natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples include: (i) one-off discovery activities such as a single evaluation; (ii) preparation and publication of plans or strategies; and (iii) continuation of given activity. (ii) Medium structural content: this category covers conditions that can potentially have an immediate significant effect on the behaviour of some group of economic agents (e.g. public officials, enterprises, consumers, employees, and holders of licences). 
Näiteks: i) ühekordsed uurimismeetmed nagu üksikhindamine, ii) kavade või strateegiate koostamine ja avaldamine ning iii) asjaomase tegevuse jätkamine; ii) keskmine struktuuriline mõju: siia kategooriasse kuuluvad tingimused, mis võivad potentsiaalselt omada kohest olulist mõju mõne ettevõtjate rühma käitumisele (nt avalikud teenistujad, ettevõtted, tarbi-jad, töötajad ja litsentsisaajad).
This category includes four types of conditions. 
See kategooria sisaldab nelja liiki tingimusi.
Firstly: conditions requiring that the executive branch of the government take actions that are likely to have an immediate effect. 
Esimene liik: tingimused, mille puhul valitsuse täidesaatev haru peab võtma meetmeid, mis tõenäoliselt avaldavad kohest mõju.
Such conditions can even have extremely significant macroeconomic effects (for instance, if the government decides to reduce the minimum wage), but such conditions are easily reversible. 
Sellistel tingimustel võib olla isegi äärmiselt oluline makromajanduslik mõju (nt kui valitsus otsustab vähendada miinimum-palka), kuid neid tingimusi on lihtne tagasi pöörata.
Secondly: conditions that require the government to repeatedly carry out some activity (e.g. regular budgetary monitoring). 
Teine liik: tingimused, mille puhul valitsus peab mingit tegevust korduvalt läbi viima (nt regulaarne eelarvejärelevalve).
Thirdly: conditions requiring implementation of various administrative measures such as reorganisation within the central government, or measures leading to the implementation of existing legislation. 
Kolmas liik: tingimused, mille puhul tuleb ellu viia erinevaid haldusmeetmeid, nagu näiteks keskvalitsuse ümberkorraldamine, või meetmeid, mille tulemusel rakendatakse kehtivaid õigusakte.
Fourthly: all one-off actions. (iii) High structural content: this category covers conditions that would bring long-lasting changes in the economy by themselves. 
Neljas liik: kõik ühekordsed meetmed; iii) suur struktuuriline mõju: siia kategooriasse kuuluvad tingimused, mis toovad endaga kaasa pikaajalisi majandusalaseid muutusi.
Such conditions can have very broad and significant effects, but the effects can also be concentrated on a few economic actors. 
Sellistel tingimustel võib olla väga laialdane ja oluline mõju, kuid see mõju võib olla suunatud ka vaid vähestele majandustegevuses osalejatele.
Typical conditions in this category require legislative changes by the national Parliament. 
Selle kategooria tüüpilised tingimused eeldavad riigi parlamendi poolt seadusandlike muudatuste tegemist.
This category also includes significant changes in the institutional landscape, such as establishment of fiscal council or reorganisation of local government, and privatisation1. 
Kategooriasse kuuluvad ka institutsioonilisel maastikul toimuvad olulised muudatused, nagu näiteks eelarvenõukogu asutamine, kohaliku omavalitsuse ümberkorraldamine ja erastamine1.
Compliance was assessed against the original deadline and against the implementation status at the time of the audit. 
Tingimuste täitmise hindamisel võrreldi algset tähtaega elluviimise hetkeseisuga auditi ajal.
The assessment was usually based on the available monitoring reports. 
Hinnang põhines tavaliselt kättesaadavatel järelevalvearuannetel.
The following types of conditions were not considered in the analysis of compliance: (i) vague conditions — i.e. conditions that did not allow for proper classification by the structural content; (ii) permanent conditions — i.e. conditions that require that certain activities be performed at each quarter; and (iii) conditions with no clear deadlines. 
