natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission did not, however, publish an indicator for the whole policy area, similar to the CRR for the 2007‐2013 programme period, to assess if the impact of the above corrections brought the residual risk rate for the policy area under the materiality threshold of 2 %. 
Komisjon ei avaldanud aga näitajat kogu poliitikavaldkonna kohta, mis sarnaneks kumulatiivse allesjäänud riskimääraga programmitöö perioodiks 2007–2013, hindamaks, kas tänu eespool nimetatud korrektsioonide mõjule oli poliitikavaldkonna allesjäänud riskimäär allpool olulisuse piirmäära, mis on 2 %.
In the context of our compliance audits we examined the closure payment to 12 ERDF or ESF OPs and to 15 CF projects (altogether 101 projects). 
Vastavusauditite raames kontrollis kontrollikoda lõppmakse tegemist 12-le ERFi või ESFi rakenduskavale ja 15-le ÜFi projektile (kokku 101 projekti).
Of the 101 projects, 20 were affected by errors with financial impact, of which at least in 13 projects the Commission applied financial corrections after the closure procedure has been finalised by the Member State. 
101 projektist 20-t mõjutasid finantsmõjuga vead, millest vähemalt 13 projekti puhul rakendas komisjon finantskorrektsioone pärast seda, kui liikmesriik oli lõpetamismenetluse lõpetanud.
This illustrates that the Commission needs to remain vigilant when examining the closure declaration submitted by Member States. 
See näitab seda, et komisjon peab liikmesriikide esitatud lõpetamisdeklaratsioonid hoolikalt läbi vaatama.
Table 1 summarises our analysis of the Commission’s measures to protect the EU budget in Cohesion policy for the 2000‐2006 and 2007‐2013 programme periods. 
Tabelis 1 on kokku võetud kontrollikoja analüüs meetmete kohta, mida komisjon rakendas ELi eelarve kaitsmiseks ühtekuuluvuspoliitikas programmitöö perioodidel 2000– 2006 ja 2007–2013.
Net financial corrections for the 2000‐2006 period account for an overall amount of 2 423 million euro (or 1.1 % of the total budget) 46. 
Perioodi 2000–2006 netofinantskorrektsioonide maht oli 2,423 miljardit eurot ehk 1,1 % kogu eelarvest 46.
Net financial corrections originate from both Commission decisions, which by default are net, and confirmed financial corrections which can become net if the Member States do not introduce new expenditure. 
Netofinantskorrektsioonid tulenevad nii komisjoni otsustest, mis on oma olemuselt netokorrektsioonid, ning kinnitatud finantskorrektsioonidest, mis võidakse muuta netokorrektsioonideks, kui liikmesriigid ei lisa uusi kulusid.
Financial corrections were decided by the Commission in seven Member States for the ERDF (Belgium, Greece, Spain, France, Germany, Italy and the United Kingdom), six Member States for the CF (Spain, Greece, Ireland, Lithuania, Portugal and Slovakia) and one Member State for the ESF (France). 
Komisjon otsustas kohaldada finantskorrektsioone ERFi puhul seitsmes liikmesriigis (Belgia, Kreeka, Hispaania, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik), ÜFi puhul kuues liikmesriigis (Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Leedu, Portugal ja Slovakkia) ja ESFi puhul ühes liikmesriigis (Prantsusmaa).
The corrections decided by the Commission amount to 1 037 million euro or around 0.5 % of the total ERDF, CF, ESF budget (see Figure 3). 29 
Komisjoni otsusega kehtestatud finantskorrektsioonide kogusumma on 1,037 miljardit eurot, mis vastab kogueelarvest (ERF, ÜF ja ESF) ligikaudu 0,5 % suurusele osale (vt joonis 3). 29
Figure 3 ‐ Distribution of financial corrections imposed through Commission decisions: 2000‐2006 programming period (in million euro) Portugal FC 6 Notes: Legend Ireland FC 22 Sweden FC 0 Poland FC Slovenia FC 0 83 Luxemburg Belgium FC 0 FC 0 United Kingdom Finland FC 0 Estonia FC 0 Latvia FC 0 Lithuania FC 0,2 Austria FC 26 Denmark FC 0 Netherlands FC 0 FC 0 FC 0,3 FC 0,1 Spain FC 112 Italy FC Financial corrections imposedthrough Commissiondecision (11) No financial correction decisions (14) 763 Cyprus FC 0 France Slovakia FC 0,3 Hungary FC 0 Greece FC FC 23 Germany 0 Czech Rep. Malta FC 0 The figures provided above relate to programmes implemented within one Member State. 
