natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the field of rural development policy, the regional programmes for Rhône-Alpes in France and Andalusia in Spain were examined. 
Maaelu arengu poliitikas uuriti Rhône-Alpes’i piirkondlikke programme Prantsusmaal ja Andaluusia piirkondlikke programme Hispaanias.
Audit scope and approach 17 20 We collected and examined audit evidence against the audit criteria by means of written questionnaires, interviews with Member State and Commission officials, and documentary and data analyses. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 17 20 Auditi tõendusmaterjali kogumiseks ja auditikriteeriumide alusel hindamiseks kasutati kirjalikke küsimustikke, intervjuusid liikmesriikide ja komisjoni ametnikega ning dokumentide ja andmete analüüse.
21 This report also addresses the suggestion that the European Parliament made in 2015 and 2016 that we audit how the agreed target of 20 % climate mainstreaming was being achieved. 
21 Aruandes käsitletakse ka Euroopa Parlamendi poolt 2015. ja 2016. aastal kontrollikojale tehtud ettepanekut auditeerida 20% suuruse kliimameetmete integreerimise kokkulepitud eesmärgi täitmist.
22 With spending in the 2014-2020 period still at an early stage, this report focuses on planned expenditure, and not on actual expenditure at project level. 
22 Kuna perioodi 2014–2020 kulutuste tegemine on veel algusjärgus, keskendutakse aruandes kavandatud kulutustele ja mitte projektide tasandil tehtud tegelikele kulutustele.
We did not analyse non-climate-related spending, nor did we examine the potential adverse environmental effects generated by EU support21. 
Kontrollikoda ei auditeerinud kliimameetmetega mitteseotud kulutusi ega ELi toetusest tulenevat võimalikku kahjulikku keskkonnamõju21.
Similarly, other climate-related spending outside the EU budget was also beyond the audit scope. 
Auditi ulatusest jäid välja ka muud ELi eelarve välised kliimameetmetega seotud kulutused.
Therefore, this report does not include an assessment of the general effects of EU policies on climate, the performance of the EU against its 2020 and 2030 climate and energy targets, or the optimum level of EU climate funding. 
Seetõttu ei hinnata aruandes ELi poliitika üldist mõju kliimale, ELi tulemusi 2020. ja 2030. aasta kliima-ja energiaalaste eesmärkide saavutamisel ega ELi kliimameetmete rahastamise optimaalset taset.
23 We also identified, where possible, examples illustrating good practices or practical case studies. 
23 Samuti tuuakse võimaluse korral näiteid headest tavadest või praktilistest juhtumiuuringutest.
21 For example, the funding provided to roads or aviation resulting in an increase of greenhouse gases emissions. 
21 Näiteks maanteede või lennunduse rahastamine, mille tagajärjel suureneb kasvuhoonegaaside heide.
Observations 18 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 24 This section assesses the general approach adopted by the Commission to incorporate the climate action target into the EU budget, and the progress made to date. 
Tähelepanekud 18 Üldiselt on tehtud edusamme, kuid samas valitseb tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata 24 Järgnevas osas hinnatakse komisjoni üldist lähenemisviisi kliimameetmete ELi eelarvesse integreerimise eesmärgi täitmisel ja siiani tehtud edusamme.
We analysed whether: — there was a plan on how the overall target will be achieved; — an appropriate tracking method built on internationally established methodologies has been set up (see for example paragraphs 34 to 36); — progress had been reported based on reliable and relevant information. 
Kontrollikoda analüüsis, kas: – oli olemas plaan, kuidas üldeesmärk saavutada; – kasutusele on võetud rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditel põhinev asjakohane kontrollimeetod (vt näiteks punktid 34–36); – edusammudest teavitati usaldusväärse ja asjakohase teabe põhjal.
A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 25 We examined whether the Commission had set up a plan outlining which areas of the budget should contribute and to what extent. 
Kollektiivne kohustus, mille täitmisel oodatakse mõnelt rahastamisvahendilt rohkem kui 20% suurust panust 25 Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli koostanud plaani, millest nähtuks, millised eelarvevaldkonnad peavad eesmärgi täitmises osalema ja millisel määral.
Such individual targets ought to have been laid down for specific budget areas based on a sound assessment of potential and investment needs in the area to ensure that investment is supported where most needed. 