Tingimuste täitmise analüüsimisel ei kasutatud järgmist liiki tingimusi: i) ebamäärased tingimused – ehk tingimused, mis ei võimaldanud struktuurilist mõju nõuetekohaselt klassifitseerida; ii) püsitingimused – ehk tingimused, mille puhul tuleb teatud tegevusi igas kvartalis teha; iii) selge tähtajata tingimused.
Annexes 85 7. 
Lisad 85 7.
To account for situations of unobtainable compliance status, all statistical tests were always performed at least twice: (i) on the basis of data records without those where compliance status could not be obtained; and (ii) on the basis of all data records with missing values treated as non-compliance. 
Et olla valmis olukordadeks, kus tingimuste täitmise hetkeseisust ei ole võimalik teavet saada, tehti kõik statistilised testid alati vähemalt kaks korda: i) muude andmebaaside põhjal kui need, millest ei olnud võimalik tingimuste täitmise hetkeseisu kohta teavet saada; ja ii) kõikide andmebaaside põhjal, kusjuures andmete puudumisel loeti tingimused mittetäidetuks.
Cost of the debt 8. 
Laenukulukus 8.
The average of bid and ask swap rates (i.e. mid-swap level) was used as the benchmark for the issue yield achieved by the EU and peer issuers2. 
Ostu-ja müügihindade vahetustehingute intressimäärasid (ehk mid-swap’i määra) kasutati ELi ja teiste samalaadsete emitentide saavutatava emissioonide määra võrdlusnäitajana2.
The data was obtained from Bloomberg or, if not available, calculated as the difference between the issue yield and the mid-swap level on the announcement date. 
Andmed saadi Bloombergilt, kui neid aga ei olnud võimalik saada, siis kasutati nende arvutamiseks emissioonide määra ja mid-swap’i määra erinevust väljakuulutamise päeval.
2 The EIB, the EFSF, Kreditanstalt für Wiederaufbau. 
2 Euroopa Investeerimispank, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, Kreditanstalt für Wiederaufbau.
Reply of the 86 Commission Executive summary I The Commission welcomes this ECA performance audit of the programmes supported by balance-of-payments (BoP) and European Financial Stability Mechanism (EFSM) financial assistance. 
Komisjoni 86 vastus Kokkuvõte I Komisjon tervitab Euroopa Kontrollikoja tulemusauditit programmide kohta, mida toetab maksebilansi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) finantsabi.
The impact and evolution of the crisis was unprecedented, both in Europe and globally. 
Kriisi mõju ja areng olid pretsedenditud nii Euroopas kui ka maailmas.
Predicting the full consequences of the rapid unwinding of imbalances in advance was very difficult. 
Tasakaalustamatuste kiire vähenemise täielike tagajärgede ennustamine oli väga raske.
The Commission, and the EU, had to act quickly in the face of very high uncertainty and systemic sovereign and liquidity risks that challenged the stability of the whole financial system and the solvency of sovereigns. 
Komisjon ja EL pidid tegutsema kiiresti, seistes silmitsi väga suure ebakindluse ning riikide süsteemse maksejõuetus-riski ja likviidsusriskiga, mis ohustasid terve finantssüsteemi stabiilsust ning riikide maksejõulisust.
At the onset of the crisis, a multilateral surveillance framework was already in place, but it did not prove fully adequate. 
Kriisi puhkedes oli mitmepoolne järelevalveraamistik juba kehtestatud, kuid ei osutunud täielikult piisavaks.
Although the Commission had limited experience of the type and scale of intervention needed, it quickly developed a toolkit for crisis resolution. 
Ehkki komisjoni kogemused olid vajaliku sekkumise tüübi ja ulatuse suhtes piiratud, töötati kriisi lahendamiseks kiiresti välja vahendite pakett.
The BoP financial assistance programmes for EU Member States were put in place urgently and under difficult conditions. 
