natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first step is obtained by (a) calculating the difference between: (i) the percentage share of the United Kingdom in the sum of uncapped (3) VAT assessment bases; and (ii) the percentage share of the United Kingdom in total allocated expenditure; (b) multiplying the difference thus obtained under (a) by total allocated expenditure; (c) multiplying the result obtained under (b) by 0,66. 
Esimene etapp koosneb järgmisest: a) arvutatakse järgmiste summade vahe: i) Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata (3) käibemaksubaasi summast; ii) Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulutustest; b) niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukulutustega; c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga.
‘Uncapped VAT bases’ were the basis of the VAT-based own resources as it applied at the time when the United Kingdom correction was introduced. 
Piiristamata käibemaksubaasid olid käibemaksupõhiste omavahendite aluseks nagu need kehtisid siis, kui Ühendku­ ningriigi korrektsioon kehtestati.
‘Allocated expenditure’ is expenditure from the Union budget which can be allocated to recipients in Member States. 
Eraldatud kogukulutused on kulutused ELi eelarvest, mida võib jagada abisaajatele liikmesriikides.
Thus it excludes expenditure outside the European Union or expenditure that cannot be allocated or identified. 
Seega ei kuulu sinna alla EList väljaspool tekkinud kulutused ega kulutused, mida ei saa eraldada ega määratleda.
An amount corresponding to pre-accession expenditure in the Member States which acceded to the Union in 2004 is deducted from total allocated expenditure. 
Eraldatud kogukulutustest lahutatakse 2004. aastal ühinenud liikmesriikide ühinemiseelsetele kulutustele vastav summa.
The second stage in the calculation of the correction is to calculate the ‘UK advantage’ from changes in the VAT-based own resources made since the United Kingdom correction was introduced (reduction in the rate at which the VAT-based own resource is levied, ‘capping’ of VAT bases to 50 % of a Member State’s gross national income (GNI)) and from the introduction of the fourth own resource based on GNI. 
Korrektsiooni arvutamise teine etapp on „Ühendkuningriigi kasu” arvutamine Ühendkuningriigi korrektsiooni kehtes­ tamisest alates käibemaksupõhistesse omavahenditesse tehtud muudatustest (käibemaksupõhiste omavahendite kogu­ mise määra vähendamine, käibemaksubaaside piiramine 50 protsendini liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust) ja rahvamajanduse kogutulul põhineva neljanda omavahendi kasutuselevõtust.
A detail in the calculation of the ‘UK advantage’ of relevance to the criticism made in paragraph 2.16 concerns the calculation of the uniform rate of the VAT-based own resources applicable in 2006. 
Punktis 2.16 kritiseeritud „Ühendkuningriigi kasu” arvutamise aspekt on seotud 2006. aastal kohaldatava käibemak­ supõhise omavahendi ühtse sissenõudmismäära arvutamisega.
This involves deducting from a ‘maximum rate of call’ for VAT (0,50 % in 2006) a ‘frozen rate’, itself related to the size of United Kingdom rebate. 
See hõlmab käibemaksu-omavahendite sissenõudmise maksimaalse määra (0,5 % 2006. aastal) lahutamist külmutatud määrast, mis on ise seotud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurusega.
The error mentioned in paragraph 2.16 is due to the fact that the Commission added the ‘frozen rate’ to the ‘maximum rate of call’ rather than deduct it. 
Punktis 2.16 esile toodud vea põhjuseks on asjaolu, et komisjon lisas külmu­ tatud määra sissenõudmise maksimaalsele määrale, selle asemel, et see lahutada.
Member States retain 25 % of the yield of TOR; when the United Kingdom rebate was introduced the retention was 10 %. 
Liikmesriikidele jääb 25 % traditsiooniliste omavahendite tulust; kui Ühendkuningriigi tagasimakse kehtestati, oli see määr 10 %.
The correction is reduced to the extent that this reduces the United Kingdom’s own resource payments. 
Korrekt­ siooni vähendatakse nii palju, et see vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid.
The arrangements for calculating the United Kingdom correction in years subsequent to 2006 are set out in the 2007 Own Resources Decision (4) and in a new Commission working document endorsed by the Council (5). 
Ühendkuningriigi 2006. aastale järgnevate aastate korrektsiooni arvutamise kord on esitatud 2007. aasta otsuses omavahendite kohta (4) ja komisjoni töödokumendis, mille nõukogu on kinnitanud (5).
