natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 04 48-114 Part II — Processes were generally weak 50-96 The Commission’s processes did not always incorporate sufficient checks and balances 52-54 The Commission was mostly thorough in obtaining the necessary information for monitoring purposes 55-70 Programme forecasts provide for broad checks of consistency in programme design, but with many caveats which are not verified 71-75 Programme features were generally soundly based, but important records were sometimes missing 76-79 The Commission occasionally departed from Council decisions 80-92 Countries were not treated in the same way 93-96 Programme management weaknesses due to weak controls 97-107 Programme documents had improved with time but still displayed shortcomings 97-99 Improvements in the quality of programme documents 100-107 Weaknesses in compliance monitoring and reporting 108-114 Cooperation with the other partners was informal only 115-136 Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 117-122 Bond issues were well subscribed 117-118 Cost of debt in line with peer levels 119-122 Pricing levels at issuance sometimes higher than initial guidance from banks 123-136 Circumstances initially made it difficult to always abide by best practices 137-178 Part IV — Programmes met their objectives 138-143 No need to increase overall funding 138-141 Funding envelopes proved sufficient, if tight in two Member States 142-143 Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 
Menetlused olid üldiselt kehvad Komisjoni menetlused ei sisaldanud alati piisavalt kontrolle ja tasakaalustamist Järelevalve jaoks vajaliku teabe hankimisel oli komisjoni tegevus üldiselt põhjalik Programmiprognoosides nähakse ette programmi kavandamise järjepidevuse laiaulatuslikud kontrollid, kuid esitatakse ka tõendamata väiteid Programmi osad olid üldiselt hästi põhjendatud, kuid mõnikord puudusid olulised andmed Komisjon jättis mõnikord nõukogu otsuse arvesse võtmata Riike ei koheldud võrdselt Puudulike kontrollide tõttu tekkisid puudused programmide haldamises Programmdokumente oli aja jooksul täiustatud, kuid need sisaldasid ikkagi puudusi Programmdokumentide kvaliteet on paranenud Puudused nõuetele vastavuse järelevalves ja aruandluses Teiste partneritega tehti vaid mitteametlikku koostööd III osa.
Contents 05 144-154 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met 144-148 With some exceptions, revised annual deficit targets were met 149-152 All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 153-154 Countries used one-off measures 155-164 Compliance with the conditions was high 155-158 Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 159-164 Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 165-178 How well did countries increase their competitiveness? 
Sisukord 05 144–154 144–148 149–152 153-154 155–164 155–158 159–164 165–178 165–172 173-174 175–178 179–204 179-180 181–192 193-194 195–204 Eelarvepuudujäägi ajakohastatud eesmärgid olid üldiselt täidetud, kuid mitte alati jätkusuutlikult Kui mõni erand välja jätta, siis muudetud iga-aastased eelarvepuudujäägi eesmärgid täideti Kõik riigid parandasid oma eelarvepoliitika seisundit, ent erineval määral Riigid kasutasid ühekordseid meetmeid Tingimuste täitmismäär oli kõrge Liikmesriigid täitsid lõpuks vähemalt 80% tingimustest Programmide tulemusel tehti reforme, kuid soovitud mõju jäi mõnikord saavutamata Mil määral parandasid riigid oma konkurentsivõimet?
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact 
Lühendid 06 EFC: majandus-ja rahanduskomitee EFSF: Euroopa Finantsstabiilsuse Fond EFSM: Euroopa finantsstabiilsusmehhanism EKP: Euroopa Keskpank EMTNs: keskmise tähtajaga eurovõlakirjad (Euro Medium Term Notes) ESA: Euroopa arvepidamise süsteem EWG: eurorühma töörühm Nõukogu: Euroopa Liidu Nõukogu; tekstis kasutatakse terminit liikmesriikide mis tahes otsuseid tegeva organi kohta VMM: vastastikuse mõistmise memorandum
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
Kokkuvõte 07 I IV Seitse aastat tagasi seisis Euroopa silmitsi finantskriisiga, millest kujunes riigivõlakriis.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public). 
