natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is not always true, for instance when a farmer paid for five years to convert to organic farming returns to conventional agriculture after the end of his contract. 
See ei ole siiski alati tõsi; näiteks, kui põllumajandustootja, kellele on antud viie aasta jooksul toetust mahepõllundusele üleminemiseks, naaseb lepingu lõppedes traditsioonilise põllumajanduse juurde.
15 The impact indicators are: reversal in biodiversity decline, maintenance of high nature farmland and forestry, improvement of water quality, and contribution to combating climatic change. 
15 Mõjunäitajad on: bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine, kõrge loodusväärtusega alade ja metsa säilitamine, vee kvaliteedi parandamine ning kliimamuutusega võitlemisele kaasa aitamine.
25 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
25 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
As the common monitoring and evaluation framework is a standardised system, Article 81 of Regulation (EC) No 1698/2005 requires Member States to implement a limited number of additional specific indicators. 
Kuna ühtne seire-ja hindamisraamistik on standardiseeritud süsteem, sätestatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 81, et liikmesriigid peavad rakendama piiratud arvul eriomaseid lisanäitajaid.
Although all the Member States audited included additional indicators in their programmes, weaknesses were found for all of them. 
Kuigi kõik auditeeritud liikmesriigid olid oma kavadesse kaasanud lisanäitajaid, leiti nende kõigi puhul puudusi.
The main weaknesses were that, although specified in the rural development programmes, additional indicators were not reported, overlapped with existing common indicators or were insufficiently specific or even missing for the environmental pressures concerned. 
Peamised puudused seisnesid selles, et maaelu arengukavades nõutud lisanäitajaid kas ei edastatud, nad kattusid olemasolevate ühiste näitajatega, ei olnud piisavalt konkreetsed või neid ei olnud konkreetsete keskkonna survetegurite jaoks kehtestatudki.
As an illustration of the latter weakness, Hungary has a number of agri-environment sub-measures addressing specific environmental issues such as the high risk of water and wind erosion and the conservation of endangered bird species. 
Lisanäitajad puudusid näiteks Ungaris, kus on kehtestatud mitu põllumajanduskeskkonna alameedet, mis käsitlevad konkreetseid keskkonnaalaseid probleeme, nagu nt suur vee-ja tuuleerosioonioht ning ohustatud linnuliikide säilitamine.
However, no additional indicators were established in the rural development programme to monitor the relevant effects. the common monitoring and evaLuation framework is not geared to assess environmentaL effects 45. 
Maaelu arengukavades ei kehtestatud aga lisanäitajaid asjaomaste mõjude jälgimiseks. ühine seire-ja hindamisraamistik ei sobi keskkonnaalase mõju hindamiseks 45.
The environmental benefits of agri-environment payments depend on the characteristics of the area where they are implemented. 
Põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud keskkonnaalane kasu sõltub toetuste rakendamise piirkonna eripäradest.
There are areas with specific environmental problems, such as those included under the framework’s baseline indicators 16, and other areas without general environmental pressures. 
On eriliste keskkonnaalaste probleemidega piirkondi, nagu need, mis sisalduvad raamistiku lähtenäitajates16, ning muud piirkonnad, mille puhul üldine keskkonnale avalduvad survetegurid puuduvad.
It is therefore relevant to monitor where funds are spent. 
Seepärast on oluline jälgida, kus rahalisi vahendeid kulutatakse.
Despite this need, Member States generally did not monitor how much money was spent in the relevant areas. 
Hoolimata nimetatud vajadusest ei jälginud liikmesriigid üldiselt, kui palju raha asjaomastes piirkondades kulutati.
For instance, in their rural development programmes, some Member States stated that the implementation of agri-environment policies in Natura 2000 areas was a priority. 
Näiteks märkis osa liikmesriikidest oma maaelu arengukavades, et põllumajanduskeskkonna poliitika rakendamine Natura 2000 raames oli üks prioriteetidest.