(1) Council Decision 2000/597/EC, Euratom of 29 September 2000 on the system of the European Communities’ own resources (OJ L 253, 7.10.2000, p. 42). 
(1) Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42).
(2) Commission working document on calculation, financing, payment and entry in the budget of the correction of budgetary imbalances in accordance with Articles 4 and 5 of Decision 2000/597/EC (Reference 10646/00, Addendum 2 to ‘I/A’ Item Note dated 21 September 2000 from The General Secretariat of the Council to Permanent Representatives Committee/Council, Adoption of the Council Decision 2000/597/EC, Euratom on the system of the EU’s own resources). 
(2) Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artiklitele 4 ja 5 (viide 10646/00, nõukogu peasekretariaadilt alaliste esindajate komiteele 21. septembril 2000 esitatud I/A-punkti märkuse lisa 2 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva otsuse 2000/597/EÜ, Euratom heakskiitmise kohta).
(3) As set in Article 2(1)(c) of Decision 2000/597/EC, the VAT assessment bases to be taken into account for own resources should not exceed 50 % of GNP (until 2001)/GNI (from 2002). 
(3) Nagu sätestatud otsuse 2000/597/EÜ artikli 2 lõike 1 alapunktis c, ei tohiks omavahendite puhul arvesse võetav käibemaksubaas ületada 50 % rahvamajanduse kogutoodangust (kuni 2001. aastani) / rahvamajanduse kogutulust (alates 2002. aastast).
(4) See Decision 2007/436/EC, Euratom. 
(4) Vt otsus 2007/436/EÜ, Euratom.
(5) Commission working document on calculation, financing, payment and entry in the budget of the correction of budgetary imbalances in favour of the United Kingdom (Reference 9851/07, Addendum 2 to ‘I/A’ Item Note dated 23 May 2007 from The General Secretariat of the Council to Permanent Representatives Committee/Council, Adoption of the Council Decision 2007/436/EC, Euratom on the system of the EU’s own resources). 
(5) Komisjoni töödokument Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves (viide 9851/07, nõukogu peasekretariaadilt alaliste esindajate komiteele 23. mail 2007 esitatud I/A-punkti märkuse lisa 2 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva otsuse 2007/436/EÜ heaks­ kiitmise kohta).
EN 10.11.2011 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 69 10. 
ET 10.11.2011 EuroopaLiiduTeataja 69 10.
In respect of allocated expenditure whose general principles do not change (as compared to the 2000 Own Resources Decision), two details should be noted in particular in the context of the criticisms made in paragraphs 2.31 to 2.33: (a) The Commission’s working document provides that in those cases where the Commission is aware of expenditure that the recipient in question acts as an intermediary, the payments must be allocated whenever possible to the Member State(s) in which the final beneficiary(ies) is(are) resident, in accordance with their shares in these payments. (b) The concept of expenditure used by the Commission for the calculation of the UK correction corresponds to ‘actual payments’ relating to the year in question pursuant either to the annual budget or to carry-overs of non-executed appropriations to the following year. 
Eraldatud kogukulutuste osas üldpõhimõtted küll ei muutu (võrreldes 2000. aasta otsusega omavahendite kohta), kuid tuleks ära märkida kaks asjaolu, eelkõige seoses punktides 2.31–2.33 esitatud kriitikaga: a) komisjoni töödokumendi kohaselt tuleb nendel juhtudel, kui komisjon kulutuste puhul teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, lugeda maksed võimaluse lõpliku abisaaja või lõplike abisaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele eraldatuiks vastavalt nende osale kõnealustes maksetes; b) Ühendkuningriigi korrektsioonisummade väljaarvutamisel aluseks võetavate kulutuste suurus vastab kõnealusel aastal sooritatud „tegelikele maksetele” kas aastaeelarvest või kasutamata jäänud ning järgmisse aastasse üle kantud assigneeringutest.
Paragraphs 2.31 to 2.33 indicate that the Commission did not take appropriate steps to include in the calculation total allocated expenditure or to allocate payments whenever possible. 
Punktid 2.31–2.33 näitavad, et komisjon ei võtnud asjakohaseid meetmeid, et arvestada korrektsiooni arvutamisel eraldatud kogukulutustega või võimaluse korral lugeda maksed tegelikule abisaajariigile eraldatuks.
