natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There has been a move towards concentration of production units as the price of milk has risen. 
Suund on tootmisüksuste kontsentratsioonile koos piimahinna tõusuga.
As a result of the enlargement, milk products have been traded more widely without destabilising the European market and without leading to budgetary drift. 22.7.2008 
Laienemine on võimaldanud laiendada piimatoodetega kauplemist Euroopa turutasakaalu ohustamata ja eelarvelisi kõrvalekaldumisi põhjustamata. 22.7.2008
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/5 INTRODUCTION General observations 1. 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/5 SISSEJUHATUS Üldised tähelepanekud 1.
The milk quota scheme has applied in the European Union since the 1984-1985 milk year and will remain, if the regulations do not change, until the 2014-2015 marketing year (1). 
Piimakvootide korda kohaldatakse Euroopa Liidus alates piimakvoodiaastast 1984–1985 ja kui õigusakte ei muudeta, siis säilitatakse seda vähemalt kvoodiaastani 2014–2015 (1).
The essential aim of the scheme is to ‘reduce the imbalance between supply and demand on the milk and milk products market and the resulting structural surpluses, thereby achieving better market equilibrium’ (2). 
Oluline eesmärk on „vähendada piima-ja piimatooteturul pakkumise ja nõudmise tasakaalustamatust ja sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi parema turutasakaalu” (2).
On 1 May 2004, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined the European Union. 
1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia.
Earlier, the Copenhagen European Council, in December 2002, had set the national reference quantities applicable to dairy production in the ten candidate countries. 
Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumisel 2002. aasta detsembris oli eelnevalt määratud kümne kandidaatriigi piimatoodangule kohaldatavad riiklikud baaskogused.
The milk quota scheme thus came into full effect in all the new Member States on the date of enlargement, except for Poland and Slovenia which, at their own request, were granted extra time to implement the scheme completely (3). 
Piimakvootide kord jõustus seega tõhusalt uutes liikmesriikides alates laienemise kuupäevast, välja arvatud Poolas ja Sloveenias, kus nende taotlusel anti korra lõplikuks rakendamiseks lisaaeg (3).
The accession arrangements for each new Member State, with the exception of Cyprus and Malta, included the creation of a special restructuring reserve for the dairy sector (4). 
Iga liikmesriigi puhul, välja arvatud Küpros ja Malta, sisaldasid ühinemise tingimused piimasektori restruktureerimise erireservi loomist (4).
This reserve was available for release from 1 April 2006 to support the restructuring of the national dairy sector and, in particular ‘the shift from production for on-farm consumption to production for the market’ (5). 
Nimetatud reservi võis vabastada riikliku piimasektori restruktureerimise toetamiseks alates 1. aprillist 2006, ja eelkõige „üleminekuks ettevõtete omatarbimisele suunatud tootmiselt turule suunatud tootmisele” (5).
After the enlargement of 1 May 2004, the national reference quantities for the 25 Member States totalled 137,3 million tonnes. 
Pärast 1. mai 2004. aasta laienemist moodustasid 25 liikmesriigi riiklikud baaskogused kokku 137,3 miljonit tonni.
Together, the ten new Member States had 18,3 million tonnes available to them, i.e. 13,3 % of the EU total (Table 1). 
Kümne uue liikmesriigi käsutuses oli kokku 18,3 miljonit tonni ehk 13,3 % ühenduse kogumäärast (tabel 1).
Member States Czech Republic Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sources: Deliveries 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Direct sales 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Total 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (tonnes) Special reserve 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Table 1 Initial milk quotas for the new Member States (1 May 2004) EU-10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EU-15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EU-25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EU-10: Annex I to Regulation (EC) No 1788/2003. 
Liikmesriigid Tšehhi Vabariik Eesti Küpros Läti Leedu Ungari Malta Poola Sloveenia Slovakkia Allikad: Tarned 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Otseturustus 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Kokku 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (tonnides) Erireserv 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Tabel 1 Uute liikmesriikide esialgsed piimakvoodid (1. mai 2004) EL 10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EL 15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EL 25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EL 10: Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa.
EU-15: Annex to Council Regulation (EC) No 3950/92, as amended by Commission Regulation (EC) No 739/2004. 
EL 15: Määruse (EMÜ) nr 3950/92, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 739/2004, lisa.
(1) The milk year, or quota year, is the 12-month period beginning on 1 April and ending on 31 March. 
(1) Piimakvoodiaasta või kvoodiaasta on 12-kuuline ajavahemik alates 1. aprillist kuni 31. märtsini.