ELi liikmesriikidele mõeldud maksebilansi finantsabi programmid käivitati kiiresti ja rasketes oludes.
It reflects not just their different circumstances but also different political preferences, and is the most important factor in ensuring that they retain ownership over the reform programme. 
Selles kajastub mitte ainult nende erinev olukord, vaid ka erinevad poliitilised eelistused, ning see osalus on olulisim tegur, mis tagab reformiprogrammi jätkuva omaksvõtu nende hulgas.
In comparing the programmes, it is also important to take into account recipient countries’ different underlying circumstances and political, administrative and institutional constraints, and how they changed over time. 
Programmide võrdlemisel on oluline arvestada ka abisaajate riikide erinevaid alustingimusi, poliitilisi, halduslikke ja institutsioonilisi piiranguid ning seda, kuidas need on aja jooksul muutunud.
Countries may have structural weaknesses that appear similar on the surface but that nevertheless are best addressed through different sets of policies. 
Riikidel võib olla struktuurseid puudusi, mis on pealtnäha sarnased, kuid mida on siiski kõige parem lahendada erinevate poliitikameetmete kogumite kaudu.
The flexibility to tailor and adjust the programmes to the needs and constraints of individual countries is critical to their success. 
Paindlikkus programmide kohandamiseks konkreetsete riikide vajadustele ning piirangutele on nende edu seisukohast ülioluline.
The quality of a programme cannot be evaluated on the basis of benchmarking the number of structural conditions. 
Programmi kvaliteeti ei ole võimalik hinnata selle põhjal, et kehtestatakse sihttase struktuursete tingimuste arvule.
The Commission has already made substantial progress during the programmes under consideration in this audit and since they ended. 
Komisjon on teinud juba olulisi edusamme auditis vaadeldavate programmide raames ja programmide lõppemisest saadik.
This includes the mobilisation of additional expertise and financial resources, as well as the strengthening of EU economic governance and financial assistance mechanisms. 
See hõlmab asjatundlikkuse ja rahaliste ressursside täiendavat rakendamist ning ELi majandusjuhtimise ja finantsabi mehhanismide tugevdamist.
The Commission intends to build on these changes and effect further improvements, as set out in its response to the audit recommendations. 
Komisjon kavatseb nimetatud muutustele tuginedes teha täiendavaid parendusi, mida kirjeldatakse vastuses auditi soovitustele.
III A well-established fiscal surveillance framework was already in place in the pre-crisis period. 
III Välja kujunenud eelarvejärelevalve raamistik oli rakendatud juba enne kriisi.
The magnitude and nature of the 2007-2008 global financial crisis was unprecedented. 
Aastate 2007-2008 ülemaailmse finantskriisi ulatus ja laad olid pretse-denditud.
The reaction of financial markets — which was critical in the acceleration of the crisis — was, however, a new and particularly difficult effect to predict. 
Finantsturgude reaktsioon, mis oli kriisi leviku kiirenemisel ülioluline, kujutas endast aga uut ja eriti raskesti ennustatavat mõju.
At the point when countries applied for assistance, behind-the-scenes monitoring of a deteriorating situation had been under way and the Commission was in close contact with the national authorities. 
Hetkel, kui riigid taotlesid abi, jälgiti kulisside taga juba halvenevat olukorda ja komisjon oli tihedas kontaktis riikide ametiasutustega.
Reply of the Commission 87 It is for the recipient Member State, not the Commission, to make a request for a financial assistance programme. 
Finantsabiprog-rammi palve peab esitama abisaaja liikmesriik, mitte komisjon.
Also, the normal surveillance framework entails a more limited role for the Commission in terms of monitoring national economic and fiscal policy decisions and providing policy recommendations than under programme conditions. 
Samuti tähendab tavapärane järelevalveraamistik, et komisjoni roll riikide majandus-ja eelarvepoliitika otsuste järelevalvel ning poliitika-soovituste esitamisel on piiratum kui programmi tingimustes.
