assumptions to be taken on future decisions on the statistical treatment of some major transactions. 
Lisaks tuleb ESA eelarvepuudujäägi hindamisel teha oletusi teatud suurte tehingute statistilise käsitlemisega seotud edasiste otsuste kohta.
58 According to the Commission, the revision of the 2008 deficit reflected changes in relation to the absorption of EU funds, as some projects had not received the co-financing which had been expected to replace pre-financing from the budget. 
58 Komisjoni sõnul kajastas 2008. aasta eelarvepuudujäägi muutmine ELi rahaliste vahendite kasutamisega seotud muudatusi, kuna osa projektidest ei olnud saanud kaasrahastamist, mis oleks pidanud asendama eelarvest antavat eelrahastamist.
Part II — Processes were generally weak 46 Unsystematic reporting on compliance with conditions 104 Only for Portugal and, in part, for Hungary, Latvia and Ireland, did the Commission systematically report on the Member State’s compliance with structural conditions. 
Komisjoni koostatud aruandlus i) liikmesriikidepoolsete struktuuriliste tingimuste täitmise kohta oli süstemaatiline ainult Portugali ning osaliselt ka Ungari, Läti ja Iirimaa puhul. 105 Tingimuste mittetäitmisest teavitati harva.
105 Non-compliance was rarely reported. Only for a very small number of conditions (4% in the Portuguese programme) did the Commission clearly state ‘not observed’, although almost half of all conditions were not complied with on time. 
Komisjon märkis vaid väga väheste tingimuste puhul (4% Portugali programmis) selgesti, et need on ii) täitmata, kuigi peaaegu poolt kõikidest tingimustest ei täidetud õigel ajal.
Many different terms were used to convey this59, leading to confusion. 
Selle väljendamiseks kasutati palju erinevaid mõisteid59, mis tekitas segadust.
106 For around 30 conditions (8 % of the sample), either no compliance status was reported or the conditions were so vaguely written that compliance could not be effectively monitored (for examples see Box 7)60. 
106 Ligikaudu 30 tingimuse puhul (8% valimist) ei olnud märgitud tingimuste täitmise olukorda või olid tingimused nii ebamääraselt sõnastatud, et nende täitmist oli tegelikkuses raske kontrollida (vt näiteid 7. selgituses)60.
For example: (i) In the Irish programme (following the autumn 2012 review), the Commission was still engaging with the Irish authorities to ensure that elements of the multiannual budgetary framework were sufficiently binding and transparent to constitute a credible policy anchor61 in the post-programme period. 
Iirimaa programmi puhul (pärast 2012. aasta sügisel tehtud kontrolli) jätkas komisjon koostööd Iirimaa ametiasutustega, tagamaks, et mitmeaastase eelarveraamistiku osad oleksid ka pärast programmiperioodi lõppu piisavalt sidusad ja läbipaistvad, et moodustada tugeva poliitilise aluse61.
However, the condition was reported by the Commission to have been fully met. (ii) In Portugal, the condition requiring the production of monthly reports on budget implementation by the national government was progressively enlarged to include all state-owned enterprises and public–private partnerships at national, regional and local government levels. 
Ometi märkis komisjon selle tingimuse täielikult täidetuks; Portugalis laiendati järk-järgult eelarve täitmise kohta igakuise aruandluse koostamise tingimust, et see hõlmaks kõiki riigi omandis olevaid ettevõtteid ning avaliku ja erasektori partnerlusi siseriiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil.
The condition was deemed to have been satisfied after specific reporting was introduced at regional level, even though the requirement for consolidated budget reporting was not met. 
Tingimus loeti piirkondlikul tasandil spetsiaalse aruandluse kasutuselevõtmisega täidetuks, kuigi konsolideeritud eelarvearuandluse nõuet ei täidetud.