(2) Council Regulation (EC) No 1788/2003 of 29 September 2003 establishing a levy in the milk and milk products sector, third recital (OJ L 270, 21.10.2003, p. 123). 
(2) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima-ja piimatootesektoris (ELT L 270, 21.10.2003, lk 123).
(3) For these two Member States, the national reference quantities were applicable from 1 May 2004, but the obligation to set individual reference quantities did not take effect until 1 April 2005. 
(3) Nende liikmesriikide suhtes kohaldati riiklikke baaskogused alates 1. maist 2004, kuid kohustus kehtestada individuaalsed baaskogused jõustus alles 1. aprillil 2005.
(4) Annex I(g) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(4) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa, punkt g.
(5) Article 1(4) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(5) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 lõige 4.
C 185/6 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Box 1 — The milk quota system Each Member State is allocated a ‘national reference quantity’, i.e. a national production quota, which is subdivided into a national ‘deliveries’ quota for milk delivered to purchasers (the majority of them dairies) and a national ‘direct sales’ quota for milk sold or delivered directly by producers to consumers and for other dairy products sold or delivered by producers. 
C 185/6 ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 1. selgitus — Piimakvootide süsteem Igale liikmesriigile määratakse riiklik baaskogus, st riiklik toot-miskvoot, mis jaguneb riiklikuks tarnekvoodiks kokkuostjatele (peamiselt piimatööstusettevõtted) tarnitud piima ja riiklikuks otseturustuskvoodiks tootjate poolt tarbijatele otse müüdud või tarnitud piima ning tootjate poolt müüdud või tarnitud piimatoodete kohta.
Producers receive individual reference quantities for their deliveries and/or direct sales within national limits. 
Tootjad saavad individuaalsed baaskogused tarnimiseks ja/või otseturustuseks riigisiseste ülemmäärade piires.
If a Member State exceeds one of its national quotas, the Member State becomes liable to the EU for an ‘additional’ levy set at a level deemed to be dissuasive (33,27 euro per 100 kilos of milk for the 2004-2005 period), and separately determined for deliveries and direct sales. 
Neist kummagi kvoodi ületamise korral peab liikmesriik maksma hoiataval tasemel kehtestatud „täiendavat” maksu (33,27 eurot 100 kilogrammi piima eest kvoodiaastal 2004–2005), mis määratakse eraldi kindlaks tarnetele ja ot-seturustusele.
Each year before 1 September, the Member States provide the Commission with the information needed to calculate the levy. 
Igal aastal enne 1. septembrit teatavad liikmesriigid komisjonile nimetatud maksu arvutamiseks vajalikud andmed.
The Member State liable for the levy is required to divide it up between the producers that have contributed to the overrun of the national reference quantity, after unused reference quantities have been reallocated. 
Pärast kasutamata baaskoguste ümbermääramist peab iga liikmesriik seejärel jaotama talle kehtestatud maksu kõigi riikliku baaskoguse ületamisele kaasa aidanud tootjate vahel.
The milk quota scheme imposes a general framework on Member States and guidelines to be respected when calculating the levy. 
Piimakvootide korraga kehtestatakse liikmesriikidele üldine raamistik ja juhised, mida tuleb jälgida maksu arvutamisel.
The Member States nevertheless have latitude, in particular when defining the arrangements for transferring quotas between producers, to administer their national reference quantities in accordance with their own economic and social objectives, e.g. regarding the type of holding they consider desirable or even the territorial distribution of holdings. 
Liikmesriikidel on siiski vabadus, eriti tootjate vahelise kvootide ülekandmise korra määratlemisel, hallata oma riiklikke baaskoguseid vastavalt oma majanduslikele ja sotsiaalsetele eesmärkidele. Näiteks seoses sellega, milliseid põllumajandusettevõtteid peetakse liikmesriikides otstarbekaks või kuidas jagunevad tootmisettevõtted territoriaalselt.
No compensation is possible between the quotas of Member States with surplus production and those with a shortfall. 
Kompensatsioon ei ole võimalik nende liikmesriikide kvootide vahel, kus esineb üle-ja alatoodang.
Audit objectives and approach 5. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 5.
The aim of the audit was to check the introduction and operation of the milk quota system in the new Member States at the end of the first marketing year in which it applied (1 May 2004 to 31 March 2005) (6). 
Auditi eesmärk oli kontrollida piimakvootide süsteemi rakendamist ja toimimist uutes liikmesriikides esimese kohaldamisaasta (1. mai 2004 – 31. märts 2005) lõpus (6).
The principal audit questions were as follows: — Did the Commission negotiate the allocation of national reference quantities to the new Member States correctly? 