Sellised eesmärgid oleks tulnud kehtestada eelarvevaldkondade jaoks eraldi, tuginedes valdkonna potentsiaali ja investeerimisvajaduste põhjalikule hindamisele, tagamaks, et investeeringuid toetatakse seal, kus neid kõige enam vajatakse.
At the same time, the actual potential of policies to deliver a contribution by implementing climate-related measures would need to be taken into account, for example, their principal aims and set up. 
Samal ajal tuleks arvesse võtta poliitikavaldkondade tegelikku potentsiaali anda oma panus kliimameetmete rakendamise kaudu, pidades silmas näiteks nende põhieesmärke ja ülesehitust.
The calculation used to measure climate action expenditure should be based on a transparent system. 
Kliimameetmete kulude mõõtmise arvutamine peaks põhinema läbipaistval süsteemil.
26 The target of ‘at least 20 %’ of EU expenditure was a political choice (see paragraph 8). 
26 Eesmärgiks võetud „vähemalt 20%“ ELi kulutustest oli poliitiline valik (vt punkt 8).
The Commission justified climate mainstreaming, including the level of the target, by citing its aim of responding to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action, in particular those associated with implementing the 2020 climate and energy targets. 
Komisjon põhjendas kliimameetmete integreerimist, sealhulgas sihiks võetud protsendimäära, viidates oma kavatsusele reageerida kliimamuutusest tulenevatele probleemidele ja kliimamuutusega seotud mahukate investeeringute vajadusele, eriti mis puudutab 2020. aasta kliima-ja energiaalaseid eesmärke.
However, we could not find clear evidence quantifying these investment needs. 
Kontrollikoda ei leidnud aga selgeid tõendeid, mis väljendaksid mainitud investeerimisvajadusi arvuliselt.
Observations 19 27 The Commission has estimated that 6 to 7 % of the EU budget for 2007-2013 was spent on climate action (see paragraph 8). 
Tähelepanekud 19 27 Komisjoni hinnangul kulus 6-7% ELi perioodi 2007–2013 eelarvest kliimameetmetele (vt punkt 8).
Since no procedure for monitoring climate action spending had been in place in the 2007-2013 period, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % would call for an additional effort for 2014-2020. 
Kuna tol perioodil puudus menetlus kliimameetmetega seotud kulutuste jälgimiseks, ei olnud kontrollikojal võimalik kindlaks teha, kas ja mil määral nõuab 20% suurune eesmärk perioodil 2014–2020 täiendavaid jõupingutusi.
28 The 20 % target applies to the whole of the EU budget over the whole of the 2014-2020 period; it is therefore not an annual target. 
28 20 protsendi eesmärk kehtib kogu ELi eelarvele kogu perioodi 2014–2020 vältel, seega ei ole tegemist aastapõhise eesmärgiga.
Table 1 shows the main budget areas which are contributing to achieving the 20 % target. 
Tabelis 1 on toodud peamised eelarvevaldkonnad, mis osalevad 20 protsendi eesmärgi täitmises.
Observations 20 29 We found that the co-legislators, i.e. the European Parliament and the Council, had set targets in several main budget areas by introducing them in the legislation governing the respective funding instruments (see Figure 4). 
Tähelepanekud 20 29 Kontrollikoda leidis, et kaasseadusandjad, st Euroopa Parlament ja nõukogu, olid seadnud eesmärgid mitmes peamises eelarvevaldkonnas, lülitades need vastavaid rahastamisvahendeid reguleerivatesse õigusaktidesse (vt joonis 4).
These are either presented in the preamble of the legal texts, or as legally binding targets underpin the planned targets shown in Table 1, in the latter case they represent a mandatory minimum threshold. 
Need on esitatud kas õigustekstide preambulis või õiguslikult siduvate eesmärkidena, mis on aluseks tabelis 1 toodud kavandatud eesmärkidele, olles viimasel juhul kohustuslikuks miinimummääraks.