Riigivõlakriisi põhjustasid mitmesugused asjaolud, nagu puudulik pangandusjärelevalve ja kehv eelarvepoliitika, ning suurtes finantseerimisasutustes tekkinud raskused (ja nende lahendamiseks antud päästeabi kulud, mis jäid üldsuse kanda).
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non-euro area countries in 2008-2009 and later spreading to the euro area itself. 
Kriis tabas ELi liikmesriike kahe lainena, millest esimene mõjutas euroalasse mittekuuluvaid riike aastatel 2008–2009 ja teine euroala ennast.
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal). 
Käesolevas aruandes analüüsitakse viiele liikmesriigile (Iirimaa, Läti, Portugal, Rumeenia ja Ungari) antud finantsabi komisjonipoolset juhtimist.
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets. 
Mõnele ohumärgile ei pööratud tähelepanu III On oluline meeles pidada, et liikmesriikide eelarvete järelevalvele suunatud raamistik oli olemas juba enne kriisi puhkemist.
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance. 
Komisjon ei olnud esimesteks finantsabitaotlusteks valmis.
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be. 
Kontrollikoda leidis, et Euroopa Komisjon hindas riikide eelarveid tugevamaks, kui need tegelikult olid.
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Enne 2009. aastat tehtud komisjoni hinnangute oluliseks puuduseks oli see, et ei koostatud aruandlust avaliku sektori tingimuslike kohustuste (millest kriisi ajal said reaalsed kohustused) kuhjumise kohta.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances. 
Komisjon ei pööranud ka piisavalt tähelepanu seosele suurte välismaiste rahavoogude, pankade olukorra ja riigi rahanduse vahel.
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance. 
VStabiilsuse ja kasvu pakti 2011., 2013. ja 2014. aasta reformidega sooviti käsitleda kriisieelse aja puudusi makromajandusliku järelevalve suurendamise abil.
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests. 
Kui riigid hakkasid 2008. aastal taotlusi esitama, ei olnud komisjon siiski finantsabi haldamiseks valmis.
Given the initial time constraints and limited relevant experience, this was an achievement. 
Arvestades algsete ajapiirangute ja vähese asjaomase kogemusega, oli see suureks saavutuseks.
Executive summary 08 VII The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed. 
Kokkuvõte 08 VII Komisjon oli vajaliku teabe hankimisel enamjaolt põhjalik.
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help. 
Komisjon on üha rohkem kasutanud asutusesiseseid eksperditeadmisi ja kaasanud palju sidusrühmi abi palunud riikidest.
Complex tools VIII The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
Keerukad vahendid VIII Makromajanduslike ja eelarvepuudujäägi prognooside koostamine ei ole uudne tegevus.
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool. 
Komisjon kasutas juba olemasolevat ja suhteliselt kohmakat tabelarvutusel põhinevat prognoosimisvahendit.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no enquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Kvaliteedikontroll piirdus põhiliselt prognooside erinevate osade kooskõlastamisega ega sisaldanud prognooside aluseks olevate eelduste juhtkonnapoolset kontrolli.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts. 
Peamiste eelduste (nagu fiskaalvõimendus) usutavust oli väga keeruline hinnata mitte ainult hilisema kontrollimise, vaid ka juhtkonna poolt prognooside koostamise ajal.
Teething problems IX The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU-level policies and the economic knowledge at that time. 
Käivitamisraskused IX Abiprogrammid olid tolle aja ELi tasandi poliitikat ja majandusalaseid teadmisi arvestades enamasti hästi põhjendatud.
But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation. 
Komisjoni protseduuride kõige tavalisem puudus oli aga dokumentatsiooni puudumine.
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken. 
See ei võimaldanud ajas tagasi vaadata, et hinnata tehtud otsuseid.
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes. 
Kontrollikojal ei olnud võimalik tõendada osa olulistest nõukogule esitatud andmetest, nagu mõne programmi rahastamispuudujäägi esialgsed prognoosid.
X This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission. 
