natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Types of expenditure where Member State authorities restricted grants to standard or maximum costs in a way that limits the risk of overspecification Standard unit costs — per metre of hedging (e.g. in France under the measure ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’) — per hectare of land improvement (e.g. in Hungary under the measure ‘First afforestation of agricultural land’) Maximum costs per unit of output or result — per square metre of building constructed or renovated (e.g. in Bulgaria for buildings under the measure ‘Village renewal and development’) — per animal place (e.g. in France for cattle sheds under the measure ‘Farm modernisation’) Maximum costs per category of expenditure — maximum amount for a type of agricultural equipment (e.g. in France for spraying equipment under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum amount for technical or feasibility studies (e.g. in the Czech Republic for preparation of plans for biogas projects under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum percentage for fees (e.g. in Spain (Andalucía) for architects’ fees under the measure ‘Adding value to agricultural and forestry products’) Box 4 Box 3 
Kulutüübid, mille puhul liikmesriikide ametiasutused on piiranud toetused stan‐ dard‐ või maksimaalse kuluga ja vähendanud seega liigsete tehniliste nõuetega seotud riski Standardne ühikukulu: — hekimeetri kohta (näiteks Prantsusmaal maapiirkondade kultuuripärandi säilitamise ja selle kvaliteedi parandamise meetme raames); — maaparandus hektari kohta (näiteks Ungaris põllumajandusmaa esmase metsastamise meetme raames).
Observations 24 For other measures, where justified by the risk, proposed costs should be evaluated to ensure that specifications are reasonable 43 Where the costs are not restricted to those of a standard specification, the risk of overspecification needs to be addressed. 
Tähelepanekud 24 Muude meetmete puhul, kui see on riskide tõttu põhjen‐ datud, tuleb kavandatud kulusid analüüsida, et tagada tehniliste nõuete mõistlikkus 43 Kui kulusid ei piirata standardse tehnilise kirjelduse abil, tuleb tegeleda liigsete tehniliste nõuete riski vähendamisega.
Member State authorities followed three main approaches to this: ο standard checks to compare the proposed costs to benchmarks; ο individual evaluation of project specifications; ο expert opinions. 
Liikmesriikide ametiasutused kasutasid sellises olukorras kolme peamist lähenemisviisi: ο standardsed kontrollid, et võrrelda kavandatud kulusid võrdlusandmetega; ο projektikirjelduste individuaalsed hindamised; ο eksperdiarvamused.
Standard calculations and comparison to benchmarks can quickly identify applications that may be overspecified 44 For all but the smaller projects, ap‐ plicants have to provide physical and financial data on their businesses and on the project plans, which the Member State authorities use to check eligibility and select the best projects. 
Standardsed arvutused ja võrdlusalustega kõrvutamine aitavad kiiresti tuvastada taotlused, mille tehnilised nõuded on liiga kõrged 44 Kui väiksemad projektid välja arvata, peavad taotlejad esitama oma äriplaanide ja projektikavade kohta materiaalsed ja finantsandmed, mille abil liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toetuskõlblikkust ning valivad välja parimad projektid.
This information ranges from just a few figures to full business plans. 
Nimetatud teave varieerub mõnest arvust kuni täielike äriplaanideni.
Member State authorities can also make use of this information to check that the costs of the proposed project are reasonable in relation to the expected outputs or results: the contribution that the pro‐ ject is likely to make towards achieving the RDP objectives. 
Liikmesriikide ametiasutused võivad seda teavet kasutada ka selleks, et kontrollida, kas kavandatud projekti kulud on eeldatud väljundeid või tulemusi arvestades mõistlikud: milline on projekti tõenäoline panus maaelu arengu programmi eesmärkide saavutamisse.
Examples include simple payback calculations or relating the capacity of agricultural equipment to the size and type of farm. 
Näited hõlmavad lihtsaid tasuvusarvutusi või põllumajandusseadmete võimsuse võrdlemist põllumajandusettevõtte suuruse ja liigiga.