EN 10.11.2011 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 71 CHAPTER 3 Agriculture and Natural Resources TABLE OF CONTENTS Introduction 3.1-3.16 Specific characteristics of the policy group Audit scope and approach Regularity of transactions Effectiveness of systems Policy area Agriculture and rural development Systems related to regularity of transactions Systems related to recoveries and financial corrections Policy areas Environment, Maritime Affairs and Fisheries, Health and Consumer Protection Reliability of Commission management representations Conclusions and recommendations Conclusions Recommendations Paragraph 3.2-3.15 3.16 3.17-3.22 3.23-3.51 3.23-3.48 3.23-3.41 3.42-3.48 3.49-3.51 3.52-3.54 3.55-3.60 3.55-3.56 3.57-3.60 
ET 10.11.2011 EuroopaLiiduTeataja 71 3. PEATÜKK Põllumajandus ja loodusvarad SISUKORD Sissejuhatus Poliitikavaldkondade rühma eritunnused Auditi lähenemisviis ja ulatus Tehingute korrektsus Süsteemide mõjusus Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond Tehingute korrektsusega seotud süsteemid Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise-ja tarbijakaitse poliitikavald­ konnad Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus Järeldused ja soovitused Järeldused Soovitused Punkt 3.1–3.16 3.2–3.15 3.16 3.17–3.22 3.23–3.51 3.23–3.48 3.23–3.41 3.42–3.48 3.49–3.51 3.52–3.54 3.55–3.60 3.55–3.56 3.57–3.60
This chapter presents the Court’s specific assessment of Agriculture and Natural Resources, which comprises policy areas 05 — Agriculture and rural development, 07 — Environment, 11 — Maritime Affairs and Fisheries and 17 — Health and Consumer Protection. 
Käesolevaspeatükisesitataksekontrollikojaerihinnang põllumajanduse ja loodusvarade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 07 – keskkond, 11 – kalandus ja merendus ning 17 – tervishoid ja tarbijakaitse.
Key information on the activities covered and the spending in 2010 is provided in Table 3.1. 
2010. aastal hõlmatud tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud tabelis 3.1.
Table 3.1 — Agriculture and Natural Resources — key information 2010 Budget (million euro) Policy area Description Payments Agriculture and rural development Administrative expenditure Interventions in agricultural markets Direct aids Rural development Pre-accession measures Other 131 4 314 39 676 11 483 14 (7) 55 611 Environment Administrative expenditure Operational expenditure 91 267 358 Maritime Affairs and Fisheries Administrative expenditure Operational expenditure 40 616 656 Health and Consumer Protection Administrative expenditure Operational expenditure 112 478 590 title Management mode Centralised direct Shared Shared Shared Decentralised Shared 5 7 11 17 Centralised direct Centralised direct/Centralised indirect Centralised direct Centralised/Shared Centralised direct Centralised direct/Centralised indirect Total administrative expenditure (1) Total operational expenditure Of which: — advances — interim/final payments Total payments for the year Total commitments for the year 374 56 841 851 55 990 57 215 60 992 (1) The audit of administrative expenditure is reported in Chapter 7. 
Tabel 3.1 – Põllumajandus ja loodusvarad – põhiteave 2010 Eelarve­ (miljonit eurot) Poliitikavaldkond Kirjeldus Maksed Põllumajandus ja maaelu areng Halduskulud Sekkumised põllumajandusturgudel Otsetoetused Maaelu areng Ühinemiseelsed meetmed Muu 131 4 314 39 676 11 483 14 (7) 55 611 Keskkond Halduskulud Tegevuskulud 91 267 358 Kalandus ja merendus Halduskulud Tegevuskulud 40 616 656 Tervise-ja tarbijakaitse Halduskulud Tegevuskulud 112 478 590 jaotis Haldamise viis Otsene tsentraliseeritud Koostöös liikmesriikidega Koostöös liikmesriikidega Koostöös liikmesriikidega Detsentraliseeritud Koostöös liikmesriikidega Otsene tsentraliseeritud 5 7 11 17 Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsent­ raliseeritud Otsene tsentraliseeritud Tsentraliseeritud / koostöös liikmesrii­ kidega Otsene tsentraliseeritud Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsent­ raliseeritud ET Halduskulud kokku (1) Tegevuskulud kokku Nendest: — ettemaksed — vahe-/lõppmaksed Eelarveaasta maksed kokku Eelarveaasta kulukohustused kokku 374 56 841 851 55 990 57 215 60 992 (1) Halduskulude audit on esitatud 7. peatükis. Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.
EN 10.11.2011 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 73 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S Specific characteristics of the policy group Policy area agriculture and rural development 3.2. 
