natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The risks to sound financial management described in this report are well known — not least from the Court’s Annual Report 2000, which noted similar weaknesses: LAGs backdating grants resulting in a risk of deadweight; lack of transparency in project selection; potential conflicts of interest; high operating costs and lengthy procedures. 41 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Aruandes kirjeldatud riskid usaldusväärsele finantsjuhtimisele on hästi teada, ka kontrollikoja eelarveaasta 2000 aastaaruanne tõi esile sarnased puudused: kohalikud tegevusrühmad määravad toetusi tagasiulatuvalt, mis tekitab tühimõju ohtu, projektide valik ei ole läbipaistev, võib esineda huvide konflikti, tegevuskulud on kõrged ja menetlused võtavad kaua aega. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
At the time, the Commission replied to the Court’s observations that it ‘encouraged the use of open and transparent pro-cedures’; ‘encouraged LAGs to grant a level of aid appropriate to the circumstances of each project’; had ‘raised the question of payment delays with the Member States’; ‘invited’ Member States to limit Leader+ operating costs to 15 % of the LAGs’ total budget; and that the Structural Funds’ implementing regulation introduced limits that should avoid grants being awarded to projects that were completed before the grant application was made. 
Tollal vastas komisjon kontrollikoja tähelepanekutele, et ta „soosib avatud ja läbipaistvate menetluste kasutamist”; „jul-gustab kohalikke tegevusrühmi andma iga projekti tingimustele vastavat toetust”; on „tõstatanud makseviivituste küsimuse liikmesriikides”; „kutsus liikmesriike piirama Leader+ tegevuskulusid 15 protsendini kohalike tegevusrühmade eelarvest” ning lisaks julgustas kasutama struktuurifondide rakendusmäärusega kehtestatud piiranguid, mis peaksid aitama ära hoida toetuste andmist projektidele, mis olid lõpetatud juba enne projekti toetusetaotluse esitamist.
The Commission established a Leader+ Observatory with a contact point, which organised and promoted seminars, produced publications and maintained databases. 
Komisjon rajas Leader+ observatooriumi koos kontaktpunktiga, kus organiseeriti ja reklaamiti seminare, koostati väljaandeid ja haldati andmebaase.
These activities aimed at sharing best practice between the LAGs and supporting the managing authorities and the national or regional networks. 76. 
Nende tegevuste eesmärgiks oli parima tava jagamine kohalike tegevusrühmade vahel ja korraldusasutuste ning riiklike ja piirkondlike võrgustike toetamine.
The legislation set few requirements at EU level for Leader+ other than the general eligibility conditions, reporting and control systems that applied to all Structural Fund expenditure. 
76. õIgusaktides ei esitud Leader+ programmile kuigi palju nõudmisi ELi tasandil, nõuti vaid üldiseid abikõlblikkustingimusi, aruandlus-ja kontrollisüsteeme, mida kohaldada kõikidele struktuurifondide kulutustele.
Member States (or regions) developed their own arrangements and operating rules, which the Commission approved at the start of the Leader+ period. 
Liikmesriigid (või piirkonnad) töötasid välja oma meetmed ja tegevuseeskirjad, mille komisjon Leader+ perioodi alguses heaks kiitis.
Each Member State set different requirements for the LAGs to follow (see Box 16). 
Igal liikmesriigil olid kohalikele tegevusrühmadele erinevad nõuded (vt 16. selgitus).
For example, the Irish authorities required LAGs to assess project proposals for deadweight and displacement, but other managing authorities did not. where the Member State did not set requirements, or where they did not properly supervise and enforce them, the LAGs’ performance was lax, as shown in paragraphs 12 to 71. with few exceptions, the LAGs did little more than follow the procedures established by the Member States: LAGs did not achieve the full advantages of the Leader approach or self-regulate to achieve sound financial management of their own accord. 