Joonis 3. Komisjoni otsusega kehtestatud finantskorrektsioonide jagunemine: programmitöö periood 2000–2006 (miljonites eurodes) Portugal FK 6 Märkused: Hispaania FK 112 Selgitus Komisjoni otsusega kehtestatud f inantskorrektsioonid (11) Finantskorrektsioone ei kehtestatud (14) 763 Küpros FK 0 Iirimaa FK 22 Luksemburg Saksamaa Rootsi FK 0 Poola FK Sloveenia FK 0 83 0 Tšehhi Vabariik Ühendkuningriik Soome FK 0 Eesti FK 0 Läti FK 0 Leedu FK 0,2 Austria FK 26 Taani FK 0 Madalmaad FK 0 FK 0 FK 0,3 Belgia FK 0,1 Itaalia FK FK 0 FK 0 Prantsusmaa FK 23 Slovakkia FK 0,3 Ungari FK 0 Kreeka FK Malta FK 0 Esitatud arvud käivad ühe liikmesriigi siseselt rakendatud kavade kohta.
Interregional programmes are in addition to these. 
Neile lisanduvad piirkondadevahelised kavad.
The related allocated envelope and decided financial correction amount to 6 036 million euro and 1 million euro, respectively. Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Seonduv eraldatud rahastamispakett ning otsustatud finantskorrektsioonid moodustavad vastavalt 6,036 miljardit eurot ja 1 miljon eurot. Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel.
As for confirmed financial corrections, we found that, for the ERDF, five of the 25 Member States (Ireland, Latvia, Lithuania, Luxembourg and Hungary) were able to replace the whole amount of the confirmed financial correction with new expenditure (indicated in green on Figure 4). 
Kinnitatud finantskorrektsioonidega seoses leidis kontrollikoda, et ERFi puhul suutis 25 liikmesriigist viis (Iirimaa, Läti, leedu, Luksemburg ja Ungari) asendada kinnitatud finantskorrektsiooni kogusumma uute kuludega (märgitud joonisel 4 rohelisega).
This was also the case for the ESF in five of the 25 Member States (Ireland, Latvia, Lithuania, Portugal and Slovakia) and for CF in four of 16 Member States (Latvia, Lithuania, Hungary and Slovenia) (indicated in green on Figures 5 and 6). 
Sama olukord oli ESFi puhul 25 liikmesriigist viies (Iirimaa, Läti, Leedu, Portugal ja Slovakkia) ning ÜFi puhul 16 liikmesriigist neljas (Läti, Leedu, Ungari ja Sloveenia) (märgitud joonistel 5 ja 6 rohelisega).
Taken together, these Member States accounted for 3 % of the ERDF, 10 % of the ESF and 10 % of 30 
Kokkuvõttes moodustasid need liikmesriigid ERFi eelarvest 3 %, ESFi eelarvest 10 % ja ÜFi eelarvest 10 % suuruse osa.
These Member States were able to declare enough additional expenditure to compensate for the effect of confirmed financial corrections, so the confirmed financial corrections had no impact on the use of their budget envelope. 
Need liikmesriigid suutsid deklareerida piisavalt lisakulusid, et tasakaalustada kinnitatud finantskorrektsioonide mõju, ja seetõttu ei avaldanud kinnitatud finantskorrektsioonid nende rahastamispaketi kasutamisele mingit mõju.
The figures provided above relate to programmes implemented within one Member State. 
Esitatud arvud käivad ühe liikmesriigi siseselt rakendatud kavade kohta.
The related allocated envelope and confirmed financial correction amount to 6 036 million euro and 68 million euro, respectively. Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Seonduv eraldatud rahastamispakett ning kinnitatud finantskorrektsioonid moodustavad vastavalt 6,036 miljardit eurot ja 68 miljonit eurot. Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel.
In the case of 17 Member States for the ERDF, 16 Member States for the ESF and ten Member States for CF confirmed financial corrections had an impact on the use of the allocated budget envelope (indicated in red on Figures 4, 5 and 6). 
ERFi puhul 17 liikmesriigis, ESFi puhul 16 liikmesriigis ja ÜFi puhul 10 liikmesriigis avaldasid kinnitatud finantskorrektsioonid mõju nende rahastamispaketi kasutamisele (märgitud joonistel 4, 5 ja 6 punasega).