45 Member State authorities can establish standard calculations and spread‐ sheets that allow their staff to quickly calculate financial ratios or other in‐ dicators and compare them to bench‐ marks or warning levels. 
45 Liikmesriikide ametiasutused võivad koostada standardsed arvutused ja tabelid, mis võimaldavad töötajatel kiiresti arvutada finantssuhtarve või muid näitajaid ning võrrelda neid võrdlusandmete või hoiatustasemete-ga.
This can be done with little additional time or cost using templates for application forms to ensure the information is consistent. 
Seda on võimalik teha ilma lisaaega ja vahendeid kulutamata, kasutades teabe järjepidevuse tagamiseks standardseid taotlusvorme.
Applications that fall within the normal ranges can have a reduced level of scrutiny and those outside the range be investigated more thoroughly to ensure that the costs are reasonable. 
Taotlused, mille näitajad jäävad tavapärasesse vahemikku, ei vaja nii ranget kontrolli, ning neid, mis jäävad vahemikust väljapoole, tuleb kontrollida põhjalikumalt, et saada kindlus kulude mõistlikkuse kohta.
46 These benchmarks can also be used as cost effectiveness or ‘value for money’ criteria for project selection. 
46 Võrdlusaluseid võib projektivalikul kasutada ka kulutõhususe (kuludele vastav tulu) kriteeriumina.
As an example, in the United Kingdom (Eng‐ land) the authorities set a target that, on average, projects involving sup‐ port for small rural businesses should generate one new job per GBP 30 000 of subsidy. 
Näiteks Ühendkuningriigis (Inglismaa) seadsid ametiasutused eesmärgiks, et üldiselt peavad maapiirkondade väikeettevõt-teid toetavad projektid looma ühe töökoha 30 000-naelase toetuse kohta.
If they considered that the proposed project costs were not reasonable (i.e. too high) in relation to that target, they did not approve the grant. 
Kui ametiasutuste arvates ei olnud kavandatud projektikulud eesmärki arvestades mõistlikud (st olid liiga suured), siis taotlust heaks ei kiidetud.
For the main investment measures, only 4 of the 15 RDPs re‐ viewed evaluated whether costs were reasonable in relation to the expected outputs or results (see Annex IV and Figure 5). 
Peamiste investeerimismeetmete puhul analüüsiti 15 kontrollitud maaelu arengu programmist ainult nelja puhul seda, kas kulud olid kavandatud väljundeid või tulemusi arvestades mõistlikud (vt IV lisa ja joonis 5).
Observations 25 Member State authorities evaluating costs against the expected outputs or results1 Member State authorities evaluating costs against expected outputs or results Member State authorities not assessing costs against the expected outputs or results Not assessed Diversifying the rural economy Calculations and comparisons are made against benchmarks of costs per job created, costs per additional tourist bed, cost per person completing a training course, cost per business created and per m2 business space, payback period of investments... 
Tähelepanekud 25 Liikmesriigid, mille ametiasutused võrdlesid kulusid eeldatud väljundite või tulemustega1 Liikmesriikide ametiasutused võrdlevad kulusid eeldatud väljundite või tulemustega Liikmesriikide ametiasutused ei võrdle kulusid eeldatud väljundite või tulemustega Ei hinnata Maapiirkondade majanduse mitmekesistamine Kalkulatsioonides ja võrdlustes kasutatakse võrdlusnäitajaid (kulu loodud töökoha, turismivaldkonna täiendava voodikoha, koolituse läbinud isiku, loodud ettevõtte ja ärikinnisvara m2 kohta, investeeringute tasuvusaeg ...)
Investments in irrigation The cost-effectiveness of the projects is assessed using for example the ratio of the project cost and the number of irrigated hectares 1 Excluding the measure for training and information. 
Investeeringud niisutamisse Projekti kulutasuvuse hindamiseks kasutatakse näiteks projektikulude ja niisutatud hektarite arvu 1 Välja arvatud koolitus-ja teabemeede.
Source: ECA audit findings. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoja auditileiud.