Näiteks Iiri ametivõimud nõudsid kohalikelt tegevusrühmadelt projektiettepanekute hindamist tühimõju ja kõrvalejätmise suhtes, teised korraldusasutused seda ei teinud. Kui liikmesriik ei esitanud nõudmisi või kui nende üle puudus asjakohane järelevalve ja neid ei jõustatud, oli ka kohalike tegevusrühmade tegevus pealiskaudne, nagu näidatud punktides 12–71. Kui üksikud erandid välja arvata, ei teinud kohalikud tegevusrühmad peaaegu midagi peale liikmesriikide poolt paika pandud menetluste järgimise: kohalikud tegevusrühmad ei saavutanud Leader-lähenemise täielikke eeliseid ega reguleerinud ise oma tegevust usaldusväärse finantsjuhtimise saavutamiseks.
42 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
42 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Member State rules effectively condoned poor financial management in allowing grants to be made to projects that commenced before the LAG had decided on the grant application. 
Liikmesriikide eeskirjad soodustasid sisuliselt puudulikku finantsjuhtimist, võimaldades maksta toetusi projektidele, mis algasid enne, kui kohalik tegevusrühm oli teinud otsuse toe-tusavalduse kohta.
The rules did not oblige LAGs to give grants retrospectively, but they gave the message that it was acceptable to do so. 
Eeskirjad ei kohustanud kohalikke tegevusrühmi andma toetust tagasiulatuvalt, kuid neis anti mõista, et see on aktsepteeritav.
A particular weakness in all Member States’ implementation of Leader was that they did not hold LAGs accountable for achieving the objectives of their local strategies. 
Eelkõige oli kõikide liikmesriikide puuduseks Leaderi rakendamisel see, et nad ei pannud kohalikke tegevusrühmi vastutama oma kohalike strateegiate eesmärkide saavutamise eest.
They approved the LAG’s Leader+ strategies with general, open-ended objectives and did not require LAGs to monitor, assess or report on the achievement of their strategy objectives, or did not enforce such requirements. 
Kohalike tegevusrühmade Leader+ strateegiad kiideti heaks üldiste eesmärkidega ning kohalikelt tegevusrühmadelt ei nõutud strateegiaeesmärkide saavutamise järelevalvet, hindamist ega aruandlust, või ei tagatud vastavate nõudmiste järgimist.
43 BoX 16 EXaMPlEs of DIffErENT IMPlEMENTaTIoN rEqUIrEMENTs Tuscany introduced requirements for the key local actors to be represented in the LAG. 
43 16. seLgitus näited erinevatest raKendusnõuetest Toscanas nõuti seda, et kohalikus tegevusrühmas oleksid esindatud peamised kohalikud osalejad.
Ireland set rules to ensure a fair and transparent process to nominate and decide on the LAG membership. 
Iirimaal kehtestati eeskirjad õiglase ja läbipaistva protsessi tagamiseks kohaliku tegevusrühma liikmeks nimetamisel ja valimisel.
The French rules required LAGs to have a ‘double quorum’ in the decision-making committee to ensure that there was an active partnership. 
Prantsusmaa eeskirjades nõuti kohalikes tegevusrühmades topeltkvoorumit otsuseid tegevas komitees, et tagada komiteede liikmete aktiivne osalemine.
Managing authorities in Greece, Hungary and Tuscany required LAGs to score each project against a common set of objective criteria. 
Kreeka, Ungari ja Toscana korraldusasutused nõudsid kohalikelt tegevusrühmadelt iga projekti hindamist ühiste objektiivsete kriteeriumide alusel.
In Greece, the managing authority imposed a limit of 25 % of the grants awarded to LAGs’ own member organisations, thereby requiring the LAG to involve the wider local community in implementing the strategy. 
Kreekas kehtestas korraldusasutus 25-protsendilise piirangu kohalike tegevusrühmade liikmesorganisatsioonidele eraldatavatele toetustele, mistõttu kohalikud tegevusrühmad olid sunnitud kaasama oma strateegia elluviimisesse laiema kohaliku kogukonna.