X Seda võib osaliselt põhjendada kriisi, algsete ajapiirangute ja komisjonipoolse programmijuhtimise uudsusega.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing. 
Dokumentide kättesaadavus muutus aja jooksul paremaks, kuid isegi kõige viimaste programmide puhul oli osa põhidokumentidest puudu.
XI The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
XI Vastastikuse mõistmise memorandumi tingimused olid suuremas osas põhjendatud viitega konkreetsele nõukogu otsusele.
However, conditions were not always sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council. 
Tingimused ei olnud aga alati piisavalt suunatud nõukogu kehtestatud üldistele majanduspoliitilistele tingimustele.
Different approaches XII We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation. 
Erinevad lähenemisviisid XII Kontrollikoda leidis näiteid selle kohta, et sarnases olukorras olevaid riike ei koheldud võrdselt.
The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
Abi tingimusi hallati iga programmi puhul erinevalt.
In some programmes they were less stringent overall, which made compliance easier. 
Mõne programmi puhul olid tingimused üldiselt vähem ranged, mis muutis nende täitmise lihtsamaks.
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths. 
Sarnaste struktuuriliste puudustega riikide võrdlus näitab, et vajalikud reformid ei olnud alati proportsionaalsed lahendamist vajavate probleemidega või neil olid vägagi erinevad eesmärgid.
Executive summary 09 Room for improvement XIV On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance. 
Kokkuvõte 09 Arenguruumi on XIV Positiivne on see, et nõukogu või komisjoni otsuste aluseks olevaid programmdokumente on alates esimeste abitaotluste esitamisest oluliselt täiustatud.
XV For monitoring, the Commission used accrual-based deficit targets. 
XV Järelevalve puhul kasutas komisjon tekkepõhiseid eelarvepuudujäägi eesmärke.
This ensures consistency with the excessive deficit procedure, but it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission cannot report with certainty whether the beneficiary Member State has complied with the deficit target, as accrual-based deficits can only be observed after a certain time has elapsed. 
Sellega tagatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse järgimine, kuid see tähendab ka, et programmi jätkamise kohta otsuste tegemisel ei ole komisjonil võimalik kindlalt teada, kas abi saanud liikmesriik on eelarvepuudujäägi eesmärgi täitnud, kuna tekkepõhiseid eelarvepuudujääke on võimalik tuvastada alles teatud aja möödumisel.
The manner of reporting on compliance with conditions was not systematic. 
Tingimuste täitmise kohta koostatud aruandlus ei olnud süsteemne.
Many different terms were used to convey non-compliance, leading to confusion. 
Tingimuste mittetäitmise väljendamiseks kasutati palju erinevaid mõisteid, mis tekitas segadust.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case. 
Mõningad tingimused väideti olevat täidetud, kuigi tegelikult see nii ei olnud.
As economic activity declined in 2009, countries suffered losses in revenue, which wiped out any gains from new revenue measures. 
Negatiivse majanduskasvu tingimustes riikide tulud vähenesid 2009. aastal ning see nullis ka uute tulumeetmetega saadud tulu.
Tax-neutral or tax-offsetting reforms caused additional short-term fiscal costs and some countries took additional tax measures to offset the declining tax-to-GDP ratios. 
Maksustamise seisukohast neutraalsed või maksude tasaarvestamise reformid põhjustasid täiendavaid lühiajalisi eelarvekulutusi ja osa riikidest võttis täiendavaid maksumeetmeid, et tasaarvestada oma väheneva maksutulu suhe SKPsse.
Structural deficits improved but at a varying pace. 
Struktuursed eelarvepuudujäägid vähenesid, kuid väga erineva tempoga.
Countries used one-off measures to meet the targets. 
Riigid kasutasid eesmärkide saavutamiseks ühekordseid meetmeid.
Executive summary 10 Our recommendations (a) The Commission should establish an institution-wide framework allowing the rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges. 