England Renewable energy For the construction of biogas plants, the authorities compare the ratio between the amount of expenditure and the total installed power capacity of the plant to a benchmark Investments in irrigation In the appraisal procedure, a ‘Project efficiency’ criterion compares project cost per irrigated hectare against the average cost programmed Figure 5 Campania 
Inglismaa Taastuvenergia Biogaasitehase rajamise projekti juures võrdlevad ametiasutused kogukulude ja tehase installeeritud energiatoot-mis-võimsuse suhet võrdlusnäitajaga. Investeeringud niisutamisse Hindamismenetluses võrreldakse projekti tõhususe kriteeriumi puhul projekti kavandatud kulu niisutatud hektari kohta ning sarnaste projektide jaoks määratletud keskmist kulu Joonis 5 Campania
Observations 26 Evaluation of individual project specifications can be difficult for non‐technical administrative staff but common‐sense checks and unambiguous rules can help prevent and detect overspecification 47 In diverse programmes such as those for rural development, projects will not all have a standard set of outputs and results that allow costs to be readily evaluated through calculations of ratios or comparison with bench‐ marks. 
Tähelepanekud 26 Projektikirjelduste hindamine võib asjaomase valdkonnaga mitteseotud töötajate jaoks keeruline olla, kuid tavapärane kontrollimine ja üheselt mõistetavad eeskirjad võivad aidata vältida ja avastada liigseid tehnilisi nõudeid 47 Maaelu arengu programmid on väga mitmekesised ning nende puhul ei ole projektidel alati standardseid tulemusi ega väljundeid, mis võimaldaksid kulusid suhtarvude või võrdlusalustega võrdlemise kaudu hõlpsalt hinnata.
Furthermore, where specifica‐ tions exceed the norm, Member State authorities have to consider whether the higher specifications are justified by the individual circumstances of the project or because they represent better value for money. 
Lisaks peavad liikmesriikide ametiasutused normist kõrvale kalduvate kirjelduste puhul kaaluma, kas täpsemad tehnilised kirjeldused on põhjendatud konkreetse projekti tingimustega või sellega, et need võimaldavad suuremat kulutõhusust.
Such evalua‐ tions of individual project specifica‐ tions (including tender conditions and award criteria) can be difficult without specialist technical knowledge and can be time‐consuming but are worth‐ while for larger amounts. 
Selline konkreetsete projektide tehniliste kirjelduste (sh hanketingimused ja edukaks kuulutamise kriteeriumid) analüüs võib olla keerukas ja aeganõudev, kui puuduvad teadmised vastava valdkonna kohta, kuid suuremate toetussummade puhul tasub see end ära.
48 Some two thirds of Member State authorities informed the Court that their staff make common‐sense checks of project specifications, often using the experience they build up through processing a large number of projects. 
48 Ligi kaks kolmandikku liikmesriikide ametiasutustest teatas kontrollikojale, et nende töötajad teevad projektikirjelduste tavapärast kontrolli, kasutades sageli suure hulga projektide läbitöötamisel saadud kogemusi.
However, the Court has observed that the value of these checks is dimin‐ ished if a record is not kept of what was checked and what standard was applied. 
Kontrollikoda täheldas aga, et nende kontrollide väärtus väheneb, kui ei peeta asjakohast arvestust selle üle, mida kontrolliti ja millist standardit kasutati.
A particular — but common — situation occurs where the applicant presents several suppliers’ offers for the project with differing specifica‐ tions: different makes of equipment, different construction methods or materials, different time schedules or different after‐sales service, etc. 
Üks sageli esinev konkreetne olukord on selline, mille puhul taotleja esitab mitme tarnija pakkumused koos erinevate tehniliste kirjeldustega: seadmete eri mudelid, erinevad ehitusmeetodid või materjalid, eri ajakavad või erinev müügijärgne hooldus jne.
Applicants will normally choose the offer that represents the best value for their business in terms of quality and cost (although this choice will be influenced by the subsidy). 
Taotlejad valivad tavaliselt pakkumuse, mis on nende ettevõtte jaoks kõige parema hinna-kvaliteedi suhtega (kuigi seda valikut mõjutab ka toetuse suurus).