In Ireland, the operating rules specified that ‘if projects qualify for aid under other schemes and programmes, they should as a general rule be regarded as ineligible for aid under Leader’. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Iirimaal oli tegevuseeskirjades sätestatud, et „kui projekt võib saada abi ka teistest kavadest ja programmidest, tuleb see lugeda mitteabikõlblikuks Leaderi toetuse jaoks”. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The Commission and Member States should have learned the lessons from previous Leader programming periods to ensure that the appropriate guidance and requirements were in place for the 2007–13 period. 
Komisjon ja liikmesriigid oleksid pidanud tegema järeldusi eelmistest Leaderi programmiperioodidest, et tagada asjakohaste suuniste ja nõuete kehtestamine perioodiks 2007–2013.
The major change for the 2007–13 period is that Member States mostly require LAGs to implement mainstream rural development programme measures 81. 
Perioodi 2007–2013 suurim muutus on see, et enamik liikmesriike nõuab kohalikelt tegevusrühmadelt maaelu arengu programmi üldiste meetmete rakendamist 81.
For the 2007–13 programming period, the legal framework is established by the rural development regulations. 
Programmiperioodi 2007–2013 õigusraamistiku kehtestavad maaelu arengut käsitlevad määrused.
The Commission issued guidance to the Member States for the preparation of Axis 4 and effectively approved the national or regional Leader programmes in approving the rural development programmes. 
Komisjon andis välja liikmesriikidele mõeldud suunised 4. telje jaoks valmistumiseks ning kiitis maaelu arengu programmide vastuvõtmisega heaks riiklikud või piirkondlikud Leaderi programmid.
Since then, the Commission has continued to give support, in particular through the European Rural Development Network. 
Sellest alates on komisjon jätkanud toetuste andmist, eelkõige üleeuroopalise maaelu arengu võrgustiku kaudu.
Member States had not finalised their operating rules at the time of the audit27, so these could not be assessed. 
Liikmesriigid ei olnud tegevuseeskirju auditi ajaks lõplikul kujul esitanud27, seega ei saanud neid hinnata.
From the information available, the weaknesses identified in this report are likely to persist. 
Saadaoleva teabe alusel jäävad käesolevas aruandes välja toodud puudused püsima.
27 with the exception of the managing authorities in Germany and Aragón. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
27 Erandiksonkorraldusasutused Saksamaal ja Aragónis. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The lack of focus on achieving local strategy objectives is likely to be exacerbated in the 2007–13 programming period as, contrary to the Commission’s guidance28, all the managing authorities audited (with the exception of Bavaria) now require LAGs to follow a common set of measures defined in the rural development programmes. 
Puudulik keskendumine kohalike strateegiaeesmärkide saavutamisele ilmselt suureneb programmiperioodil 2007–2013, sest vastupidiselt komisjoni suunistele28 nõudsid kõik auditeeritud korraldusasutused (Baier välja arvatud) kohalikelt tegevusrühmadelt maaelu arengu programmides määratletud ühiste meetmete järgimist.
85. Some Member States further restricted the scope of Leader programmes to specific measures, most commonly those of Axis 329. 
85. mõned liikmesriigid piirasid Leaderi programmide ulatust veelgi, kasutades ainult teatud meetmeid, peamiselt 3. telje omi29.
This severely limited the LAGs’ ability to propose local strategies for the key objectives of Axes 1 and 2 of the rural development programmes related to the competitiveness and the environmental impacts of agriculture and forestry (see Box 17). 
See piiras märkimisväärselt kohalike tegevusrühmade võimalust pakkuda välja kohalikke strateegiaid põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime ja keskkonnamõjudega seotud maaelu arengu programmide 1. ja 2. telje peamiste eesmärkide jaoks (vt 17. selgitus).
As each measure defines the types of projects and beneficiaries eligible, the possibilities for LAGs to develop innovative and multisectoral solutions specific to the local area are reduced. 