However, they were unable to provide information on how much was actually spent in such areas. 
Nad ei suutnud aga esitada teavet selle kohta, kui palju nendes piirkondades tegelikult kulutati.
16 The common monitoring and evaluation framework includes the following baseline indicators relating to areas of specific environmental interest: high nature value farmland and forestry, areas polluted by nitrates and pesticides (vulnerable areas), areas at risk of soil erosion, less favoured areas, areas of extensive agriculture and Natura 2000 areas. 
16 Ühine seire-ja hindamisraamistik sisaldab järgmisi eriliste keskkonnaalaste huvivaldkondadega seotud lähtenäitajaid: kõrge loodusväärtusega põllumajandusmaa ja metsandus, nitraadi-ja pestitsiidireostuse all kannatavad alad (haavatavad piirkonnad), pinnase erosioonist ohustatud alad, vähemsoodsad piirkonnad, ekstensiivse põllumajanduse alad ja Natura 2000 alad.
26 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
26 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The environmental effects of agri-environment sub-measures can vary significantly, depending on the level of requirements and type of area. 
Põllumajanduskeskkonna alameetmete keskkonnaalane mõju võib oluliselt erineda, sõltuvalt nõuete tasandist ja piirkonna eripärast.
However, the common monitoring and evaluation framework does not take this into account for reporting on outputs and results. 
Ühises seire-ja hindamisraamistikus ei võeta seda siiski väljundite ja tulemustega seotud aruandluses arvesse.
All figures are added together, regardless of whether there are limited or more substantial effects. 
Kõik arvnäitajad liidetakse kokku, vaatamata sellele, kas nende mõju on väike või suur.
In particular, the figures for the sub-measures, which generally produce more limited effects but over a wider area, are added together with the figures for the sub-measures, which generally produce higher environmental benefits but in a specific area. 
Eelkõige arvandmed, mis on seotud alameetmetega, millel on tavaliselt suuremale alale väiksem mõju, liidetakse kokku selliste alameetmete arvandmetega, millest tõuseb tavaliselt väiksemale alale suuremat keskkonnaalast kasu.
This leads to a situation where reporting is heavily influenced by the sub-measures applied on a wider area, and where figures are not meaningful when aggregated at EU level, as is illustrated in Box 2. 
See tekitab olukorra, kus aruandlus on suuresti mõjutatud suuremal alal kohaldatud alameetmest ning arvandmed kaotavad oma tähenduse, kui need ELi tasandil kokku liidetakse, nagu on näidatud 2. selgituses.
27 BOX 2 EXAMPLE OF A NON-MEANINGFUL AGGREGATION OF FIGURES One of the 15 sub-measures in the Spanish region of Andalusia supports beekeeping, aiming to protect biodiversity and maintain flora and fauna outside agricultural areas. 
SELGITUS NÄIDE ARVANDMETE MITTETÄHENDUSLIKUST KOONDAMISEST Üks 15 alameetmest Andaluusia piirkonnas Hispaanias toetab mesindust, mille eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ning taimestiku ja loomastiku säilitamine põllumajanduslikest piirkondadest väljaspool.
It is a basic sub-measure, for which beneficiaries are financially supported with an amount of 21,40 euro/hectare. 
See on lihtne alameede, mille puhul antakse abisaajatele rahalist toetust summas 21,40 eurot hektari kohta.
In 2008, Andalusia reported EU expenditure of 7,9 million euro for 1 540 contracts implemented on 579 339 hectares. 
2008. aastal olid Andaluusias 579 339 hektariga seotud 1540 lepingu puhul tehtud ELi kulutused 7,9 miljonit eurot.
This sub-measure alone contributes to more than 3 % of the total figure 17 reported by the Commission for agri-environment at the EU level. 
Juba see alameede moodustab üle 3% komisjoni poolt ELi tasandi põllumajanduse keskkonna kohta edastatud arvandmetest17.
Another sub-measure in Andalusia is organic farming. 