Targets in regulations that support climate mainstreaming Horizon 2020 European Agricultural Fund for Rural Development LIFE European Regional Development Fund At least 35 % for climate action Recital 10 of Regulation (EU) No 1291/2013 establishing the Framework Programme At least 30 % for action on climate and environment Article 59.6 of Regulation (EU) No 1305/2013 on support for rural development by the EAFRD2 25 % for climate action Article 4.2 of Regulation (EU) No 1293/2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action3 From at least 12 % to at least 20 % for supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors Article 4 of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF4 for Research and Innovation 2014-20201 1 Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Määrustes sisalduvad kliimameetmete integreerimist toetavad eesmärgid „Horisont 2020” Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond LIFE Euroopa Regionaalarengu Fond Vähemalt 35% kliimameetmetele Määruse (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020, põhjendus 101 Vähemalt 30% kliima-ja keskkonnameetmeteks Määruse (EL) nr 1305/2013, mis käsitleb EAFRD-st antavaid maaelu arengu toetusi, artikli 59 lõige 62 25% kliimameetmetele Määruse (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna-ja kliimameetmete programm, artikli 4 lõige 23 Alates vähemalt 12 protsendist kuni vähemalt 20 protsendini vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamiseks kõikides sektorites ERF-i käsitleva määruse (EL) nr 1301/2013 artikkel 44 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).
104). 2 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).
3 Regulation (EU) No 1293/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE) and repealing Regulation (EC) No 614/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 185). 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna-ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).
4 Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 289). 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).
Source: European Court of Auditors, based on the respective regulations. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda osutatud määruste põhjal.
Observations 21 30 We found that the resources generated in enforcing the targets introduced in the legislation were intended to make a significant contribution to the achievement of the climate action goal. 
Tähelepanekud 21 30 Kontrollikoda leidis, et õigusaktides sisalduvate eesmärkide täitmiseks loodud ressurssidega kavandati anda oluline panus kliimameetmete eesmärgi saavutamiseks.
We estimated this expected contribution to be 38 % of the amount needed to meet the overall target of spending at least 20 % of the EU budget on climate action in the 2014-2020 period. 
Kontrollikoja hinnangul on eeldatava panuse osakaal 38% summast, mis on vajalik üldise eesmärgi täitmiseks ehk vähemalt 20% eraldamiseks ELi eelarvest kliimameetmetele perioodil 2014–2020.
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target. 
31 Erieesmärkide puudumine ELi eelarve teistes olulistes osades raskendab komisjoni jaoks 20% eesmärgi saavutamist.
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding. 
Näiteks eelarvevaldkonnas „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ on kolm rahaliselt olulist program-mi22, millele erinevalt selle eelarvevaldkonna programmist „Horisont 2020“ ei ole seatud kliimameetmete rahastamise alaseid eesmärke.
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1). 
32 Ei ole aga koostatud üldist plaani selle kohta, millised rahastamisvahendid võiksid osaleda ja mis ulatuses (vt punkt 26 ja tabel 1).
This is likely to prove to be a sub-optimal way to determine the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature. 
See ei ole tõenäoliselt optimaalne moodus kliimameetmete rahastamises osalemise kindlaksmääramiseks kuluprogrammide kaupa, mis erinevad oma olemuselt.
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5). 
33 Alates 2014. aastast on kliimameetmetele kõige rohkem raha eraldatud ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raames (vt joonis 5).
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu fondid, täpsemalt EAGF ja EAFRD, omavad eesmärgi saavutamisel keskset rolli.
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget. 
Komisjoni hinnangul pärineb perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames kliimameetmetele kavandatud rahalistest vahenditest 51,9% põllumajandusfondidest, mis on rohkem kui nende osakaal ELi eelarves (37,7%).
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises. 
22 Maa seire Euroopa programm (Copernicus), Euroopa ühendamise rahastu ja ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm.
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area. 
Komisjoni kava kohaselt on nende kolme programmi osakaal selle eelarvevaldkonna kliimameetmete rahastamises 43%.
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Tähelepanekud 22 Kliimameetmete rahastamine aastail 2014–2016 ELi eelarvevaldkondade kaupa Muud Muud valdkonnad: 9% loodusvarade fondid (EMKF + LIFE): 1% „Horisont 2020”: 8% Ühtekuuluvuspoliitika (ERF + ÜF): 27% Ühine põllumajanduspoliitika (EAGF + EAFRD): 55% Allikas: komisjoni programmide tegevusaruanded 2014., 2015. ja 2016. aasta eelarveprojektide kohta.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Komisjoni kontrollimeetodil, mis põhineb rahvusvahelistel meetoditel, on siiski puudusi 34 Mõningate meetmete osakaal kliimamuutuste leevendamises ja nendega koha-nemises on suurem kui teistel.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Seetõttu tuli välja töötada süsteem, et välja selgitada, millised meetmed saavad 20% eesmärgi täitmisel osaleda.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
Komisjon toetus rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikale, nimelt OECD „Rio markeritele“, millega jagatakse kulud kategooriatesse vastavalt tabelis 2 toodud põhimõtetele.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
ELi kontrollimetoodikaga mõõdetakse erinevate rahastamisvahendite ja poliitikavaldkondade osalust kliimameetmete rahastamises, jagades kulud kolme kategooriasse.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. 