Taken together, these Member States accounted for 96 % of the ERDF, 88 % of the ESF and 89 % of the CF funding. 
Kokkuvõttes moodustasid need liikmesriigid ERFi rahastamisest 96 %, ESFi rahastamisest 88 % ja ÜFi rahastamisest 89 %.
These Member States were not able to use replacement in full and the confirmed financial correction thus became at least in part a net financial correction. 
Need liikmesriigid ei suutnud kulusid täies mahus asendada ja seega muutus kinnitatud finantskorrektsioon vähemalt osaliselt netofinantskorrektsiooniks.
We calculated that this net financial correction amounts to 1 386 million euro. 
Kontrollikoja arvestuste kohaselt on selle netofinantskorrektsiooni suuruseks 1,386 miljardit eurot.
This corresponds to around 0.6 % of the total ERDF, CF and ESF budget for all 25 Member States. 
See vastab 25 liikmesriigi kogueelarvest (ERF, ÜF ja ESF) ligikaudu 0,6 % suurusele osale.
FC Netherlands Sweden ENV. 1 086 FC 11 ENV. 
Rpkt FK 0 11 1 086 11 4 878 Küpros FK 0 32
51. 
22 51.
For the ERDF there were three Member States (Cyprus, Malta and Slovenia), for the ESF there were four (Czech Republic, Cyprus, Malta and Finland) and for the CF there were two (Cyprus and Malta) where no confirmed financial corrections were applied in the 2000‐2006 programme period. 
Liikmesriike, kelle suhtes programmitöö perioodil 2000–2006 kinnitatud finantskorrektsioone ei kohaldatud, oli ERFi puhul kolm (Küpros, Malta ja Sloveenia), ESFi puhul neli (Tšehhi Vabariik, Küpros, Malta ja Soome) ning ÜFi puhul kaks (Küpros ja Malta).
The Commission’s assessment of weaknesses and financial corrections were in substance confirmed by the European Court of Justice 52. 
Komisjoni hinnangut puuduste ja finantskorrektsioonide kohta kinnitas sisuliselt ka Euroopa Kohus 52.
Where the Commission enforces suspensions or financial corrections by way of a Commission decision, the Member State is entitled to challenge this decision before the European Court of Justice (ECJ). 
Kui komisjon jõustab maksete peatamist või finantskorrektsioone enda otsuse alusel, on liikmesriigil õigus vaidlustada see otsus Euroopa Kohtus.
34 2000‐2006 1994‐1999 Table 2 ‐ Commission decisions on financial corrections (1994‐1999 and 2000‐2006 programme periods) Programme period Member state Commission decision Belgium Germany 16 Ireland 5 Greece 7 Spain 14 France 4 Italy 7 Luxembourg Netherlands 3 Austria 3 Portugal 5 Finland 1 United Kingdom 7 Interreg1 4 Subtotal for 1994‐1999: 77 19 96 26 26 0 20 6 Lithuania 1 Portugal 4 Slovakia 1 United Kingdom 1 Interreg1 1 1 411 1 1 1 1 Subtotal for 2000‐2006: 38 3 41 15 11 4 8 3 TOTAL: 115 22 137 41 37 4 28 9 41 37 1 Interregional programmes are implemented by more than one Member State. 
Tabel 2. Komisjoni otsused finantskorrektsioonide kohta (programmitöö perioodid 1994–1999 ja 2000–2006) 34 Programmitöö periood Liikmesriik Finantskorrektsioonide otsused Perioodil 1994–1999 kokku 77 19 96 26 26 0 20 6 Euroopa Kohtus vaidlustatud juhtumite arv Staatus Kohtuotsus (lõpetatud juhtumites) Kreeka 7 DG REGIO DG EMPL Kokku Belgia 13 Saksamaa 16 1 4 17 6 7 16 8 7 5 3 3 5 2 9 4 11 11 10 1 Iirimaa 5 1 222 Hispaania 14 2 Prantsusmaa 4 4 Itaalia 7 Luksemburg 5 Madalmaad 3 Austria 3 Portugal 5 Soome 1 1 Ühendkuningriik 7 2 Piirkondadevahelised1 4 111 Belgia 1 1 1 1 2 21 3 4 1 4 1 1 1 Saksamaa 1 Iirimaa 1 Kreeka 2 Hispaania 21 Prantsusmaa 1 2 Itaalia 3 1 Leedu 1 111 Portugal 4 Slovakkia 1 Ühendkuningriik 1 Piirkondadevahelised1 1 Perioodil 2000–2006 kokku 38 3 41 15 11 4 8 3 KOKKU: 115 22 137 41 37 4 28 9 137 41 37 Lõpetatud Poolelio Komisjoni otsus levad kinnitatud tühistatud 5514 444 111 2211 1 Piirkondadevahelisi kavasid rakendab rohkem kui üks liikmesriik.