Where ap‐ plicants do not choose the lowest‐cost offer, the Member State authorities have to evaluate if the additional quality or features of the higher of‐ fer also represent the best value for money in terms of the policy objec‐ tives, or whether it may be a case of gold‐plating. 
Kui taotlejad ei vali kõige madalama hinnaga pakkumust, peavad liikmesriikide ametiasutused hindama seda, kas kõrgema hinnaga pakkumuse parem kvaliteet või omadused tagavad ka parema hinna-kvaliteedi suhte poliitikaeesmärke silmas pidades, või on tegemist üleinvesteerimisega.
Observations 27 50 For this, the staff evaluating the costs of project proposals need clear criteria that they can apply consistently to all cases. 
Tähelepanekud 27 50 Selleks on projektitaotluste kulusid hindavatel töötajatel vaja selgeid kriteeriumeid, mida kõikidel juhtudel järjepidevalt kasutada.
Here, the Court has found a gen‐ eral weakness as, instead of criteria, Member State authorities have just listed examples of the sort of justifica‐ tions that might be acceptable. 
Sellega seoses leidis kontrollikoda üldise puuduse: kriteeriumide asemel esitasid liikmesriikide ametiasutused nimekirja näidetest selle kohta, millised põhjendused võiksid olla vastuvõetavad.
One example is in Germany, where almost any conceivable reason — quality, price, technical suitability, environ‐ mental qualities, operating and main‐ tenance costs, profitability, customer service, technical assistance or delivery dates — can be taken into considera‐ tion. 
Näiteks Saksamaal võetakse arvesse peaaegu igasuguseid mõeldavaid argumente: kvaliteet, hind, tehniline sobivus, keskkonnakvaliteet, käitamis-ja hoolduskulud, kasumlikkus, klien-diteenindus, tehniline abi või tarne-kuupäevad.
In its previous audits the Court found that Member State authorities were satisfied if one of these reasons was given but rarely evaluated wheth‐ er it was sufficient to justify the ad‐ ditional costs. 
Varasemate auditite käigus leidis kontrollikoda, et liikmesriigi ametiasutustele piisas ka ühest nimetatud põhjusest, kuid nad ei analüüsinud kuigi sageli seda, kas see oli täiendavate kulude õigustamiseks küllaldane.
A degree of judgement is required to assess the justifications given by the applicant but the project files lacked documentation to show the basis on which staff evaluating the application considered that the extra costs involved were reasonable. 
Taotleja esitatud põhjendusi hinnatakse küll osaliselt oma äranägemisele tuginedes, kuid projektitoimikutes ei dokumenteeritud, mille alusel taotlusi hindavad töötajad asjaomased lisakulud põhjendatuks lugesid.
51 An alternative approach, followed by around a quarter (21) of the 88 Mem‐ ber State authorities, is to always base the grant on the lowest valid offer. 
51 Alternatiivne meetod, mida kasutas ligi neljandik (21) liikmesriikide 88 ametiasutusest, oli maksta toetust kõige madalama sobiva pakkumuse alusel.
This has the advantages of simplicity — as it is unambiguous — and economy as the cost to the EU budget is the lowest. 
Selle lähenemisviisi eeliseks on lihtsus – see on üheselt mõistetav – ning säästlikkus, sest kulu ELi eelarvele on kõige väiksem.
Such an approach does not prevent the applicant from choosing the ‘best value’ offer if that is higher — but the amount of grant will always be determined on the lowest offer. 
Selline lähenemine ei takista taotlejal valimast parima hinna-kvaliteedi suhtega pakkumust, kui see on kallim, kuid toetuse määrab alati kõige madalam pakkumus.
In effect, applicants pay for the ‘extras’ (such as higher quality or an extended warranty) themselves without grant support. 
Seega maksavad taotlejad lisade eest (nagu parem kvaliteet või pikem garantii) ise, ilma toetuse abita.
The different approaches are illustrated in Box 5. 