Auditi peamised küsimused olid järgmised: — Kas komisjon pidas riiklike baaskoguste määramist käsitlevaid läbirääkimisi uutes liikmesriikides nõuetekohaselt?
How did it support and supervise the extension of the scheme to these new Member States? — Have the Member States created adequate structures to administer the milk quotas? 
Kuidas komisjon toetas ja teostas järelevalvet korra laienemise üle uutesse liikmesriikidesse? — Kas liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid?
Do their systems for managing and checking the activities of producers and purchasers comply with EU legislation? 
Kas tootjate ja kokkuostjate tegevuse haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega?
Does the milk quota scheme cover all the milk marketed in the new Member States? What influence has the introduction of quotas had on national dairy sectors? 
Kas piimakvootide kord uutes liikmesriikides hõlmab kogu (6) 1. aprill 2005 – 31. märts 2006 Poolas ja Sloveenias. turustatud piima tootmist?
How has the introduction of quotas influenced national dairy sectors? 
Kuidas on kvootide kasutuselevõtmine mõjutanud riiklikke piimasektoreid?
In response to these questions, the Court’s observations dealt with each stage in the implementation of the scheme, i.e.: — the specific production structures in the new Member States which directly influenced the implementation of the milk quota system (paragraphs 8-14); — the setting of national quotas (paragraphs 15-26); — the allocation of individual quotas (paragraphs 27-34); — the implementation and administration of the scheme (paragraphs 35-52); — the organisation and implementation of controls (paragraphs 53-61); — an assessment of the initial quota years (paragraphs 62-71). 
6. rollikoja tähelepanekud korra rakendamise iga etappi. Need on järgmised: Nimetatud küsimustele vastuse leidmiseks käsitlesid kont-— uute liikmesriikide eripärased tootmisstruktuurid, mis mõjutasid otseselt piimakvootide süsteemi rakendamist (punktid 8–14); — riiklike kvootide määramine (punktid 15–26); — individuaalsete kvootide määramine (punktid 27–34); — korra kehtestamine ja haldamine (punktid 35–52); — kontrollide korraldamine ja teostamine (punktid 53–61); — esimeste kvoodiaastate ülevaade (punktid 62–71).
The Court visited eight Member States in 2005 (the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Slovakia) and Poland and Slovenia in 2006. 
Kontrollikoda tegi auditikäigud kaheksasse liikmesriiki (Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Slovakkia) 2005. aastal ja kahte liikmesriiki (Poola, Sloveenia) 2006. aastal.
The Member States audited on the spot were thus central and eastern European countries (CEECs) which had made the post-Communism transition to a market economy and which together held approximately 99 % of the total reference quantities allocated to the 10 new Member States. 
Kohapeal auditeeritud liikmesriigid olid seega Kesk-ja Ida-Euroopa riigid, kes olid kommunismijärgselt korralt üle läinud turumajandusele ja omasid kokku ligikaudu 99 % kümnele uuele liikmesriigile määratud baaskogustest.
SPECIFIC PRODUCTION STRUCTURES A plethora of micro-holdings after transition 8. 
ERIPÄRASED TOOTMISSTRUKTUURID Mikroettevõtete paljusus pärast üleminekuperioodi 8.
The agricultural economies of the central and eastern European candidate countries underwent profound restructuring in the 1990s following the collapse of the Communist regimes. 
1990ndatel aastatel pärast kommunistliku süsteemi kokkuvarisemist toimus Kesk-ja Ida-Euroopa kandidaatriikides põhjalik restruktureerimine.
At the time of enlargement, and in spite of restructuring, marked differences in productivity still remained between the candidate countries and the EU-15. 
Nimetatud restruktureerimisest hoolimata säilisid laienemise ajal märkimisväärsed tootlikkuse erinevused kandidaatriikide ja EL 15 vahel.
The handicap that the agricultural sector had to overcome, which varied in scale from one country to another, was mainly a result of under-investment, the low productivity of production inputs and delayed development in the agri-food sector (7). 
Põllumajandussektoris tuli ületada ebasoodne olukord, mille ulatus oli riigiti erinev ja mis tulenes peamiselt investeeringute vähesusest, sisendressursside madalast tootlikkusest ja põllumajandusliku toidusektori mahajäänud arengust (7).
A corollary of the relative inefficiency of the agricultural sector, combined with high levels of structural unemployment, was the preservation or creation of a very large number of small-scale individual subsistence or semi-subsistence holdings. 