Üks teine Andaluusia alameede on mahepõllundus.
The aid rates per hectare are, depending on the crop, between 123,10 and 600 euro/hectare. 
Hektari kohta antavad toetussummad jäävad vahemikku 123,10 kuni 600 eurot sõltuvalt põllukultuurist.
Andalusia plans to support 4 000 farmers per year, which, with an average farm size of 15 hectares, will be reported as 60 000 hectares, 0,3 % of the total EU figure. 
Andaluusias on kavas anda aastast toetust 4000 põllumajandustootjale ning arvestades, et keskmiseks põllumajandusettevõtte suuruseks on 15 hektarit, läheb toetus 60 000 hektarile, mis moodustab 0,3% ELi toetatavast kogupindalast.
At EU level, the figures of 579 339 and 60 000 are added together, which is not meaningful. 
ELi tasandil liidetakse 579 339 ja 60 000 kokku, mis ei ole mõistlik.
To report a similar figure for organic farming requires more than 33 farmers implementing very demanding requirements. 17 Physicalareasupportedunderagri-environmentpayments(seeglossary). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Mahepõllunduses sarnase arvu saamiseks vajatakse üle 33 põllumajandustootja, kes rakendavad väga rangeid nõudeid. 17 Põllumajanduslikukeskkonnatoetusegatoetatavfüüsilinepindala(vtsõnastik). Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The audit took place more than three years after the start of the programming period. 
Audit leidis aset enam kui kolm aastat pärast programmiperioodi algust.
The Commission and the Member States had very little information on the environmental benefits of agri-environment payments for the 2007–09 period. 
Komisjonil ja liikmesriikidel oli väga vähe teavet perioodi 2007–2009 põllumajandusliku keskkonnatoetuse keskkonnaalase kasu kohta.
Member States generally agreed with the Court that the common monitoring and evaluation framework provided insufficient information in this respect. 
Üldiselt olid liikmesriigid kontrollikojaga nõus, et ühise seire-ja kontrolliraamistiku abil saadav teave oli antud küsimuses ebapiisav.
Some Member States and the Commission suggested that this would be part of the programme evaluations. 
Osa liikmesriike ja komisjon tegid ettepaneku, et see peaks olema kava hindamise üks osa.
However, information on environmental benefits is needed both for the management of agri-environment sub-measures and to provide a sound basis for the evaluators. pockets of good monitoring practice were found outside the common monitoring and evaLuation framework 48. 
Keskkonnaalase kasuga seotud teavet vajatakse aga nii põllumajandusliku keskkonnatoetuse juhtimiseks kui ka hindajatele kindlate alusandmete andmiseks. hea seirePraktika näiteid leiti väljasPool ühist seire-ja hindamisraamistikku 48.
In its three best practice visits, the Court identified good monitoring practices. 
Parima tavaga seotud kolme külastuse käigus leidis kontrollikoda mitu näidet hea seirepraktika kohta.
Each of these cases concerned more demanding sub-measures where the environmental benefits were assessed and reported outside the common monitoring and evaluation framework. 
Igal nimetatud juhul oli tegemist kõrgemate nõudmistega alameetmetega, mille puhul oli keskkonnaalase kasu hindamine ja vastav aruandlus koostatud väljaspool ühist seire-ja hindamisraamistikku.
Generalising such practices in the context of a common monitoring and evaluation framework could be costly. 
Sellise praktika üldistamine ühise seire-ja hindamisraamistiku kontekstis oleks kulukas.
However, there is no available estimate of these costs and the benefits provided. 
Puudub aga hinnang selliste kulude ja saadava kasu kohta.
France implements a sub-measure dedicated to water protection which is tailored to specific geographical areas called ‘river basins’ (see glossary). 
Prantsusmaal rakendatakse vee kaitsega seotud alameedet, mis on loodud konkreetsetele geograafilistele piirkondadele, mida nimetatakse vesikondadeks (vt sõnastik).