10.11.2011 EuroopaLiiduTeataja 73 KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D Poliitikavaldkondade rühma eritunnused Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond 3.2.
The objectives (1) of the common agricultural policy as set out in the Treaty are to increase agricultural productivity, thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, to stabilise markets, to assure the availability of supplies and to ensure that supplies reach consumers at reasonable prices. 
Aluslepingusttulenevateühisepõllumajanduspoliitika eesmärkide (1) abil soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et seeläbi kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaa­ davus ja tagada mõistlikud tarbijahinnad.
The EU budget finances the common agricultural policy expenditure mainly through two Funds(2): the European Agricultural Guarantee Fund (‘EAGF’), which fully finances EU direct aid and market measures(3), and the European Agricultural Fund for Rural Development (‘EAFRD’), which co-finances at varying rates rural development programmes. 
ELieelarvestrahastatakseühisepõllumajanduspoliitika kulutusi põhiliselt kahest fondist: (2) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”), mis rahastab täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid,(3) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (edaspidi „EAFRD”), mis kaas­ rahastab erineval määral maaelu arengukavasid.
ThemainmeasuresfinancedbyEAGF(43990million euro) are: — the direct aid ‘Single Payment Scheme’ (SPS). 
EAGFist(43990miljoniteurot)rahastatavadpõhi­ meetmed on: — ühtse otsemaksete kava (SPS) otsetoetused.
SPS payments are based on ‘entitlements’ (4) each of which is activated with one hectare of eligible land declared by the farmer. 
Ühtse otsemaksete kava maksed põhinevad toetusõigustel (4). Põllumajandus­ tootja poolt deklareeritud ühe hektari suurune abikõlblik maatükk annab ühe toetusõiguse.
SPS represented in 2010 29 070 million euro of expen­ diture (73 % of direct aids), — the direct aid ‘Single Area Payment Scheme’ (SAPS) which provides for the payment of uniform amounts per eligible hectare of agricultural land and is currently applied in ten of the new Member States (5) and in 2010 accounted for 4 460 million euro of expenditure (11 % of direct aids), — other direct aid schemes ‘coupled payments’ linked to specific types of agricultural production. 
2010. aastal oli SPSi kulutuste mahuks 29 070 miljonit eurot (73 % otsetoetuste kogusummast); — otsetoetuste kava „ühtne pindalatoetuse kava” (SAPS), mille puhul makstakse ühtne summa abikõlbliku põllumajan­ dusmaa ühe hektari kohta. SAPSi kasutatakse praegu kümnes uues liikmesriigis (5) ning 2010. aastal olid kulu­ tused sellele 4 460 miljonit eurot (11 % otsetoetuste kogu­ summast); — muud teatud tüüpi põllumajandusliku tootmisega seotud otsetoetuste kavad (toodanguga seotud toetused).
In 2010 those schemes accounted for 6 146 million euro of expenditure (16 % of direct aids), _____________ (1) Article 39 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
2010. aastal olid neile tehtud kulutused 6 146 miljonit eurot (16 % otsetoetuste kogusummast); _____________ (1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 39.
(2) Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 209, 11.8.2005, p. 1). 
(2) Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).
(3) With the exception of certain measures such as promotion measures and the school fruit scheme which are co-financed. 
(3) Välja arvatud osa meetmeist, nagu müügiedendusmeetmed ja kooli­ puuviljatoetuse programm, mis on kaasrahastatavad.
(4) The number and value of each farmer’s entitlement was calculated by the national authorities according to one of the models provided for under EU legislation. 
(4) Iga põllumajandustootja toetusõiguste arv ja väärtus arvutati riik­ likes ametiasutustes ühe ELi õigusaktidega ettenähtud mudeli põhjal.
Under the historical model each farmer is granted entitlements based on the average amount of aid received and area farmed during the reference period 2000 to 2002. 
Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetus­ õigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002.
Under the regional model all entitlements of a region have the same flat-rate value and the farmer is allocated an entitlement for every eligible hectare declared in the first year of application. 
Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama kindla määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotle­ mise aastal.
The hybrid model combines the historical element with a flat rate amount and, if it is dynamic, the historical component decreases each year until it becomes a predominantly flat rate-system. 
Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja kindla määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult kindla määraga süsteemiks.
(5) Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania and Slovakia. 
(5) Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.