Rio markerite finantsandmeteks teisendamiseks kohaldati ELi kulude suhtes 0%, 40% ja 100% suuruseid ELi kliimakoefitsiente, järgides eri kuluvaldkondi reguleerivaid eeskirju.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Tähelepanekud 23 OECD kategooriad ja ELi kliimakoefitsiendid OECD EL Kohaldatav kategooria Tegevuse kategooria ELi kliimakoefitsiendid Näiteks: Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide puhul kasutatavad kriteeriumid 2 Sellise tegevuse kulud, mille peamine (esmane) eesmärk on kliimameetmed.
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100% Toetuse osa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel on märkimisväärne.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Sellise tegevuse kulud, mille oluline, kuid mitte peamine eesmärk on kliimameetmed.
40 % The support makes a moderate contribution to climate change. 
40% Toetuse osa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel on mõõdukas.
0 Expenditure not targeted at climate objectives. 
0 Kulud ei ole suunatud kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmisele.
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0% Toetus ei aita nimetatud eesmärke saavutada või on selle mõju tühine.
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320). 
Allikas: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48 785 310.pdf; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide üldsätted (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320), artikkel 8.
35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure. 
35 Komisjoni auditeeritud peadirektoraatide ja liikmesriikide hinnangul on kolme mainitud kliimakoefitsiendi kasutamine pragmaatiline moodus kliimameetmetega seotud kulude kontrollimiseks.
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2). 
Kontrollikoda leidis kontrollisüsteemis aga kaks peamist puudust: – teatud valdkondades kohaldatud ELi kliimakoefitsiendid ei võtnud järjepidevalt arvesse konservatiivsuse põhimõtet (vt punktid 51–59), mille Maailmapank on välja töötanud kliimameetmete rahastamise ülehindamise vältimiseks (vt 2. selgitus).
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution. 
Selle puudujäägi tagajärjel hinnati kliimameetmetele eraldatud summad tegelikust suuremaks; – Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide määruses järgitakse lähenemisviisi, mis ei vasta OECD kategooriatele – 100% koefitsienti kohaldatakse toetusele, mille osa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel on märkimisväärne, 40% koefitsienti aga mõõdukale osalusele.
Assigning the top weighting to contributions which are merely ‘significant’, rather than only to those where climate change is the primary objective, increases the number of cases in which the maximum coefficient can be used. 
Kõige suurema koefitsiendi kohaldamine osaluse suhtes, mis on kõigest „märkimisväärne“, selle asemel et seda kohaldada üksnes sellise osaluse suhtes, kus kliimameetmete elluviimine on peamine eesmärk, suurendab selliste juhtumite arvu, kus on võimalik maksimumkoefitsienti kasutada.
Observations 24 36 We found weaknesses in the reporting arrangements. 
Tähelepanekud 24 36 Kontrollikoda leidis puudusi aruandluskorras.
Unlike other international systems (see Box 2), the EU’s tracking system provides no information on how much is spent on climate change mitigation and adaptation23. 
Erinevalt teistest rahvusvahelistest süsteemidest (vt 2. selgitus) ei anna ELi kontrollisüsteem teavet selle kohta, kui palju raha on kulutatud kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmetele23.
23 According to the Commission, the only exception is the climate tracking applied for external instruments, as reported by the Directorate-General for International Cooperation and Development to the OECD. 
23 Komisjoni sõnul on ainsaks erandiks välisvahendite puhul rakendatav kliimameetmete rahastamise kontroll, nagu rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on OECD-le teada andnud.
We audited this area in Special Report No 17/2013, ‘EU climate finance in the context of external aid’ (http://eca. europa.eu). 
Kontrollikoda auditeeris seda valdkonda eriaruandes nr 17/2013: „Kliimamuutuse vastu võitlemise ELi-poolne rahastamine välisabi kontekstis“ (http://eca.europa. eu).