Eri lähenemisviise kirjeldatakse 5. selgituses.
52 Of course, neither of the above approaches will be effective if the applicant manipulates the process of obtaining and presenting offers, for example by drafting the specifica‐ tions in a way that excludes potential suppliers. 
52 Kumbki äratoodud lähenemisviis ei ole mõjus, kui taotleja manipuleerib pakkumuste võtmise ja esitamise protsessi, näiteks koostades projektikirjeldused viisil, mis välistab teiste potentsiaalsete tarnijate osalemise.
This risk is covered in Part III: Getting the best price. 
Seda riski käsitletakse III osas „Parima hinna saamine”.
The tractors are functionally equivalent but the farmers both prefer brand C. While it is the most expensive, it holds its value well and can be resold for 40 000 euro after 5 years. 
Traktorid olid oma funktsioonidelt ühesugused, kuid mõlemad põllumajandusettevõtjad eelistavad kauba-märki C. See on küll kõige kallim, kuid selle väärtus püsib hästi ning traktori saab viie aasta pärast 40 000 euro eest maha müüa.
Taking the grant into account, this is better value than tractor A, which has a lower resale value. 
Toetust arvestades on see parema hinna-kvaliteedi suhtega kui traktor A, mille järelturuhind oleks väiksem.
Member States X and Y both approve grants for the purchase of tractor C but the amount of the grant is dif‐ ferent. 
Liikmesriigid X ja Y kiidavad mõlemad heaks toetuse traktori C ostmiseks, kuid toetussumma on erinev.
Member State X follows the ‘lowest offer’ principle and gives a 40 000 euro grant (50 % of the lowest valid offer). 
Liikmesriik X kasutab kõige madalama pakkumuse põhimõtet ning annab toetust summas 40 000 eurot (pool kõige madalama hinnaga pakkumusest).
Member State Y checks that the farmer has justified the higher offer and gives a 50 % grant of 50 000 euro based on the applicant’s choice. (euro) Member State X: grant based on lowest offer Member State Y: grant based on applicant’s choice Lowest valid offer 80 000 80 000 Applicant’s chosen offer 100 000 100 000 Grant approved at 50 % 40 000 50 000 Expert opinions can give good assurance that specifications are reasonable, provided that they are sufficiently independent 53 Many RDP projects involve similar types of expenditure: agricultural machinery, agricultural installations, construction and rural infrastructure, for example. 
Liikmesriik Y kontrollib, et põllumajandusettevõtja on kõrgema hinnaga pakkumuse ära põhjendanud ning annab 50% taotleja valitud pakkumusest (50 000 eurot). (eurodes) Liikmesriik X: toetus põhineb kõige madalamal pakkumusel Liikmesriik Y: toetus põhineb taotleja valikul Kõige madalam pakkumus 80 000 80 000 Taotleja valitud pakkumus 100 000 100 000 Heakskiidetud toetusmäär 50% 40 000 50 000 Eksperdihinnangud, kui need on piisavalt sõltumatud, võivad anda kindluse, et tehnilistes kirjeldustes esitatud nõuded on mõistlikud 53 Mitu maaelu arengu programmide projekti hõlmavad sarnast liiki ku-lusid: põllumajandusmasinad, põllumajanduslikud rajatised, hooned ja maapiirkondade infrastruktuur.
Several Member State authorities, including Hungary and Italy (Campania), employ staff with qualifications in these fields, such as agricultural engineers or quantity surveyors. 
Mitme liikmesriigi (sh Ungari ja Itaalia (Campania)) ametiasutused värbavad töötajaid, kellel on vastavate valdkondade kvalifikatsioon (näiteks põllumajandusinsener või inspektor).
These are able to under‐ stand the technical specifications and apply their professional qualifications and experience to make sound judge‐ ments on the project specifications proposed. 
Sellised töötajad saavad aru tehnilistest kirjeldustest ning kasutavad oma kvalifikatsiooni ja kogemusi, et teha esitatud projektikirjelduste alusel usaldusväärseid otsuseid.