The farms located in these areas are assessed by a consultant. 
Nimetatud piirkondades asuvaid põllumajandusettevõtteid hindab konsultant.
This leads to the formulation of concrete actions to be implemented by the farmers, which are integrated in the monitoring arrangements. 
Selle tulemusel määratakse kindlaks konkreetsed põllumajandustootjate poolt rakendatavad tegevused, mis on integreeritud seiresse.
Each of the projects includes a monitoring plan which is assessed by the authorities before it starts. 
Iga projekt sisaldab seirekava, mida hindavad ametiasutused enne selle algust.
Specific polluting elements present in the water, such as phosphorus, are monitored through chemical analysis. 
Konkreetseid vees sisalduvaid saasteelemente (nt fosfor) jälgitakse keemilise analüüsi kaudu.
The monitoring plan specifies the number and frequency of the analyses, the rivers concerned and the bodies responsible. 
Seirekavas määratakse kindlaks analüüside arv ja sagedus, asjassepuutuvad jõed ja vastutavad asutused.
These provisions allow a precise assessment of the environmental effects of the sub-measure. 
Need sätted võimaldavad alameetmete keskkonnamõju täpselt hinnata.
28 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
28 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The German region of Rhineland-Palatinate introduced two agri-environment sub-measures in 2007 that aimed to maintain high nature value grassland. 
Rheinland-Pfalzi piirkonnas Saksamaal võeti 2007. aastal kasutusele kaks põllumajanduskeskkonna alameedet, mille eesmärk oli kõrge loodusväärtusega rohumaa säilitamine.
The expected outcome is ‘ori-ented’ to the preservation of a number of plants and species on pastures. 
Eeldatav tulemus on mitme taime ja liigi säilitamisele karjamaadel.
The monitoring of these sub-measures is done through a standardised data acquisition method (see Box 3). 
Nimetatud alameetmete seiret tehakse standardiseeritud andmekogumise meetodiga (vt 3. selgitus).
29 BOX 3 EXAMPLE OF THE MONITORING OF AN ‘OUTCOME-ORIENTED’ SUB-MEASURE The basic requirement is the documented existence of four to eight (depending on the sub-measure) indicator plants among a list of predetermined species. 
29 3. SELGITUS NÄIDE „TULEMUSTELE-SUUNATUD” ALAMEETME SEIRE KOHTA Peamine nõue on nelja kuni kaheksa (sõltuvalt alameetmest) indikaatortaime dokumenteeritud olemasolu eelnevalt kindlaksmääratud liikide nimekirjas.
In addition to minimum management requirements, farmers are free to apply the farming practices they consider appropriate to achieve the required outcome. 
Lisaks minimaalsetele korraldusnõuetele on põllumajandustootjatel võimalik vabalt valida tootmisviis, mis nende äranägemise järgi sobib kõige paremini nõutava tulemuse saavutamiseks.
They must record the existence of the plants via specified methods. 
Põllumajandustootjad peavad taimede olemasolu fikseerima kindlaksmääratud meetodite kaudu.
The number of indicator plants is counted within a corridor set along the longest diagonal over a width of two metres. 
Indikaatortaimede arv on kõige pikema diagonaali kahemeetrisel laiusel asuvas vahes paiknevate taimede arv.
This corridor is divided into three sectors, and all indicator plants occurring in each sector are recorded separately. 
Nimetatud vahe on jagatud kolmeks osaks ning igas osas paiknevad indikaatortaimed loetakse eraldi üle.
The collection method is illustrated in the photo below. 
Seda kogumismeetodit on kirjeldatud alltoodud fotol.
Source: ©Landesamt für Umwelt, Wasserwirtschaft und Gewerbe-aufsicht Rheinland-Pfalz: „PAULa - Vertragsnaturschutz Grünland - Kennarten“, Mainz 2008, S. 8. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Allikas: © Landesamt für Umwelt, Wasserwirtschaft und Gewerbeaufsicht Rheinland-Pfalz: „PAULa – Vertragsnaturschutz Grünland – Kennarten”, Mainz 2008, lk 8. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
In England, for the higher-level sub-measures (see Box 1), the agreements with the farmers include ‘indicators of success’. 