Kuna iga meede määrab ära abikõlbliku projekti ja abisaajate tüübi, on kohalikel tegevusrühmadel vähe võimalusi töötada välja kohalikule piirkonnale sobivaid uuenduslikke ja mitut sektorit hõlmavaid lahendusi.
The nature of the projects to be implemented is similar for all LAGs in each Member State and is also similar to the mainstream, as in most cases, the rural development programme measures are primarily implemented by traditional top-down approaches. 
Rakendatavate projektide olemus on kõikide liikmesriikide kohalike tegevusrühmade puhul sarnane ning samuti on see sarnane maaelu arengu üldiste programmidega, kuna suuremal osal juhtudest rakendatakse maaelu arengu programmi meetmeid traditsioonilise ülalt-alla lähenemise abil.
28 The Axis 4 implementation guidelines issued by the Commission state that it is important that operations not corresponding to the rural development programme measures can be supported in order to maintain the innovative nature of Leader. 
28 Komisjoni välja antud 4. telje rakenduseeskirjade kohaselt on oluline tagada võimalus toetada ka maaelu arengu programmi meetmetele mittevastavad tegevusi, saaks, toetada et säilitada Leaderi uuenduslik iseloom.
29 The LAGs in Ireland, Portugal and Poland were limited to implementing the measures of Axis 3 (plus a ‘small projects’ measure in Poland). 
29 Kohalikudtegevusrühmad Iirimaal, Portugalis ja Poolas pidid piirduma 3. telje meetmete rakendamisega (lisaks Poolas veel „väikeste projektide” meede).
The LAGs in Aragón and Tuscany could implement two Axis 1 measures. 
Kohalikud tegevusrühmad Aragónis ja Toscanas said rakendada kaht 1. telje meedet.
LAGs in Castilla-La Mancha and Hungary could implement all RDP measures. 
Kohalikud tegevusrühmad Castilla–La manchas ja Ungaris said rakendada kõiki maaelu arengu programmi meetmeid.
45 BoX 17 laG IN PorTUGal: THE MEasUrEs lIMITED THE laG’s aBIlITy To aDDrEss THE NEEDs of THE loCal aGrICUlTUral sECTors The LAG’s strategy set the objective of combating the rural exodus and the abandonment of traditional farming but could only use the measures of Axis 3 of the rural development programme to achieve this. 
45 17. seLgitus KohaLiK tegevusrühM portugaLis: MeetMed piirasid KohaLiKu tegevusrühMa võiMaLusi reageerida KohaLiKu põLLuMajandusseKtori vajadusteLe Kohaliku tegevusrühma strateegias oli määratud eesmärgiks väljarände vähendamine maapiirkondadest ja traditsiooniliste põllumajandusviiside jätkamine, kuid selle saavutamiseks said nad kasutada ainult maaelu arengu programmi 3. telje meetmeid.
This restricted the possibilities to develop local solutions to improve the competitiveness of the olive and wine sectors, despite their importance for the local rural economy. 
See piiras võimalusi kohalike lahenduste leidmiseks oliivi-ja veinisektori konkurentsivõime parandamiseks, vaatamata sellele, et need sektorid on kohalikule maamajandusharule väga olulised.
Environmental measures to tackle biodiversity and climate change issues in the local agricultural sector were excluded from the scope of Leader programmes, as were forestry measures. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Keskkonnaalased meetmed kohaliku põllumajandussektori loodusliku mitmekesisuse säilitamise ja kliimamuutuse probleemidega tegelemiseks, nagu ka metsandusalased meetmed, jäeti Leaderi programmide rakendusalast välja. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
46 seLection of Lags to impLement Leader in the 2007–13 period 87. 
46 KohAliKe tegevusrühmAde vAlimine leAderi progrAmmi elluviimiseKs perioodil 2007–2013 87.
To ensure that Leader is likely to be effective and achieve added value, Member States should only select LAGs that are competent and have high-quality strategies. 
Tagamaks, et Leader on mõjus ja saavutab lisaväärtust, peaksid liikmesriigid välja valima vaid need kohalikud tegevusrühmad, mis on pädevad ning on välja töötanud kõrgetasemelise strateegia.