Source: Information provided by the Commission. 
Allikas: komisjoni esitatud andmed.
Up to the end of 2015, from a total of 137 financial correction decisions, 41 cases were brought to the ECJ in relation to the 2000‐2006 and the 1994‐1999 periods (see Table 2). 
Kuni 2015. aasta lõpuni vaidlustati Euroopa Kohtus perioodidega 2000–2006 ja 1994– 1999 seotud kokku 137st finantskorrektsiooni otsusest 41 juhtumit (vt tabel 2).
Of the 41 cases, 37 were closed by the end of 2016. 
2016. aasta lõpuks oli lõpetatud 41 juhtumist 37.
Around half of the ECJ cases covered by our analysis concern issues linked to non‐ compliance with public procurement rules. 
Ligikaudu pool Euroopa Kohtu kohtuasjadest, mida kontrollikoda analüüsis, puudutas riigihanke-eeskirjade rikkumisega seotud probleeme.
Some other issues include submission of costs incurred outside the eligibility period, switching of funds between operational programmes and identification of weaknesses in management and control procedures. 
Muude probleemide hulka kuulus tehtud kulude esitamine väljaspool rahastamiskõlblikkuse perioodi, vahendite vahetamine rakenduskavade vahel ning juhtimis-ja kontrollimenetluste puuduste kindlakstegemine.
In nine of the 37 closed cases, the ECJ annulled the Commission’s financial correction decision. 
Euroopa Kohus tühistas komisjoni finantskorrektsiooni otsuse 37-st lõpetatud juhtumist üheksa puhul.
In all nine cases the annulment was due to procedural issues without any conclusions on the substance of the case. 
Kõigi üheksa juhtumi puhul olid tühistamise aluseks menetluslikud küsimused, ilma et oleks tehtud järeldust juhtumi sisu suhtes.
Three of the four open cases with the same issues are under appeal. 
Samu probleeme puudutavast neljast pooleliolevast kohtuasjast kolm on edasi kaevatud.
In all other cases, the Commission decision was confirmed by the ECJ both on form and on substance. 
Kõigi muude juhtumite puhul kinnitas Euroopa Kohus nii komisjoni otsuse vormi kui ka sisu.
This suggests that the Commission has generally made robust interpretations of the articles governing the application of financial corrections and had applied proportionate financial corrections during the 1994‐1999 and 2000‐2006 periods. 
See näitab, et üldiselt on komisjon tõlgendanud finantskorrektsioonide kohaldamist käsitlevaid sätteid usaldusväärselt ja kohaldanud perioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 finantskorrektsioone proportsionaalselt.
The Commission makes increasing use of preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period 58. 
Komisjon kasutas perioodil 2007–2013 järjest enam ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone 58.
For the 2007‐2013 period no final assessment is possible at this stage since the closure process for ERDF/CF and ESF OPs will be initiated only in 2017. 
Perioodi 2007–2013 kohta ei ole võimalik praegu lõpphinnangut anda, sest ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskavade lõpetamise protsessi alustatakse alles 2017. aastal.
We therefore looked at the way in which the Commission has made use of the regulatory provisions which were available during this period to protect the EU budget from irregular spending. 
Kontrollikoda uuris seetõttu, kuidas komisjon kasutas sellel perioodil kehtinud reguleerivaid sätteid ELi eelarve kaitsmiseks õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.
During the 2007‐2013 period the Commission used the measures at its disposal to protect the EU budget more extensively than in the past 59. 
Perioodil 2007–2013 kasutas komisjon ELi eelarve kaitsmiseks enda käsutuses olevaid meetmeid ulatuslikumalt kui varem 59.
The Commission should make use of the measures to protect the EU budget set out in the regulations as soon as significant weaknesses are detected in the management and control system and these may result in irregular expenditure being claimed by Member States. 
Komisjon peaks kasutama määrustes ettenähtud ELi eelarve kaitsmise meetmeid kohe, kui avastatakse puudused juhtimis-ja kontrollisüsteemis ning nende tõttu tekivad õigusnormide vastaselt tehtud kulud, mille hüvitamist liikmesriigid taotlevad.