Kokkuvõte 10 Kontrollikoja soovitused a) Komisjon peaks looma tervet institutsiooni hõlmava raamistiku, mis võimaldaks finantsabi programmide loomisel komisjoni töötajaid ja eksperditeadmisi kiiresti mobiliseerida.
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two-pack’ regulations. (b) The forecasting process should be subject to more systematic quality control. (c) To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record-keeping and pay attention to it during quality reviews. (d) The Commission should ensure that proper procedures are in place for the quality review of programme management and of the content of programme documents. (e) For budget monitoring purposes, the Commission should include, in memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. (f) The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms. (g) For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners. (h) The debt management process should be more transparent. (i) The Commission should further analyse the key aspects of the countries’ adjustment. 
Komisjon peaks ka välja töötama menetlused majanduse juhtimist käsitleva kahe seadusandliku akti paketi raames. b) Prognooside koostamisprotsessi kvaliteeti tuleks kontrollida süstemaatilisemalt. c) Programme käsitlevate otsuste aluseks olevate tegurite asutusesisese läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon tõhustama andmete säilitamist ja pöörama kvaliteedikontrolli ajal sellele tähelepanu. d) Komisjon peaks tagama, et programmijuhtimise ja programmdokumentide sisu kvaliteedikontrolli protseduurid oleksid nõuetekohased. e) Eelarve jälgimise eesmärgil peaks komisjon vastastikuse mõistmise memorandumisse lisama muutujad, mida oleks võimalik lühikese aja tagant koguda. f) Komisjon peaks määratlema tingimused tähtsuse järjekorras ja keskenduma tõeliselt olulistele reformidele. g) Kõikide edasiste programmide puhul peaks komisjon püüdma muude programmipartneritega tehtava institutsioonidevahelise koostöö ametlikuks muuta. h) Võlahalduse protsess peaks olema läbipaistvam. i) Komisjon peaks riikide kohandumise põhiaspekte veel rohkem analüüsima.
Introduction 11 The sovereign debt crisis in the EU Member States 01 The financial crisis that hit Europe in 2008 triggered the European sovereign debt crisis. 
Sissejuhatus 11 Riigivõlakriis ELi liikmesriikides 01 2008. aastal Euroopat tabanud finantskriis põhjustas Euroopa riigivõlakriisi.
The sovereign debt crisis had many causes, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (the bailout costs of which were borne by the general public). 
Riigivõlakriisi põhjustasid mitmesugused asjaolud, sh puudulik pangandusjärelevalve ja kehv eelarvepoliitika, ning suurtes finantseerimisasutustes tekkinud raskused (ja nende lahendamiseks antud päästeabi kulud, mis jäid üldsuse kanda).
The effects of the crisis are still being felt as this report is published, and the resulting loan programmes have since run into the hundreds of billions, bringing onerous management responsibilities for all concerned. 
Käesoleva aruande avaldamise ajal on selle kriisi mõju veel ikka tuntav ning kriisi tagajärjel loodud laenuprogrammide maksumus ulatub nüüd sadadesse miljarditesse euro-desse, mis on kõikidele asjaosalistele suureks koormaks.
02 The crisis affected the EU Member States in two waves. 
02 Kriis tabas ELi liikmesriike kahe lai-nena.
The sharp increase in foreign capital outflows and decrease in exports revealed significant external imbalances for some countries, three of which (Hungary, Latvia and Romania) sought financial assistance from the EU’s balance-of-payments mechanism1, the International Monetary Fund (IMF)2 and other sources3. 
Väliskapitali väljavoolu järsu suurenemise ja ekspordi vähenemise tagajärjel märgati mitme riigi puhul olulist maksebilansi tasakaalustamatust. Kõnealustest riikidest kolm (Ungari, Läti ja Rumeenia) taotlesid ELi maksebilansi mehhanismist1, IMF-ist2 ja teistest allikatest3 finantsabi.
03 The second wave of the crisis concerned euro area Member States. 
03 Kriisi teine laine tabas euroalasse kuuluvaid liikmesriike.
Although monetary union initially provided some liquidity cushioning, credit agencies started to downgrade several Member States’ sovereign bond ratings in 2009. 