Member States selected LAGs with weak strategies 88. 
Liikmesriigid valisid nõrga strateegiaga kohalikke tegevusrühmi 88.
In all the Member States audited, the process of selecting LAGs was only weakly, or not at all competitive, despite the requirement of the regulation that it should be so. 
Kõikides auditeeritud liikmesriikides oli kohalike tegevusrühmade valikuprotsess eeskirja nõudele vaatamata vähe-või üldse mitte konkureeriv.
Most managing authorities assessed and scored the proposed LAG strategies against relevant criteria and selected all LAGs that achieved a minimum score (typically of 50 %)30. 
Suurem osa korraldusasutusi hindas ja andis punkte kohalike tegevusrühmade esitatud strateegiatele asjakohaste kriteeriumide alusel ning valis välja kõik kohalikud tegevusrühmad, kes said vähemalt miimimumhinde (enamasti 50%)30.
By definition, the LAGs with low scores were well below what the managing authorities considered to be the possible level of competence and quality of strategy that LAGs could achieve. In one of the French regions, for example, the managing authority selected LAGs even though their application was assessed as being of insufficient quality (see Box 18). 30 TheexceptionwasTuscany,which did not allocate scores. 
Kõik valimi korraldusasutused võtsid vastu kõik kohalikud tegevusrühmad, kes esitasid nõuetekohase avalduse (üksikute eranditega juhul, kui sama piirkonna kohta oli esitatud kaks avaldust). määratluse kohaselt olid madala hindega kohalikud tegevusrühmad oluliselt allpool võimalikku pädevuse ja strateegiakvaliteedi taset, mida kohalikud tegevusrühmad korraldusasutuste arvates olid võimelised saavutama. ühes Prantsusmaa piirkonnas võttis korraldusasutus kohalikud tegevusrühmad vastu isegi vaatamata sellele, et nende avaldus hinnati puudulikuks (vt 18. selgitus). 30 ErandiksoliToscana,kushindeid ei pandud.
All 18 LAGs were selected and the average financial allocation reduced in consequence to 1,1 million euro. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Kõik 18 taotlust kiideti aga heaks ja seetõttu vähendati keskmist eelarvet 1,1 miljoni euroni. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
In particular, the audit found that LAGs had poorly developed Axis 4 strategies, with non-specific objectives, a lack of clear intervention logic, and poor or non-existent provision for monitoring and evaluation. 
Eelkõige leiti auditi käigus, et kohalike tegevusrühmade 4. telje strateegiad olid puudulikult välja töötatud, neil puudusid konkreetsed eesmärgid ja selge sekkumisloogika ning järelevalve- ja hindamissätted olid puudulikud või üldse olematud.
Following the assessment of the LAG strategies, few Member States required improvements to the weaknesses identified. 
Kohalike tegevusrühmade strateegia hindamise järel nõudsid liikmesriigid tuvastatud puuduste kõrvaldamist.
As a consequence, LAGs have been awarded substantial sums from the EU budget to implement weak strategies for a seven-year period. commission approvaL of the 2007–13 ruraL deveLopment programmes 91. 
Selle tulemusena on kohalikele tegevusrühmadele ELi eelarvest eraldatud märkimisväärseid summasid puudulike strateegiate rakendamiseks seitsmeaastase perioodi vältel. Komisjoni heAKsKiit perioodi 2007–2013 mAAelu Arengu progrAmmidele 91.
The key point at which the Commission could determine how Member States implemented Axis 4 was with the approval of the national and regional rural development programmes. 
Peamine, mille järgi komisjon sai kindlaks teha, kuidas liikmesriigid 4. telge on rakendanud, oli riiklike ja piirkondlike maaelu arengu programmide heakskiitmine.
The Commission should ensure that programmes establish the conditions necessary and safeguard against the known risks to the added value of the Leader approach. 