Põllumajandussektori suhteline nõrkus ja struktuurse tööpuuduse kõrge tase on otseselt mõjutanud suure arvu elatustalupidamise või osalise elatustalupidamise vormis tegutsevate individuaalsete väikeettevõtete säilimist või loomist.
(7) See, in particular, the study carried out at the request of the European Commission by A. Pouliquen ‘Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO’, INRA, October 2001. 
(7) Vaata eelkõige Euroopa Komisjoni taotlusel teostatud A. Pouliqueni uurimust „Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”, INRA, oktoober 2001.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/7 Enlargement tripled the number of EU milk producers but brought an increase in production of less than 20 % 10. 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/7 Laienemisega seoses on ELi piimatootjate arv kolmekordistunud, kuid toodang on suurenenud vähem kui 20 % 10.
Due to the small number of farms in the ten new Member States, the enlargement meant that slightly more than a million milk producers were added to the 500 000 producers already operating in EU-15. 
Väikestruktuuride arvu tõttu tähendas laienemine kümnes uues liikmeriigis, et EL 15 juba tegutsevale 500 000 tootjale lisandus veidi üle miljoni piimatootja.
However, the million new EU producers produced only 21,7 million tonnes of milk in 2004, whereas the EU-15 producers produced 121,3 million tonnes (Table 2). 
Üks miljon uut ühenduse piimatootjat tootsid 2004. aastal siiski ainult 21,7 miljonit tonni piima, samal ajal kui EL 15 riigid tootsid 121,3 miljonit tonni (tabel 2).
On initial examination, these figures provide an adequate illustration of the difference in average productivity at the time of accession between ‘old’ and ‘new’ milk producers. 
Esialgses uurimises osutatud andmed näitestavad piisavalt vanade ja uute piimatootjate vahelist keskmise tootlikkuse erinevust ühinemise ajal.
It should also be noted that four Member States accounted in 2004 for 84 % of dairy production in the ten new Member States: Poland (54 %), the Czech Republic (12 %), Lithuania (9 %) and Hungary (9 %). 
Samuti tuleks märkida, et neli uut liikmesriiki moodustasid kümne uue liikmesriigi piimatoodangust 84 %: Poola (54 %), Tšehhi Vabariik (12 %), Leedu (9 %) ja Ungari (9 %).
Box 2 — Semi-subsistence agricultural holdings No standard definition exists. 
2. selgitus – Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõtted Puudub standardne määratlemine.
Semi-subsistence agricultural holdings is the term generally applied to holdings which produce primarily for their own consumption but also market a proportion of their output. 
Üldise määratluse järgi on osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõtted need, mis toodavad peamiselt omatarbeks, kuid osaliselt ka turustavad.
This is the definition used in the EU legislation that provides for transitional support measures for rural development in the new Member States (8). 
Ühenduse õigusaktides kasutatav määratlus, millega nähakse ette üleminekutoetuse menetlused uute liikmesriikide maaelu arendamises (8).
On a semi-subsistence holding, the farmer derives income from his agricultural production, although most of his income is actually made up of social benefits such as retirement pensions, or salaries and income from non-agricultural economic activities. 
Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõttes saab ettevõtja tulu oma põllumajandustoodangust, kuid suur osa tulust koosneb sageli sotsiaalkindlustustoetustest, nagu pensionid või palgad ja mittepõllumajanduslikust tegevusest saadud tulust.
Income in kind takes the form of on-farm consumption of food, and the self-supply of current and fixed inputs (9). 
Loonustulu esineb toidu omatarbimise ning jooksvate ja fikseeritud sisendite hankimise vormis (9).
The restructuring of dairy production, as the European Union understands it, entails the development of commercially viable units. 
Piimatootmise restruktureerimine Euroopa Liidu kontekstis eeldab kaubanduslikult elujõuliste üksuste arendamist.
Studies show, however, that traditional agricultural holdings based on semi-subsistence contribute significantly in some central and eastern European Member States to cushioning the effects of structural unemployment and they may thus continue to exist in the long term. 
Uuringud näitavad siiski, et traditsioonilised ettevõtted, mis keskenduvad osalisele elatustalupidamisele, aitavad mõnes Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriigis oluliselt kaasa struktuurilise tööpuuduse leevendamisele ja seega võivad need säilitada oma jätkusuutlikkuse.