This is necessary so that Member States can improve their systems and avoid claiming additional irregular expenditure from the EU budget. 
See on vajalik selleks, et liikmesriigid saaksid parandada oma süsteeme ja hoiduda taotlemast uute õigusnormide vastaselt tehtud kulude hüvitamist ELi eelarvest.
We have therefore compared the use made by the Commission of preventive measures and financial corrections for the 2007‐2013 period with that for the previous period. 
Kontrollikoda võrdles seetõttu, kuidas komisjon kasutas ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone perioodil 2007– 2013 ja sellele eelneval perioodil.
For the 2007‐2013 period, financial corrections of around 3 326 million euro had been imposed by the end of 2015 (see Table 1). 
2015. aasta lõpuks oli perioodi 2007–2013 suhtes kehtestatud finantskorrektsioone ligikaudu 3,326 miljardi euro suuruses summas (vt tabel 1).
This corresponds to 1.0 % of the total budget envelope. 
See moodustab 1,0 % suuruse osa kogu rahastamispaketist.
In addition, payments for around 28 446 million euro had been interrupted (8 % of the total allocated envelope). 
Peale selle oli ligikaudu 28,446 miljardi euro väärtuses maksete tähtaega edasi lükatud (8 % kogu eraldatud rahastamispaketist).
Preventive measures were applied earlier and more extensively in the 2007‐2013 programme period than in the previous period 61. 
Ennetusmeetmeid kohaldati programmitöö perioodil 2007–2013 varem ja ulatuslikumalt kui sellele eelneval perioodil 61.
Our analysis shows that the Commission started to use preventive measures in 2010, i.e. the 4th year of the 2007‐2013 programme period. 
Kontrollikoja analüüs näitab, et komisjon hakkas kasutama ennetusmeetmeid 2010. aastal, st programmitöö perioodi 2007–2013 neljandal aastal.
This was two years earlier than for the 2000‐2006 programme period and five years before the eligibility period finished (see Figure 7 and Table 1). 
See on kaks aastat varem kui programmitöö perioodil 2000–2006 ja viis aastat enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu (vt joonis 7 ja tabel 1).
Moreover, the preventive measures covered a larger share of the OPs earlier and the Commission also imposed more serious measures earlier. 
Peale selle hõlmasid ennetusmeetmed suuremat osa rakenduskavadest varem ja komisjon rakendas ka tõsisemaid meetmeid varem.
For example, for the 2000‐2006 period, payment suspensions were applied to the first OPs in 2007 (the 8th year of the 2000‐ 2006 period). 
Näiteks perioodi 2000–2006 puhul kohaldati maksete peatamist esimestele rakenduskavadele 2007. aastal (perioodi 2000–2006 kaheksandal aastal).
For the 2007‐2013 period, this was already the case in 2010 (the 4th year of the 2007‐2013 period. 
Perioodi 2007–2013 puhul kohaldati seda juba 2010. aastal (perioodi 2007–2013 neljandal aastal).
In addition, while for the previous programme period around 20 % of all OPs with a payment suspension had been suspended in year 2007 (the 8th year of the period), for the 2007‐2013 period this was the case for 68 % of such OPs. 
Kui varasemal programmitöö perioodil oli ligikaudu 20 % rakenduskavadest, mille suhtes oli kohaldatud maksete peatamist, peatatud 2007. aastal (perioodi kaheksandal aastal), siis perioodil 2007–2013 oli selliste rakenduskavade osakaal 68 %.
This earlier, more comprehensive and stricter application of preventive measures by the Commission allows for more timely improvements to a larger number of management and 37 control systems, and also increases the incentives for Member States to make the necessary improvements. 
Ennetusmeetmete varasem, põhjalikum ja rangem kohaldamine komisjoni poolt võimaldab aegsamalt parandada suuremat arvu juhtimis-ja kontrollisüsteeme ning ajendab ka liikmesriike rohkem tegema vajalikke parendusi.
Relative increase in financial corrections during the 2007‐2013 period when compared to the level of irregular spending detected 64. 
Finantskorrektsioonide arvu suhteline suurenemine perioodil 2007–2013 võrreldes tuvastatud õigusnormidelt vastaselt tehtud kulude mahuga 64.
Our analysis also shows that in the 2007‐2013 period the level of financial corrections and the implementation rate of the imposed financial corrections were similar to those observed during the previous 2000‐2006 period (see Figure 8). 