It must be recognised that forecasting is not an exact science. 
Komisjoni vastus 87 Tuleb tunnistada, et prognoosimine ei ole täppis-teadus.
The pre-crisis EU economic governance framework focussed primarily on fiscal policy, leaving the monitoring of financial risk, in particular, to central banks and national supervisory authorities. 
Enne kriisi oli ELi majandusjuhtimise raamistik suunatud peamiselt eelarvepoliitikale ning eeskätt finantsriskide jälgimine jäeti keskpankadele ja riikide järelevalveasutustele.
As a result of the absence of an integrated European supervisory and regulatory architecture for financial institutions, key risks were not flagged in a systematic way. 
Euroopa finantseerimisasutuste integreeritud järelevalve-ja regulee-rimisstruktuuri puudumise tõttu ei võetud riske süstemaatiliselt kõrgendatud jälgimise alla.
Notable progress in addressing these institutional and governance shortcomings has been made since the crisis. 
Kriisi järel on nende institutsiooniliste ja valitsemisega seotud puuduste kõrvaldamisel saavutatud märkimisväärseid edusamme.
The supervisory framework has been overhauled and closer contact has been established between the Commission and the newly established ESRB and the European supervisory authorities. 
Järelevalveraamistikku on oluliselt ümber tehtud ning komisjoni ja äsja loodud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ning Euroopa järelevalveasutuse (ESA) vahel on loodud tihedamad sidemed.
Nevertheless, the fact that, as a consequence of the unprecedented nature and magnitude of the financial crisis, governments took measures in support of the financial sector which had a sometimes substantial impact on public finances could not easily have been foreseen in advance. 
Sellele vaatamata ei olnud võimalik hõlpsalt ette näha asjaolu, et finantskriisi pretsedenditu laadi ja ulatuse tagajärjel rakendasid valitsused finantssektori toetamiseks meetmeid, millel oli mõnikord oluline mõju riikide rahandusele.
V The macroeconomic surveillance framework is a complementary process which does not form part of the Stability and Growth Pact (SGP). 
V Makromajanduslik järelevalveraamistik on täiendav protsess, mis ei ole osa stabiilsuse ja kasvu paktist (SGP).
At the onset of the crisis the SGP was 10 years old, and had just been revised in 2005 in order to give a more prominent role to the underlying fiscal stance. 
Kriisi puhkedes oli stabiilsuse ja kasvu pakt kümme aastat vana ja seda oldi hiljuti, 2005. aastal parandatud aluseks oleva eelarvepoliitilise hoiaku tähtsustamiseks.
The Commission is committed to learning from the shortcomings that became apparent, and revised it further in 2011, 2013 and 2014. 
Komisjon on võtnud ülesandeks õppida ilmnenud puudustest ning parandas seda täiendavalt 2011., 2013. ja 2014. aastal.
Making the link between the SGP and the Commission’s preparedness to administer programmes does not take into account the point that both the reforms to the SGP and introduction of macroeconomic surveillance served to address the shortcomings in surveillance mechanisms. 
Stabiilsuse ja kasvu pakti seostamisel komisjoni valmidusega hallata programme ei arvestata asjaolu, et nii stabiilsuse ja kasvu pakti reformide kui ka makromajandusliku järelevalve kehtestamisega taotleti järelevalvemehhanismide puuduste kõrvaldamist.
This allows imbalances to be identified in time to take the policy decisions needed to make countries better prepared to face a crisis. 
See võimaldab avastada tasakaalustamatuse õigeaegselt, et teha poliitikaotsuseid, mida on vaja selleks, et riigid oleksid paremini valmis kriisidega toime tulema.
The management of financial assistance is a separate point from the identification of risks. 
Finantsabi haldamine on riskide tuvastamisest eraldi punkt.
Reply of the Commission 88 VIII The report rightly points to the use of several spreadsheets and initial problems with documentation. 