Kuigi rahaliit tagas esialgu mõningase likviidsus-puhvri, hakkasid reitinguagentuurid mitme liikmesriigi riigireitinguid alandama 2009. aastal.
Sovereign debt market interest rates increased sharply in some countries4 but decreased in others5. 
Riigivõlaturu intressimäärad kerkisid järsult teatud riikides4, kuid langesid teistes5.
04 The purpose of this financial assistance was to help countries repay or finance their maturing debt and deficits. 
04 Finantsabi eesmärk oli aidata riikidel oma lähenevate tagasimaksetähtaega-dega võlgu tagasi maksta ja eelarvepuudujääki rahastada.
In broad terms, the mechanisms addressed the need to safeguard the stability of the euro area or the EU as a whole, to limit the risk of contagion and to prevent a sudden shock to the economies of beneficiary Member States. 
Üldiselt kaeti nende mehhanismidega vajadus kaitsta euroala ja kogu ELi stabiilsust, piirata levikuriski ning hoida ära järsk šokk abi saavate liikmesriikide majandusele.
The objectives of each programme differed in detail, but the overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations. 
Programmide üksikasjalikud eesmärgid olid erinevad, kuid finantsabi üldine siht oli aidata liikmesriikidel taastada usaldusväärne makromajanduslik või finantsseisund ning parandada nende suutlikkust, mis võimaldaks neil täita oma avaliku sektori (euroala riigid) või maksebilansi (euroalasse mittekuuluvad riigid) kohustusi.
Figure 1 provides a timeline of the financial assistance provided to the five Member States covered in our audit. 
Joonisel 1 on näidatud kontrollikoja auditiga hõlmatud viiele liikmesriigile antud finantsabi ajaline kulg.
1 Based on Article 143 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
1 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 143.
2 Poland received access to IMF resources in May 2009 through a flexible credit line, but it did not require EU support. 
2 Poola sai IMFi vahenditele juurdepääsu paindliku krediidiliiniga 2009. aasta mais, kuid ei taotlenud ELi abi.
3 Depending on each programme, other sources of financing were to be provided by the World Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Czech Republic, Denmark, Finland, Poland, Norway and Sweden. 
3 Programmist sõltuvalt pakkusid muid rahastamisallikaid Maailmapank, Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Poola, Norra ja Rootsi.
4 Ireland, Greece, Spain, Italy and Portugal. 
4 Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugal.
5 Germany and France. 
5 Saksamaa, Prantsusmaa.
6 In the euro area, Greece, Spain and Cyprus also requested financial assistance. Introduction 12 Timeline of financial assistance 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (Nov ’08 – Nov ’10) LV (Jan ’09 – Jan ’12) RO (Jun ’09 – Jun ’11) RO 2 (Jun ’11–Mar ’13) IE (Dec ’10 – Dec ’13) PT (May ’11 – May ’14) Non-euro area Euro area Note: The start date of each programme is the date on which the memorandum of understanding between the Member State and the Commission was signed. 
Sissejuhatus 12 Finantsabi andmise ajaline kulg 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (november 2008 – november 2010) LV (jaanuar 2009 – jaanuar 2012) RO (juuni 2009 – juuni 2011) RO 2 (juuni 2011– märts 2013) IE (detsember 2010 – detsember 2013) PT (mai 2011 – mai 2014) Euroalasse mittekuuluvad riigid Euroala riigid Märkus: iga programmi alguseks loetakse liikmesriigi ja komisjoni vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kuupäeva.
05 As the crisis followed a different course in each country, assistance was requested for different reasons. 
05 Kuna kriis kulges igas riigis erinevalt, taotleti ka abi erinevatel põhjustel.
Non-euro area Member States could take advantage of the existing balance-of-payments mechanism. 
Euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel võimaldati kasutada olemasolevat maksebilansi mehhanismi.
Ireland and Portugal were helped by the newly created European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and the European Financial Stability Facility (EFSF). 
Iirimaa ja Portugal said abi vastloodud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismist ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist.