natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Should a financial correction relate to individual projects implemented by beneficiaries, it is the Member State authorities who must process the financial correction towards the beneficiary. 
Kui finantskorrektsioon käsitleb toetusesaajate elluviidud konkreetseid projekte, on liikmesriigi ametiasutuste ülesanne menetleda finantskorrektsiooni toetusesaaja suhtes.
Annex III provides an overview of the different scenarios concerning the impact of the financial corrections on Member States up to the end of the 2007‐2013 programme period. 
III lisas antakse ülevaade erinevatest stsenaariumitest seoses finantskorrektsiooni mõjuga liikmesriikidele kuni programmitöö perioodi 2007–2013 lõpuni.
Determining the amount of financial corrections 22. 
Finantskorrektsiooni summa kindlaksmääramine 22.
The Commission can determine the amount of a financial correction in different ways (see Box 2). 
Komisjon saab finantskorrektsiooni summa kindlaks määrata mitmel viisil (vt 2. selgitus).
Box 2 ‐ Individual, flat rate and extrapolated financial corrections The Commission has established three different ways to determine the amount of a financial correction17: (a) The amount of a financial correction is assessed based on individual cases and equals the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget (individual correction). (b) When it is not possible or not cost‐effective to calculate the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget precisely, a flat rate correction may be applied based on pre‐set criteria and scales. 
Individuaalsed, kindlamääralised ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonid Komisjon on kehtestanud kolm viisi finantskorrektsiooni summa kindlaksmääramiseks17: a) finantskorrektsioonisummathinnatakseüksikjuhtumitepõhjaljaseevõrdubkulusummaga,mis on ELi eelarvest valesti sisse nõutud (individuaalne korrektsioon); b) kui ELi eelarvest valesti tagasinõutud kulu summa täpne arvutamine ei ole võimalik või kulutõhus, võib kohaldada kindlaksmääratud kriteeriumide ja astmestike alusel kindlamääralist korrektsiooni.
20 (e.g. one or several priorities, projects related to specific calls for proposal, measures managed by a specific intermediate body) and usually address horizontal (affecting more projects or priorities), systematic (occurring several times) or systemic (related to systems) problems or specific ineligible expenditure (i.e. weaknesses in checks by the managing authority or intermediate body, problems with public procurement). (c) When irregularities occur in a large number of cases and it is not cost‐effective to examine all cases affected by the irregularity, extrapolation may be used to determine the amount of financial correction. 
Kindlamääraline finantskorrektsioon mõjutab kogu rakenduskava või osa sellest (nt ühte või mitut prioriteeti, konkreetse projektikonkursiga seotud projekte või konkreetse vahendusasutuse hallatud meetmeid) ja käsitleb tavaliselt horisontaalseid (mitut projekti või prioriteeti mõjutavaid), süstemaatilisi (mitu korda esinevaid) või süsteemseid (süsteemidega seotud) probleeme või konkreetseid rahastamiskõlbmatuid kulusid (st puudusi korraldusasutuse või vahendusasutuse tehtud kontrollides või probleeme riigihangetega); c) kuiõigusnormiderikkumistesinebpaljudesjuhtumitesjakõikiõigusnormiderikkumisest mõjutatud juhtumeid ei ole kulutõhus uurida, võib finantskorrektsiooni summa kindlaksmääramiseks kasutada ekstrapolatsiooni.
This means that the amount to be corrected for all affected cases is estimated based on a small number of cases examined. 
Sellisel juhul arvutatakse kõigi mõjutatud juhtumite korrigeeritav summa väikese arvu uuritud juhtumite põhjal.
If the irregular expenditure leading to the financial correction has already been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction corrects the past (ex‐post financial correction). 
Kui õigusnormide vastaselt tehtud kulude puhul, mille suhtes kohaldatakse finantskorrektsiooni, on juba ELi eelarvest hüvitamist taotletud, käsitletakse finantskorrektsiooniga varasemaid kulusid (järelfinantskorrektsioon).
However, if the irregular expenditure had not yet been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction addresses the future (ex‐ante financial correction). 
Kui aga õigusnormide vastaselt tehtud kulude hüvitamist ei ole veel ELi eelarvest taotletud, on finantskorrektsioon suunatud tulevastele kuludele (eelfinantskorrektsioon).
This latter means that already when declaring expenditure to the Commission, Member States deduct from eligible expenditure the financial correction. 
See tähendab seda, et liikmesriigid võtavad finantskorrektsiooni summa rahastamiskõlblikest kuludest maha juba kulude komisjonile deklareerimisel.
Ex‐ ante and ex‐post financial corrections can occur simultaneously within the same case ensuring the correction of the past and the future. 
Eel-ja järelfinantskorrektsioonid võivad esineda üheaegselt ühe ja sama juhtumi korral, tagades nii varasemate kui ka tulevaste kulude korrigeerimise.
Annex I describes the process leading to a preventive measure and/or financial correction and its resolution. 
I lisas on kirjeldatud ennetusmeetme ja/või finantskorrektsiooni kohaldamise ja selle lahendamise protsessi.
No preventive measures or financial corrections for underachievement of results 25. 
Ennetusmeetmete või finantskorrektsioonide puudumine ebapiisavate tulemuste korral 25.
During the 2000‐2006 and 2007‐2013 programme periods, there was no legal provision which would have permitted the Commission to initiate suspension procedures and impose financial corrections in the case of underachievement of results at the level of a programme or a priority axis. 
Programmitöö perioodil 2000–2006 ja 2007–2013 puudus õigusnorm, mille alusel oleks komisjon saanud ebapiisavate tulemuste korral algatada kava või prioriteetse suuna tasandil makse peatamise menetluse ja rakendada finantskorrektsiooni.
There were also limited possibilities to do so at the level of individual projects. 
Ka üksikprojektide tasandil olid võimalused selleks piiratud.
We have criticised this deficiency in the regulations in several reports18. 
Kontrollikoda on seda puudust mitmes aruandes kritiseerinud18.
Recovery of unduly paid amounts by Member States 26. 
Alusetult makstud summade tagasinõudmine liikmesriikide poolt 26.
Under shared management, Member States are responsible for detecting, correcting and preventing errors so that only regular expenditure is reimbursed from the EU budget. 
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad liikmesriigid vigade avastamise, parandamise ja ennetamise eest, nii et ELi eelarvest hüvitataks vaid õigusnormide kohaseid kulusid.
Member States are also required to recover unduly paid (from the EU budget) amounts from beneficiaries19. 
Liikmesriigid on kohustatud ka (ELi eelarvest) alusetult makstud summad toetusesaajatelt tagasi nõudma19.
However, this is not possible if: (a) the error was not committed by the beneficiary, but it concerns issues linked to the functioning of the management and control system (e.g. issues related to the selection of operations to be co‐financed); or (b) the amount is irrecoverable from the beneficiary (e.g. the beneficiary went bankrupt). 
See ei ole aga võimalik, kui a) viga ei teinud toetusesaaja, vaid see on seotud juhtimis-ja kontrollisüsteemi toimimise probleemidega (nt probleemidega, mis on seotud kaasrahastatava tegevuse valimisega), või b) summat ei ole võimalik toetusesaajalt sisse nõuda (nt toetusesaaja läks pankrotti).
In these cases the Member State budget bears the financial burden of the financial corrections unless it can be shared with the EU budget. 
Sellisel juhul lasub finantskorrektsiooni finantskohustus liikmesriigi eelarvel, kui seda kohustust ei saa jagada ELi eelarvega.
According to the information provided by Member States to the Commission as of the end of 2015, the publicly (EU and national) financed amount irrecoverable from beneficiaries is 57 million euro (corresponding to total (private and public) eligible expenditure amounting to 115 million euro) for all OPs for the entire 2007‐2013 period20. 
Teabe kohaselt, mille liikmesriigid on esitanud komisjonile 2015. aasta lõpu seisuga, on kogu perioodi 2007–2013 rakenduskavade avaliku sektori (ELi ja riiklikest) vahenditest rahastatud summa, mida ei ole võimalik toetusesaajatelt sisse nõuda, 57 miljonit eurot (vastav (avaliku ja erasektori) rahastamiskõlblike kulude kogusumma on 115 miljonit eurot20).
Financial corrections are a key input to establishing the residual risk for payments from the EU budget in Cohesion 29. 
Finantskorrektsioonid on peamine sisend ELi eelarvest makstavate maksete jääkriski kindlaksmääramiseks ühtekuuluvusvaldkonnas 29.
Since 2000, specific regulatory requirements have been added to reinforce the responsibility of Member States to detect, correct and prevent errors and the OPs’ management and control systems have been changed accordingly. 
Alates 2000. aastast kehtivad regulatiivsed erinõuded, millega suurendatakse liikmesriikide kohustust avastada, parandada ja vältida vigu, ning sellest lähtuvalt on muudetud rakenduskavade juhtimis-ja kontrollisüsteeme.
Annual error rates per programme for a representative sample of operations validated by the Commission 30. 
Kavade iga-aastased veamäärad komisjoni kinnitatud tegevuste esindusliku valimi jaoks 30.
For the 2000‐2006 period, dedicated national authorities needed to check 5 % of eligible expenditure before the winding up of OPs, taking into account their own assessment of the risks that irregularities could occur and aiming at a representative coverage of the OPs’ spending21. The Member States also needed to report on amounts awaiting recovery on a yearly basis22. 
Perioodil 2000–2006 pidid asjaomased liikmesriikide ametiasutused kontrollima 5 % rahastamiskõlblikest kuludest enne rakenduskava lõpetamist, võttes arvesse oma hinnanguid õigusnormide rikkumiste riski võimalikkuse kohta ja püüdes saavutada rakenduskava kulutuste esindusliku katvuse21.
There was however no requirement to calculate annually an overall error rate or to issue any annual audit opinion. 
Samas aga puudus nõue arvutada iga aasta kohta üldine veamäär või esitada iga aasta kohta auditiarvamus.
For the 2007‐2013 period, the regulation introduced Member State audit authorities who should issue an annual control report (ACR) together with an audit opinion on the legality and regularity of underlying transactions23. 
Perioodiks 2007–2013 kehtestati määrusega nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigi auditeerimisasutused esitama iga-aastase kontrolliaruande koos auditiarvamusega kuluaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta23.
The ACR contained an error rate based on a representative sample of audits of operations, which was checked, i.e. validated by the Commission. 
Iga-aastased kontrolliaruanded sisaldavad veamäära, mille aluseks on komisjoni poolt kontrollitud ja seega kinnitatud tegevuste auditite esinduslik valim.
Calculation of a cumulative residual risk rate by the Commission 32. 
Kumulatiivse allesjäänud riskimäära arvutamine komisjoni poolt 32.
Since 2012, in its annual activity reports (AAR), the Commission calculates and publishes an indicator called cumulative residual risk (CRR). 
Alates 2012. aastast arvutab ja avaldab komisjon oma iga-aastases tegevusaruandes näitaja, mida nimetatakse kumulatiivseks allesjäänud riskimääraks.
The CRR is the Commission’s estimate of the remaining part which is not legal and regular of the expenditure paid for each OP (or group of OPs) during the programme period. 
Kumulatiivne allesjäänud riskimäär on komisjoni hinnang iga rakenduskava (või rakenduskavade rühma) programmitöö perioodil deklareeritud kulude selle osa kohta, mis ei ole seaduslik ja korrektne.
The CRR is updated each year. 
Kumulatiivset allesjäänud riskimäära uuendatakse igal aastal.
From its first calculation in 2012 the overall CRRs for ERDF/CF and ESF for the 2007‐2013 period were below the 2 % materiality threshold25 (see Figure 2). 
Esimesel arvutamisel 2012. aastal oli kumulatiivne allesjäänud riskimäär ERFi/ÜFi ja ESFi kohta perioodil 2007–2013 madalam kui olulisuse piirmäär, mis on 2 %25 (vt joonis 2).
Figure 2 – Cumulative Residual Risk (CRR) for ERDF/CF and ESF programmes: 2012 to 2015 Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Joonis 2. ERFi/ÜFi ja ESFi kavade kumulatiivne allesjäänud riskimäär 2012.–2015. aastal Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel.
In calculating the CRR, the Commission takes into account the annual error rates reported by Member State audit authorities as validated by the Commission. 
Kumulatiivse allesjäänud riskimäära arvutamisel võtab komisjon arvesse liikmesriikide auditeerimisasutuste esitatud iga-aastaseid veamäärasid, mille komisjon on kinnitanud.
50. Member State level (through withdrawals and recoveries as reported by Member States) and EU level (through formal Commission decisions)26. 
Lisaks kasutab ta ka kõiki finantskorrektsioone, mida on rakendatud alates programmitöö perioodi algusest liikmesriigi tasandil (tagasivõtmiste ja tagasinõudmiste teel, millest liikmesriigid on teatanud) ja ELi tasandil (komisjoni ametlike otsuste kaudu)26.
The previous special report by the European Court of Auditors on the Commission’s measures to protect the EU budget 34. 
Euroopa Kontrollikoja varasem eriaruanne komisjoni meetmete kohta ELi eelarve kaitsmiseks 34.
Our audit showed that the Commission generally took appropriate action when deficiencies were identified, but that the process was lengthy and that it obtained varying degrees of assurance that deficiencies in national management and control systems had been adequately addressed as a result of its corrective actions27. 
25 erineval määral kindlust selle kohta, et liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemide puudusi oli tema parandusmeetmete tulemusel asjakohaselt käsitletud27.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 35. Through this audit we assessed whether the Commission’s preventive measures and financial corrections in Cohesion are effective in protecting the EU budget from co‐financing irregular expenditure. 
Kontrollikoda hindas auditi raames, kas komisjoni ühtekuuluvusvaldkonna ennetusmeetmed ja finantskorrektsioonid on tõhusad, et kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude kaasrahastamise eest.
We also assessed the likely impact of the relevant changes made in the regulations for the 2014‐2020 programme period. 
Ta hindas ka määrustes programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes tehtud muudatuste tõenäolist mõju.
Special Report No 3/2012 ‘Structural funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems?’ (http://eca.europa.eu). (b) the Commission made effective use of the preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period as provided for in the regulations; (c) whether the Commission, made effective use of the lessons it had learnt when devising the arrangements for 2014‐2020 in order to better protect the EU budget in Cohesion. 
Eelkõige uuriti, a) kas komisjoni finantskorrektsioonidel oli piisav netomõju ERFi ja ESFi kavadele perioodil 2000–2006; b) kas komisjon kasutas perioodil 2007–2013 tõhusalt ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone, nagu on ette nähtud määrustes, ning c) kas komisjon kasutas tõhusalt varasemaid kogemusi, kui kujundas perioodil 2014–2020 rakendatavat korda, et kaitsta paremini ELi eelarvet ühtekuuluvusvaldkonnas.
Our audit work consisted of: - a review of relevant EU legislation and Commission guidelines (both internal and those addressed to the Member States) for the periods 2000‐2006, 2007‐2013 and 2014‐2020; - a review of the different Commission publications and reports in relation to measures to protect the EU budget (such as annual activity reports, annual accounts and the Communication on the protection of the EU budget) for the 2007‐2013 period; - a comparative analysis of the distribution over several years of preventive measures and financial corrections applied by the Commission in the 2000‐2006 and 2007‐2013 periods and an assessment of the impact of financial corrections on total programme spending after closure in the 2000‐2006 programme period; - a review of all European Court of Justice (ECJ) judgments on Commission financial correction decisions in the 1994‐1999 and 2000‐2006 periods which were challenged before the ECJ; - an assessment of the Commission internal procedures for the 2007‐2013 period and a verification of how these work in practice through desk review. 
Audititöö raames − vaadati läbi perioodide 2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020 asjaomased ELi õigusaktid ja komisjoni suunised (nii asutusesisesed kui ka liikmesriikidele suunatud); 27 Eriaruanne nr 3/2012: „Struktuurifondid – kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?“ (http://eca.europa.eu). − vaadati läbi ELi eelarve kaitsmisega seotud meetmeid käsitlevad komisjoni eriväljaanded ja -aruanded (nt iga-aastased tegevusaruanded, raamatupidamise aastaaruanded ja ELi eelarve kaitsmist käsitlev teatis); − tehti komisjoni poolt perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 kohaldatud ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide mitme aasta vahel jaotumise võrdlusanalüüs ning hinnati finantskorrektsioonide mõju kogu kava kuludele pärast programmitöö perioodi 2000–2006 lõpetamist; − vaadati läbi kõik Euroopa Kohtu otsused komisjoni 1994.–1999. aastal ja 2000.– 2006. aastal tehtud finantskorrektsioonide otsuste kohta, mis vaidlustati Euroopa Kohtus; − hinnati komisjoni perioodi 2007–2013 sisemenetlusi ja kontrolliti dokumentide läbivaatamise abil nende toimimist tegelikkuses.
This included an analysis of the different information sources kept by the Commission and a validation and reconstruction of the audit trail for the specific cases examined; - an examination of a sample of 72 individual cases that had been closed by the end of 2016 related to 20 ERDF/CF and ESF operational programmes for the 2007‐2013 period. 
See hõlmas komisjoni eri teabeallikate analüüsi ja konkreetsete uuritud juhtumite kontrolljälje taastamist; − uuriti valimit, millesse kuulus 72 üksikjuhtumit, mis olid 2016. aasta lõpuks lõpetatud ja mis olid perioodil 2007–2013 seotud 20 ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskavaga.
For these 20 OPs we have examined all preventive measures and financial corrections. 
Nende 20 rakenduskava puhul uuriti kõiki ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone.
These programmes cover around 21 % of the total budget and were randomly selected. 
Kavad hõlmavad ligikaudu 21 % kogu eelarvest ja need valiti juhuslikult.
The 72 cases examined account for up to 29 % of all financial corrections for the period; 25 - a comparison of programme risk per Member State and the level of financial corrections as well as an analysis of the Commission’s validated error rates and preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period; and - interviews with members of the European Parliament’s Budgetary Control and Regional Development committees and with representatives of Member States of the Council of the European Union’s Structural Actions Working Party. 
72 uuritud juhtumit moodustavad ligikaudu 29 % kogu perioodi finantskorrektsioonidest; − võrreldi kavade riski liikmesriikide kaupa ja finantskorrektsioonide taset ning analüüsiti komisjoni kinnitatud veamäärasid ning ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone perioodil 2007–2013; − küsitleti Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni liikmeid ning liikmesriikide esindajaid Euroopa Liidu Nõukogu struktuurimeetmete töörühmas.
The audit covers the period until 31 December 2015 unless indicated otherwise. 
Audit hõlmas perioodi kuni 31. detsembrini 2015, kui ei ole teisiti märgitud.
The audit field work was carried out from January 2016 to November 2016. 
Kohapealne kontroll toimus 2016. aasta jaanuarist novembrini.
Our examination of the preventive measures and financial corrections was based on errors accepted by Member States. 
Ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone uuris kontrollikoda vigade põhjal, millega liikmesriigid nõustunud olid.
Unless indicated otherwise, the figures presented in this report refer to ex‐post financial corrections imposed by the Commission and accepted by Member States. 
Kui ei ole teisiti märgitud, kehtivad käesolevas aruandes esitatud arvud komisjoni kehtestatud järelfinantskorrektsioonide kohta, mille liikmesriigid on heaks kiitnud.
OBSERVATIONS Financial corrections already resulted in net corrections for a number of ERDF and ESF programmes as well as CF projects during the 2000‐2006 period Financial corrections for the 2000‐2006 period amounted to 8 616 million euro or 3.8 % of the total budget for ERDF, CF and ESF 40. 
TÄHELEPANEKUD Juba perioodil 2000–2006 tehti finantskorrektsioonide tõttu paljudes ERFi ja ESFi kavades ning ÜFi projektides netokorrektsioone Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid moodustasid 8,616 miljardit eurot ehk 3,8 % ERFi, ÜFi ja ESFi kogueelarvest 40.
In our assessment of the Commission’s effectiveness in protecting the EU budget from irregular spending we first looked at the 2000‐2006 programme period. 
Hinnates komisjoni tegevuse tõhusust ELi eelarve kaitsmisel õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest, vaatles kontrollikoda kõigepealt programmitöö perioodi 2000–2006.
For this period we were able to assess the total impact of the financial corrections on Member States since nearly all OPs were closed by the end of 201528. 
Selle perioodi suhtes oli kontrollikojal võimalik hinnata finantskorrektsioonide kogumõju liikmesriikidele, sest peaaegu kõik rakenduskavad olid 2015. aasta lõpuks lõpetatud28.
This corresponded to 3.8 % of the total budget envelope (Table 1). 
See moodustab 3,8 % kogu rahastamispaketi eelarvest (tabel 1).
According to the Commission at the closure of the 2000‐2006 programme period all OPs had been closed with sufficient financial corrections having been imposed to ensure that no material irregular expenditure had been paid from the EU budget. 27 
Komisjoni hinnangul olid programmitöö perioodi 2000–2006 lõpetamisel kõik rakenduskavad lõpetatud nii, et nende suhtes oli rakendatud piisavalt finantskorrektsioone, tagamaks, et ELi eelarvest ei olnud hüvitatud olulisi õigusnormide vastaselt tehtud kulusid.
Table 1 – Main figures for the implementation of the Commission’s measures to protect the EU budget in Cohesion Allocated envelope (million euro) Confirmed/decided financial corrections (million euro) Confirmed/decided financial corrections /allocated envelope (%) Interrupted amount (million euro) Interrupted amount / allocated envelope (%) Total number of OPs Number of suspended OPs Number of suspended OPs / Total number of OPs (%) Total number of projects Number of suspended projects Suspended projects / Total number of projects (%) 129 607 30 215 68 521 269 879 76 617 0 % Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 
Peamised arvandmed komisjoni meetmete rakendamise kohta ELi eelarve kaitsmiseks ühtekuuluvusvaldkonnas Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete alusel. 28 2000–2006 2007–2013 ERF ÜF ESF KOKKU ERF/ÜF ESF KOKKU Eraldatud rahastamispakett (miljonites eurodes) 129 607 30 215 68 521 228 344 269 879 76 617 346 496 Kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid (miljonites eurodes) Kinnitatud/otsustatud finantskorrektsioonid / eraldatud rahastamispakett (protsentides) Katkestatud maksetaotluste summa (miljonites eurodes) Katkestatud maksetaotluste summa / eraldatud rahastamispakett (protsentides) 5 794 832 1 990 8 616 3,8 % 618 56 9% 1 119 2 0% 2 317 1 009 3 326 1,0 % 28 446 8% 440 64 15 % 4,5 % 2,8 % 2,9 % 0,9 % 1,3 % 23 364 5 082 9% 7% Rakenduskavade koguarv 379 239 322 118 Peatatud rakenduskavade arv Peatatud rakenduskavade arv / rakenduskavade koguarv 45 11 32 32 12 % 5 % 10 % 27 % Projektide koguarv: 1 119 Peatatud projektide arv 2 Peatatud projektid / projektide koguarv (protsentides) 0%