Provided that the purpose and conclusion of the checks is clear and the work done is documented, the use of in‐house expertise can give reliable, independent assurance that the costs proposed are reasonable and allows the Member State authorities to identify any cases of gold‐plating. 
Kui kontrollide eesmärk ja järeldused on selged ja tehtud töö dokumenteeritakse, võivad organisatsioonisisesed ekspertteadmised anda usaldusväärse ja sõltumatu kindluse selle kohta, et kavandatud kulud on mõistlikud. See võimaldab liikmesriikide ametiasutustel avastada üleinvesteerimise juhtumeid.
The deterrent effect of this is also im‐ portant: a farmer that knows that the grant application will be evaluated by an agricultural engineer, for example, is less likely to apply for an excessive specification. Box 5 
Kontrollide hoiatav mõju on samuti oluline: kui põllumajandusettevõtja teab, et toetustaotluse vaatab läbi põllumajandu-sinsener, on liigsete tehniliste nõuete esitamine vähem tõenäoline. 5. selgitus
Observations 29 54 However, it is not always feasible or cost‐effective for Member State authorities to employ staff with such expertise, particularly when there are too few projects of a particular type to justify it. 
Tähelepanekud 29 54 Alati ei ole liikmesriikide ametiasutustel selliste kogemustega töötajaid võimalik palgata või ei ole see kulutõhus, eriti kui on liiga vähe konkreetset tüüpi projekte, et seda õigustada.
Some Member State authorities, such as those in Greece and Lithuania, contract experts to give opinions on the specifications and costs of selected projects, particularly for projects that present specific risks because of their size or specificities, or because they differ from the normal ranges of costs. 
Mõne liikmesriigi ametiasutused (Kreeka ja Leedu) palkavad lepingu alusel eksperdid, et need esitaksid arvamuse valitud projektide tehniliste kirjelduste ja kulude kohta, seda eelkõige nende projektide puhul, millega on seotud konkreetsed riskid, kas siis nende suuruse või eriomaduste tõttu, või kuna need jäävad tavapärasest kuluvahemi-kust välja.
55 Other Member State authorities, such as those in Austria and Hungary, require applicants to provide a cer‐ tificate or statement by a recognised expert such as a quantity surveyor on the project specifications. 
55 Teiste liikmesriikide (nagu Austria ja Ungari) ametiasutused nõuavad taotlejatelt sertifikaati või tunnustatud eksperdi (kvantiteediinspektor) väljastatud tõendit projektikirjelduse kohta.
However, the reliance that can be placed on such statements is limited in practice. 
Tegelikkuses on aga sellistel tõenditel tuginev kindlus piiratud.
Most obviously, the experts will act in their clients’ interest, which may conflict with the Member States’ and the EU’s interests of achieving the policy objectives at the lowest possible cost. 
Eksperdid tegutsevad ilmselgelt kliendi huvides, mis võib olla vastuolus liikmesriigi ja ELi huvidega saavutada poliitikaeesmärgid võimalikult väikese kuluga.
Secondly, the purpose of the expert’s statement may be to confirm that the specification complies with building regulations or other technical require‐ ments. 
Teiseks võib eksperdi esitatud arvamuse eesmärk olla kinnituse andmine selle kohta, et kirjeldus vastab ehitus-eeskirjadele või muudele tehnilistele nõuetele.
This is not relevant or useful for identifying potential overspecification. 
See ei ole võimaliku liigsete tehniliste nõuete tuvastamiseks asjakohane ega kasulik.
Part III — Getting the best price: approaches to ensure that the prices of the items approved are reasonable 56 Following the principle of economy (see paragraphs 2 and 10), EU project funding should be based on prices that are the lowest available for the required project specification. 
Parima hinna saamine: lähenemisviisid, mis tagavad, et heakskiidetud toodete hinnad on mõistlikud 56 Säästlikkuse põhimõtte alusel (vt punktid 2 ja 10) peaks ELi projektide rahastamine põhinema konkreetse projekti tehnilise kirjelduse alusel saadaolevatel kõige madalamatel hindadel.