Komisjon peaks tagama, et programmidega luuakse vajalikud tingimused ning et need kaitsevad teadaolevate riskide eest, mis ohustavad Leader-lähenemise lisaväärtuse saavutamist.
The Commission was undemanding in approving the rural development programmes 92. 
Komisjon esitas maaelu arengu programmide heakskiitmisel liiga vähe nõudmisi 92. maaelu arengu programmid on kõrgetasemelised dokumendid, millest 4. telg moodustab väikese osa.
Member States developed many of the arrangements for Leader only after the programmes had been approved. 
Liikmesriigid töötasid paljud Leaderi jaoks mõeldud menetlused välja alles pärast programmide heakskiitmist.
47 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
47 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The Commission was undemanding in approving the rural development programmes, which led to the situation described in paragraphs 80 to 90. 
Komisjon esitas maaelu arengu programmide heakskiitmisel liiga vähe nõudmisi, mis viis punktides 80–90 kirjeldatud olukorrani.
The Commission accepted programmes that did not provide for competitive selection of LAGs (despite the requirement in the regulation); that restricted LAGs to implementing nationally-defined measures (despite the Commission’s guidance that LAGs should not follow a fixed set of measures); that had no specific plans for achieving innovation or interaction between sectors (despite instructions for the Commission assessments that innovation should be a priority); nor for monitoring and evaluation (despite the Leader+ mid-term evaluation conclusions that these have to be built into programmes from the outset). 
Komisjon kiitis heaks programmid, mis ei võimaldanud kohalike tegevusrühmade valimist konkursi korras (kuigi eeskirjad näevad seda ette); programmid, mis võimaldasid kohalikel tegevusrühmadel ainult riiklikult määratletud meetmeid rakendada (vaatamata komisjoni suunistele, et kohalikud tegevusrühmad ei pea järgima kindlaksmääratud meetmeid); programmid, millel puudusidnii täpsed kavad uuenduste ja valdkondadevahelise mõju saavutamiseks (vaatamata juhistele komisjoni hinnangutes, et uuendused peavad olema prioriteet); kui ka järelevalveks ja hindamiseks (vaatamata Leader+ vahehindamise järeldustele, mille kohaselt peavad need algusest peale programmides sisalduma).
The Commission did not assess key elements for the added value of the Leader approach, such as Member State requirements for the composition and openness of LAGs. 
Komisjon ei hinnanud Leaderi programmi lisaväärtuse peamiseid tegureid, nagu näiteks liikmesriikide nõuded kohaliku tegevusrühma koosseisu ja avatuse kohta.
The Commission and Member States should use the management systems, the checks on LAGs, monitoring indicators and annual reports to monitor the implementation, results and impacts of the Leader programmes. 
Komisjon ja liikmesriigid peavad Leaderi programmide rakendamise, tulemuste ja mõjude järelevalveks kasutama haldussüsteeme, kohalike tegevusrühmade kontrollimist, järelevalvenäitajaid ja aastaaruandeid.
This should be done not only to be able to take timely corrective action, but also to provide sufficient, reliable and relevant evidence for evaluations and to give assurance on the effectiveness and added value of the Leader approach. 
Seda tuleb teha mitte ainult selleks, et oleks võimalik võtta õigeaegselt parandusmeetmeid, vaid ka selleks, et esitada piisavad, usaldusväärsed ja asjakohased tõendid hindamise läbiviimiseks ja saada kindlus Leader-lähenemise mõjususe ja lisaväärtuse kohta.
48 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
48 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
49 The LAGs, Member States and Commission monitored the implementation of Leader programmes 95. 
49 Kohalikud tegevusrühmad, liikmesriigid ja komisjon kontrollisid Leaderi programmide rakendamist 95.
There was extensive activity in monitoring the implementation of Leader+ programmes. 
Leaderi+ programmide rakendamist jälgiti hoolikalt.
LAGs and managing authorities recorded details of the grants awarded and payments made project by project. 
Kohalikud tegevusrühmad ja korraldusasutused panid projektide kaupa kirja eraldatud toetused ja tehtud maksed.