Kõrgemate nõudmistega alameetmete puhul (vt 1. selgitus) sisaldavad põllumajandustootjatega sõlmitavad lepingud Inglismaal „edukuse näitajaid”.
Their purpose is to ensure that the land manager and the public body’s advisor can monitor whether the environmental outcomes have been achieved. 
Nende ülesanne on tagada, et maa valdaja ja ametiasutuse nõustaja saaksid jälgida, kas keskkonnaalased tulemused on saavutatud või mitte.
These indicators are established for each individual farm and for each management option included in the agreement. 
Need näitajad on kehtestatud igale põllumajandusettevõttele ja igale lepingus sisalduvale käitlusmeetodile eraldi.
They provide timed, specific and quantified elements against which performance can be improved by adjusting the management prescriptions. 
Näitajate abil saadakse ajaliselt piiratud, täpsed ja kvantifitseeritud elemendid, millega võrreldes on võimalik tulemuslikkust esitatud nõuete kohandamise kaudu parandada.
Examples of these indicators are, for the farming practices illustrated in Picture 1 of keeping untreated ‘headlands’ or sowing strips with ‘wild bird seed mix’, that ‘there should be between 5 % and 50 % cover of desirable broad-leaved plants with at least three target arable species present’ and that ‘the plots should provide sustained seed supply throughout the winter until 15 February’. 
Näited nimetatud näitajate kohta on fotol 1, millel on näidatud harimata „põllupeenrad” või „metslinnu seemneseguga” külvatud ribad, ning et „see peaks olema 5–50% ulatuses kaetud laialeheliste taimedega, sh vähemalt kolme liiki sihtgruppi kuuluvat põllukultuuri” ning et „maatükid peaksid tagama jätkusuutliku seemnevaru terveks talveks kuni 15. veebruarini”.
The authorities assess the indicators of success for a number of agreements every year. 
Ametiasutused hindavad igal aastal mitme lepingu edukuse näitajaid.
Farmers need to be aware of environmental issues and need to understand what is expected of them and how to apply the requirements of agri-environment sub-measures. 
Põllumajandustootjad peavad olema teadlikud keskkonnaalastest probleemidest ja saama aru, mida neilt oodatakse ning kuidas põllumajanduskeskkonna alameetmeid rakendada.
This awareness and understanding can be achieved by providing support to farmers. 
Teadlikkust ja mõistmist on võimalik suurendada põllumajandustootjatele pakutava toe kaudu.
The Court examined whether and how support such as training, advice and information was provided and whether its effectiveness was assessed and enhanced by the dissemination of good practice. 
Kontrollikoda uuris, kas ja kuidas pakuti koolitust, nõustamist ja teavet ning kas selle mõjusust hinnati ja suurendati hea tava levitamisega.
Agri-environment sub-measures are voluntary for farmers, which means that adequate financial support must be provided to make the sub-measures sufficiently attractive, while avoiding over-compensation. 
Põllumajanduskeskkonna alameetmed on põllumajandustootjatele vabatahtlikud, mis tähendab seda, et alameetmete piisavalt atraktiivseks muutmiseks tuleb tagada küllaldane rahaline toetus, vältides samas ülekompenseerimist.
The Court examined whether aid amounts included in the programmes were correctly calculated, justified by relevant supporting elements, differentiated according to regional or local conditions and depended on environmental effects. 
Kontrollikoda uuris, kas programmides sisalduvad toetussummad olid korrektselt arvutatud, asjakohaste tõendusmaterjalidega põhjendatud, vastavalt piirkondlikele või kohalikele tingimustele diferentseeritud ning keskkonnamõjust sõltuvad.
30 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
30 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
In all the Member States visited, the Court found that existing administrative networks were used to provide guidance, advice and training to the beneficiaries of the basic schemes. 