Komisjoni vastus 88 VIII Aruandes juhitakse õigustatult tähelepanu mitme arvutustabeli kasutamisele ja alguses dokumentatsiooniga esinenud probleemidele.
The Commission’s forecasting tools are not more complex than required. 
Komisjoni prog-noosivahendid ei ole vajalikust keerulisemad.
Forecasting an economy is not an exercise that can be undertaken using a simple application. 
Majanduse prognoosimine ei ole tegevus, mida on võimalik sooritada lihtsa rakenduse abil.
The Commission’s forecasts have to cover a large set of variables. 
Komisjoni prognoosid peavad hõlmama suurt muutujate kogumit.
This necessarily leads to a large and rather complex set of data that country desk officers have to handle when preparing a forecast. 
Sellega kaasneb paratamatult suur ja üsna keerukas andmete kogum, mida riikidega tegelevad ametnikud peavad prognoosi koostamisel käsitlema.
The Commission’s forecasting method is in line with the practice of other organisations engaging in economic forecasts. 
Komisjoni prognoosimeetod on kooskõlas teiste majandusprognoose koostavate organisatsioonide tavadega.
The assumptions are then updated ahead of each subsequent forecast storage, and they are published in each forecast. 
Seejärel ajakohastatakse eeldusi enne iga järgmise prognoosi salvestamist ja need avaldatakse igas prognoosis.
Several meetings during the preparation of the Commission’s regular forecasts bring together country desk officers, experts from horizontal units and top management. 
Komisjoni korrapäraste prognooside koostamise ajal toimub mitu koosolekut, kus tulevad kokku riikidega tegelevad ametnikud, horisontaalüksused ja tippjuhtkond.
The discussion of the assumptions underlying the forecasts is a key part of these meetings. 
Prognooside aluseks olevate eelduste arutamine on oluline osa nendest koosolekutest.
Moreover, horizontal units systematically check the mathematical and economic consistency of the forecasts prepared by the country desks. 
Lisaks kontrollivad horisontaalüksused süstemaatiliselt riikidega tegelevates osakondades koostatud prognooside matemaatilist ja majanduslikku järjepidevust.
In particular, the Commission has carefully explained its assessment of fiscal multipliers underlying the forecast (see for instance Box I.5 on page 41 of the 2012 autumn forecast). 
Eelkõige on komisjon hoolikalt selgitanud oma hinnangut prognoosi aluseks olevatele eelarvekordisti-tele (vt nt 2012. aasta sügisprognoos, lk 41, selgitus I.5).
In 2013 DG Economic and Financial Affairs carried out an exercise to assess the implicit fiscal multiplier. The multipliers lie well within the range found in the empirical and theoretical literature. IX The Commission would like to underline the importance of properly distinguishing between providing the information needed to make a well-informed decision at the time and whether complete records could be retrieved at a later date. 
2013. aastal korraldas majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat kaudse eelarvekordisti hindamise. Kordistid on täielikult empiirilises ja teoreetilises kirjanduses esitatud vahemiku piires. IX Komisjon soovib rõhutada, et oluline on teha selget vahet sellise teabe esitamisel, mida on antud hetkel vaja teadliku otsuse tegemiseks, ja sellel, kas hiljem on võimalik saada terviklikku dokumentatsiooni.
In the early phase of the programmes the Commission was operating under severe time pressure and needed to put in place sound and effective crisis management procedures. 
Programmide algfaasis tegutses komisjon tähtaegade tugeva surve all ning tal oli vaja kehtestada kindlad ja mõjusad kriisiohjemenetlused.
The Commission provided the Court with a substantial amount of information, including spreadsheets, on the data and assumptions behind the initial calculations of the finance gap. 
Komisjon esitas kontrollikojale olulisel hulgal teavet, sh arvutustabeleid, rahastamise puudujäägi esialgsete arvutuste aluseks olnud andmete ja eelduste kohta.
Background documents were provided on all programme countries concerned. 