Table 2 Milk production in the CEECs (1991-2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (1 000 tonnes) EU-10 EU-15 EU-25 29 014 122 797 151 811 21 807 121 197 143 005 22 032 121 398 143 430 21 921 21 869 21 745 21 950 122 188 122 625 121 307 121 515 144 108 144 494 143 052 143 464 1991 4248 1 093 2000 2 708 630 2001 2 702 687 1 771 823 848 2 916 1 725 1 730 1 771 1 796 1 850 1 900 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 14 022 643 11 900 649 12 030 653 11 776 728 11 892 755 11 810 815 11 905 810 1 573 1 099 1 114 1 163 1 109 1 047 1 068 2002 2 801 612 2003 2 717 647 2004 2 673 640 2005 2 770 670 Source: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. 
Tabel 2 Piimatoodang Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriikides (1991–2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (1 000 tonni) EL-10 EL-15 EL-25 29 014 122 797 151 811 21 807 22 032 21 921 21 869 21 745 21 950 121 197 121 398 122 188 122 625 121 307 121 515 143 005 143 430 144 108 144 494 143 052 143 464 1991 4 248 2000 2 708 2001 2 702 2002 2 801 2003 2 717 2004 2 673 2005 2 770 Allikas: ZMP-Marktbilanz Milch 2006, ZMP alusel. 1 093 630 687 1 771 823 1 725 848 1 730 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 14 022 643 11 900 649 12 030 653 11 776 728 11 892 755 11 810 815 11 905 810 1 573 1 099 1 114 1 163 1 109 1 047 1 068 612 647 640 670 814 1 771 786 1 796 786 1 850 800 1 900 2 916 (8) Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
As part of its rural development plan, each new Member State has to provide its own definition of a semi-subsistence agricultural holding, based on various criteria: the minimum and/or maximum size of the holding, the proportion of production marketed and/or the level of income of eligible holdings. 
Maaelu arengu plaani kohaselt peab iga liikmesriik andma osalise elatustalupidamise määratluse, mis põhineb mitmetel kriteeriumidel: ettevõtte miinimum/maksimumsuurus, turustatava toodangu osa ja/või abikõlblike ettevõtete tulu tase.
(9) See A. Pouliquen, op. cit., p. 41-45. 
(9) Vaata osutatud A. Pouliqueni uurimust, lk 41–45.
C 185/8 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Production units have increased in size but remained diverse in structure 12. 
C 185/8 ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 Tootmisüksuste suurus on suurenenud, kuid nende struktuur on jäänud erisuguseks 12.
Apart from the individual characteristics of each new Member State, the fundamental trends in the dairy sector between 2000 and 2005 were as follows: a drop in the number of dairy cows offset by an increase in milk yields, and an increase in the average size of holdings, linked to steadily falling numbers (Illustration 1). 
Arvestamata iga uue liikmesriigi eripära, olid põhilised piimasektori arengusuunad ajavahemikul 2000–2005 järgmised: piimalehmade arvu vähenemine, mida korvas piimatoodangu kasv ja põllumajandusettevõtete keskmise suuruse suurenemine, mis seostus nende arvu pideva vähenemisega (joonis 1).
The countries of central and eastern Europe can be placed in two quite distinct categories: of agricultural holdings is comparable to the stock in some EU-15 regions; in the Czech Republic, it is even much higher than the EU-15 average. 
Nimetatud liikmesriikides saab põllumajandusettevõtete keskmist piimakarja võrrelda piimakarjaga mõnes EL 15 piirkonnas; Tšehhi Vabariigis on see isegi EL 15 keskmisest palju suurem.
The proportion of production delivered to dairies is regarded as an overall indicator of the level of industrialisation in the dairy sector since milk deliveries are subject to strict health standards (10). 
Piimatööstusettevõtetele tarnitud piima osa käsitletakse piimasektori industrialiseerimise taseme üldise näitajana, kuna tarnitud piima puhul peab järgima rangeid tervishoiu eeskirju (10).
The countries where large and medium-sized structures occupy an important position are those with a delivery rate very close (in the case of the Czech Republic, Hungary and Slovakia) or fairly close (Estonia) to the EU-15 average. 
Riigid, kus suured ja keskmise suurusega struktuurid moodustavad olulise osa, on need, mille tarnemäär on väga sarnane (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) või üsna sarnane (Eesti) EL 15 keskmisele.
These Member States also have the largest average delivery quotas and the highest productivity; in Poland, by contrast, where there was little collectivisation of agriculture, and in Latvia and Lithuania, where the big State farms were dismantled, the average stock is no more than four cows. 
Nimetatud liikmesriikides on ka suurimad keskmised tarnekvoodid ja suurim tootlikkus; — Seevastu Poolas, kus põllumajanduse kollektiviseerimine ei olnud ulatuslik, ning Lätis ja Leedus, kus likvideeriti suured riiklikud põllumajandusfarmid, ei ole keskmine piimakari suurem kui neli lehma.