Kõikides külastatud liikmesriikides leidis kontrollikoda, et olemasolevaid haldusraamistikke kasutati lihtsamatest meetmetest abi saavatele isikutele suuniste, nõu ja koolituse andmiseks.
General information was provided through meetings, brochures and websites. 
Üldist teavet anti koosolekute, brošüüride ja veebilehtede kaudu.
More detailed information and guidance could also be provided through courses or technical assistance either by public bodies or by private consultants. 
Üksikasjalikumat teavet ja suuniseid oli võimalik saada ka kursuste või tehnilise abina, mida pakkusid kas ametiasutused või erakonsultandid.
All Member States visited have made or planned to make use of other rural development measures to support the implementation of agri-environment sub-measures, in most cases training and information actions. 
Kõik külastatud liikmesriigid on kasutanud või kavatsevad kasutada maaelu arengu meetmeid põllumajanduskeskkonna alameetmete rakendamiseks, enamikul juhtudest on nendeks koolitus-või teabemeetmed.
In Sweden, almost all holdings benefiting from agri-environment payments participated in such training actions. 
Rootsis on peaaegu kõik põllumajanduslikku keskkonnatoetust saavad ettevõtted sellistes koolitusmeetmetes osalenud.
In addition, in most Member States, more specific guidance was provided to the beneficiaries of the more demanding schemes. 
Lisaks anti enamikus liikmesriikidest kõrgemate nõudmistega meetmete alla kuuluvatele abisaajatele täpsemaid suuniseid.
This generally took the form of an environmental plan prepared by a consultant who, following a visit to the farm, identified the status of its environmental features (habi-tats, ponds, vulnerable soils, etc). 
Suunisteks oli tavaliselt keskkonnakava, mille koostamise eest vastutas konsultant, kes pärast põllumajandusettevõtte külastamist määras kindlaks ettevõtte keskkonnaalased eri-pärad (elupaigad, tiigid, tundlik pinnas jne).
This plan provides a guide to the most appropriate management options. 
Nimetatud kava sisaldab juhiseid kõige sobivama majandamisviisi leidmiseks.
For instance, in Sweden, Brandenburg, Poland and France, nature conservation plans, established on a case-by-case basis, are mandatory for sub-measures dealing with the protection of biodiversity in specific areas. 
Näiteks Rootsis, Brandenburgis, Poolas ja Prantsusmaal on juhtumipõhiselt koostatavad looduskaitsekavad kohustuslikud alameetmete puhul, mis käsitlevad konkreetsete piirkondade bioloogilist mitmekesisust.
Dissemination of good practice is one way of providing guidance for administrators and beneficiaries alike. 
Parima tava levitamine on üks viis nii ametiasutustele kui ka abisaajatele suuniste andmiseks.
The Commission implemented structures such as the European Network for Rural Development, which aims to collect, disseminate and consolidate good rural development practice at EU level. 
Komisjon võttis kasutusele Euroopa maaelu arengu võrgustiku, mille eesmärk on koguda, levitada ja konsolideerida maaelu arengu head tava ELis.
However, this was limited in the field of agri-environment, as only a few concrete examples of good practice were identified by the existing structures. 
Põllumajanduskeskkonna puhul oli see aga piiratud, kuna olemasolevate struktuuridega tuvastati vaid paar konkreetset parima tava näidet.
31 Little dissemination of good practice and feedback to farmers Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
31 Põllumajandustootjatele edastati vähesel määral parimat tava ja tagasisidet Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
At Member State level, the audit revealed that the administrative authorities responsible rarely provided feedback to beneficiairies after a contract had been signed on the results achieved for agri-environment sub-measures. 
Liikmesriikide tasandil leiti auditis, et pärast lepingu sõlmimist andsid vastutavad haldusasutused harva abisaajale tagasisidet põllumajanduskeskkonna alameetmetega saavutatud tulemuste kohta.