Taustdokumendid esitati kõikide asjaomaste programmidega hõlmatud riikide kohta.
X The Commission does not agree that the most recent programme documents lacked essential information. 
X Komisjon ei ole nõus, et viimastes programmdokumentides oli oluline teave puudu.
The programme documents for Portugal and Ireland were very thorough. 
Portugali ja Iirimaa taustdokumendid olid väga põhjalikud.
XI The Commission does not agree that there were conditions in the memoranda of understanding (MoUs) that were not focused on the general economic policy conditions set by the Council. 
XI Komisjon ei ole nõus sellega, et vastastikuse mõistmise memorandumites (VMMid) oli tingimusi, mis ei olnud suunatud nõukogu kehtestatud üldistele majanduspoliitilistele tingimustele.
The general economic policy conditions set by the Council are ‘general’ and not intended to provide an exhaustive list of conditionality. 
Nõukogu kehtestatud üldised majanduspoliitilised tingimused on „üldised” ega ole mõeldud ammendava tingimuste loendina.
Their attainment — particularly in relation to structural issues — often necessitates a broad range of measures in the MoU to strengthen the underlying position of an economy. 
Nende tingimuste täitmiseks, eriti struktuursete probleemide puhul, on VMMis sageli vaja väga erinevaid meetmeid majanduse aluseks oleva positsiooni tugevdamiseks.
Furthermore, MoUs are the result of negotiations with the political authorities of the Member State concerned, whose input is crucial to the success of the programme. 
Lisaks tulenevad VMMid läbirääkimistest asjaomase liikmesriigi poliitiliste ametivõimudega, kelle sisend on programmi edu seisukohast ülioluline.
Different approaches In the Commission’s view it was appropriate that each programme reflected country-specific economic conditions, institutional settings, circumstances and preferences. 
Komisjoni vastus 89 Erinevad lähenemisviisid Komisjoni arvates oli asjakohane, et igas programmis kajastusid riigi eripärast tulenevad majandustingimused, institutsiooniline raamistik, olud ja eelistused.
XII Though the Commission agrees that the risk of treating different countries inconsistently or requesting unnecessary reforms remains a challenge to the process of programme management, it is of the view that it was appropriate and necessary that the programmes were managed in a country-specific way. 
XII Kuigi komisjon on nõus, et erinevate riikide järjekindlusetu kohtlemise või mittevajalike reformide nõudmise risk on programmijuhtimisprotsessis endiselt probleem, on ta seisukohal, et programmide riigispetsiifiline juhtimine oli asjakohane ning vajalik.
This flexibility was desirable given the diverse set of economic, political and administrative conditions in the different countries, and the important role of the recipient country in programme design and evolution. 
Paindlikkus on soovitatav, arvestades eri riikides valitsevaid erinevaid majanduslikke, poliitilisi ja haldustingimusi ning abisaaja riigi olulist rolli programmi ülesehituses ja kujunemisel.
The input of the recipient countries in the programme design and evolution, which reflects not just their different circumstances but also their different political preferences, is the most important factor in ensuring that they retain ownership over the reform programme. 
Abisaajate riikide sisend programmi ülesehitusse ja kujunemisse, milles kajastub mitte ainult nende erinev olukord, vaid ka erinevad poliitilised eelistused, on olulisim tegur, mis tagab reformiprogrammi jätkuva omaksvõtu nende hulgas.
The Commission accepts that there is room for improvement in the consistency with which the conditions were categorised. 
Komisjon on nõus, et on arenguruumi järjepidevuse seisukohast, millega tingimusi kategooriatesse liigitati.
In the Commission’s view the concept of ‘structural content’ used by the Court is not a meaningful metric for analysing policy measures and drawing conclusions about their importance. 
Komisjoni arvates ei ole kontrollikoja kasutatud mõiste „struktuurne mõju” otstarbekas mõõdik poliitikameetmete analüüsimiseks ega nende olulisuse kohta järelduste tegemiseks.