EN 74 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 10.11.2011 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S — interventions in agricultural markets: the principal measures are intervention storage and export refunds, both of which have been declining in importance in recent years, and other measures such as specific support for the wine, fruit and vegetable and food programmes (in total amounting to 4 314 million euro in 2010). 
ET 10.
The EAFRD co-finances Rural Development expenditure which covers a large number of measures such as agri-envi­ ronmental schemes, compensatory amounts for farming in less-favoured areas, investments in farms and infrastructure in rural areas (11 497 million euro) (6). 
EAFRDraameskaasrahastatudmaaeluarengukulutused hõlmavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põlluma­ jandusliku keskkonnatoetuse kavad, tasandustoetus põlluma­ janduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, inves­ teeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruk­ tuuri (11 497 miljonit eurot) (6).
Under all EAGF direct aid schemes(7) and certain EAFRD aid schemes, beneficiaries of EU aid have a legal obli­ gation to fulfil ‘cross compliance’ requirements relating to the protection of the environment, public health, animal and plant health, animal welfare (Statutory Management Requirements) and to the maintenance of agricultural land in good agri­ cultural and environmental condition (GAEC) (8). EU legislation provides that when non-compliance with those requirements is noted, a reduction or exclusion (9) shall be applied on the overall amount of direct payments made in respect of the applications submitted in the course of the calendar year of the finding. 
Nimetatud nõuded on seotud keskkonna, inimeste ja loomade tervishoiu ja taimetervise ning loomade heaoluga (kohustuslikud majandamisnõuded) ja põllu­ majandusmaa heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes hoidmisega (8) ELi õigusaktid näevad ette, et nimetatud nõuete mittetäitmise tuvastamisel vähendatakse puuduse avastamise kalendriaastal esitatud taotluste põhjal makstud otsetoetuste summat või see tühistatakse (9).
OnlyfarmersareeligibleforEUareaaid.Afarmeris defined as a natural or legal person who carries out an agri­ cultural activity which is defined as the production, rearing or growing of agricultural products including harvesting, milking, breeding animals and keeping animals for farming purposes, or maintaining the land in GAEC (10). 
Põllumajandustootja on füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduslik tegevus on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandus­ loomade aretamine ja pidamine ning maa hoidmine heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes (10).
The maintenance of land in GAEC constitutes the minimum agricultural activity required of the applicant to be eligible for aid. _____________ (6) This amount entails expenditure in respect of previous programming period as well as pre-accession instruments. 
Toetuse taotlejalt nõutavaks minimaalseks põllumajanduslikuks tegevuseks on maa hoidmine heades põllumajandus-ja keskkonnatingi­ mustes. _____________ (6) Summa sisaldab nii eelmise programmitöö perioodi kui ka ühine­ miseelsete rahastamisvahenditega seotud kulutusi.
(7) Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 30, 31.1.2009, p. 16). 
(7) Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).
(8) Whilst GAEC standards, as referred to in Annex III to Regulation (EC) No73/2009, apply in all Member States, Statutory Management Requirements (SMRs) as referred to in Annex II to that Regulation are mandatory only in EU-15. 
(8) Kuigi määruse (EÜ) nr 73/2009 III lisa kohaselt kehtivad head põllumajandus-ja keskkonnatingimused kõikides liikmesriikides, on sama määruse II lisas ette nähtud kohustuslikud majandamis­ nõuded kohustuslikud vaid EL 15 riikides.
For the EU-10, SMRs are being phased in between 2009 and 2013, and for EU-2 between 2012 and 2014. 
EL 10 riikide puhul hakatakse kohustuslikke majandamisnõudeid järk-järgult raken­ dama perioodil 2009–2013 ja EL 2 riikide puhul perioodil 2012–2014.
(9) According to Articles 66 and 67 of Commission Regulation (EC) No 796/2004 (OJ L 141, 30.4.2004, p. 18), the level of the reduction per SMR or GAEC not complied with can vary between 1 % and 5 % in case of negligence and can lead to full rejection of the aid in case of intentional non-compliance. 
(9) Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklitele 66 ja 67 (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18) võib kohustuslike majandamis­ nõuete või heade põllumajandus-ja keskkonnatingimuste mittetäit­ misega seoses tehtava vähendamise määr hooletuse korral jääda vahemikku 1–5 % ja tahtliku rikkumise korral tähendada toetuse maksmisest täielikult keeldumist.
(10) See Article 1 and Article 2(a) and (c) of Regulation (EC) No 73/2009. 
(10) Vt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 1 ning artikli 2 punktid a ja c.