Kontrollikoja analüüs näitab, et perioodil 2007–2013 oli finantskorrektsioonide määr ja kehtestatud finantskorrektsioonide rakendamise määr sarnane varasema, perioodil 2000– 2006 täheldatud tasemega (vt joonis 8).
The levels of financial corrections in the two periods need, however, to be put into perspective and must be compared with the underlying level of irregular expenditure. 
Nende kahe perioodi finantskorrektsioonide määra tuleb aga käsitleda võrdluses vastavate õigusnormide vastaselt tehtud kulude määraga.
Our audits since 2009 have shown that the level of error for the 2007‐2013 period is significantly lower than for the 2000‐2006 programme period29. 
Kontrollikoja auditid on alates 2009. aastast näidanud, et perioodil 2007–2013 oli veamäär oluliselt madalam kui programmitöö perioodil 2000–200629.
This means that there was significantly more irregular expenditure during the 2000‐2006 than during the 2007‐2013 period. 
See tähendab seda, et perioodil 2000–2006 oli õigusnormide vastaselt tehtud kulusid oluliselt rohkem kui perioodil 2007– 2013.
In turn, this implies that the level of financial corrections has increased in relative terms. 
See omakorda näitab, et finantskorrektsioonide tase on suhtelises arvestuses tõusnud.
38 29 Annual Report concerning financial year 2015, paragraph 6.74 (OJ C 375, 13.10.2016). 
37 29 Aastaaruanne eelarveaasta 2015 kohta, punkt 6.74 (ELT C 375, 13.10.2016).
Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. Final impact of financial corrections for the 2007‐2013 period can be determined only at closure 65. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel. Perioodi 2007–2013 finantskorrektsioonide lõpliku mõju saab kindlaks teha alles lõpetamisel 65.
The final impact of the confirmed financial corrections on the 2007‐2013 OPs (i.e. whether the financial corrections lead to loss of funds) can however be assessed only once the final payment claim has been submitted by the Member State and assessed by the Commission. 
Perioodi 2007–2013 rakenduskavade kinnitatud finantskorrektsioonide lõplikku mõju (st kas finantskorrektsioonidega kaasnes vahendite vähenemine) saab siiski hinnata alles siis, kui liikmesriik on esitanud lõpliku maksetaotluse ja komisjon on seda hinnanud.
As for the 2007‐2013 programme period, submission of final payment claims 40 must be done by 31 March 201730, so it is too early to assess at the time of drafting this report the impact on Member States of financial corrections for the 2007‐2013 programme period. 
perioodi 2007–2013 lõplikud maksetaotlused tuleb esitada 31. märtsiks 201730, seega on käesoleva aruande koostamise ajal liiga vara hinnata programmitöö perioodi 2007–2013 finantskorrektsioonide mõju liikmesriikidele.
Annex IV provides more detailed information per Member State related to the implementation by the end of 2015 of the Commission’s measures for the 2007‐2013 period. 
IV lisas on iga liikmesriigi kohta esitatud üksikasjalikum teave, mis käsitleb perioodi 2007–2013 komisjoni meetmete rakendamist 2015. aasta lõpu seisuga.
The Commission applied its preventive measures and financial corrections in a proportionate manner in the 2007‐2013 period The Commission’s measures in the 2007‐2013 period focussed on the Member States with the riskiest programmes 67. 
Perioodil 2007–2013 kohaldas komisjon ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone proportsionaalselt Komisjoni meetmed keskendusid perioodil 2007–2013 liikmesriikidele, mille kavad sisaldasid suurimat riski 67.
Since the 2007‐2013 programme period the Commission has calculated the “amount at risk” for each programme. 
Alates programmitöö perioodist 2007–2013 on komisjon iga kava puhul arvutanud nn veariski sisaldava summa.
These amounts are then aggregated at Member State level and published in the AAR. 
Seejärel liidetakse summad liikmesriigi tasandil ja avaldatakse aasta tegevusaruandes.
These indicators present the programmes’ risk for the given year and they show the potential amount of ineligible expenditure co‐financed for each programme or Member State on the basis of the information available to the Commission. 
Vastavad näitajad toovad esile kava riski asjaomasel aastal ja näitavad komisjonile kättesaadava teabe põhjal kaasrahastatud rahastamiskõlbmatute kulude võimalikku summat iga kava või liikmesriigi puhul.