natgillin/translations-raw huggingface dataset:
i. life-nature co-finances projects in the member states, mainly in relation to natura 2000 sites, in favour of the conservation of species and habitats. such projects should have demonstrative added value and contribute to the dissemination of best practice conservation methods and approaches. life earmarks at least 78 % of its budget of 300 million euro per year to action grants, of which at least 50 % is allocated to projects supporting the conservation of nature and biodiversity. in financial terms it is the most important european funding that is specially dedicated to the environment and is managed directly by the Commission, being an essential tool with regard to the objectives of the environmental policy of the european union. ii. 
i. LIFE-Loodusega kaasrahastatakse liikmesriikides peamiselt seoses natura 2000 aladega läbiviidavaid projekte, et soodustada liikide ja elupaikade kaitset. sellised projektid peaksid omama selget lisaväärtust ja kaasa aitama parima tava levitamisele kaitsemeetodite ja lähenemisviiside kohta. 78 % rahastamisvahendi LIFE 300 miljoni euro suurusest aastaeelarvest eraldatakse meetmetoetusteks, millest vähemalt 50 % eraldatakse looduse kaitset ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist toetavatele projektidele. rahalises mõttes on tegemist kõige olulisema ELi rahastamisvahendiga, mis on suunatud spetsiaalselt keskkonnale ja mida juhib komisjon otse.
The supervision and management of life-nature is complex, as projects deal with different situations from one site to another across the union, are run by a great variety of beneficiaries and should have a sustained impact on the conservation of individual species and habitats, while adding value through dissemination of the results achieved (paragraphs 1 to 8). iii. since the first life instrument, introduced in 1992, the Commission has progressively developed and improved its management and control systems, inter alia taking into account the results of the Court’s previous audits1. further changes were introduced with the start of life+ applying to the 2007–2013 period (paragraphs 9 to 11). 
LIFE-Loodus on keskne vahend Euroopa Liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamiseks. ii. LIFE-Looduse järelevalve ja juhtimine on keeruline, kuna projekte viiakse läbi üle kogu liidu väga erinevates tingimustes, neid juhivad mitmesugused abisaajad ja nad peaksid avaldama üksikliikide ja -elupaikade kaitsele püsivat mõju, tootes lisaväärtust saavutatud tulemuste levitamisega (punktid 1–8). iii. alates esimese rahastamisvahendi LIFE kasutuselevõtust 1992. aastal on komisjon selle juhtimis-ja kontrollisüsteeme edasi arendanud, võttes muu hulgas arvesse kontrollikoja varasemate auditite tulemusi1. täiendavaid muudatusi tehti LIFE+ käivitamisega perioodiks 2007–2013 (punktid 9–11).
1 special report no 11/2003 concerning the financial instrument for the environment (life) (oj C 292, 2.12.2003) and the follow-up in the annual report concerning the financial year 2004, paragraphs 6.48–6.50 (oj C 301, 30.11.2005). eXeCuTive summary iv. 
1 Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (ELt C 292, 2.12.2003) ja selle järelkäsitlus 2004. eelarveaasta aastaaruandes, punktid 6.48–6.50 (ELt C 301, 30.11.2005). kokkuVõtE iV. auditis hinnati, kui mõjusalt haldab komisjon LIFE-Looduse projektidele makstavaid toetusi projektitulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast. samuti analüüsiti külastatud projektide juhtimist abisaajate poolt, võttes arvesse projektide jätkusuutlikkust (punktid 12–16).
The audit assessed the effectiveness of the Commission’s management of the grants paid to life-nature projects in terms of the sustainability of their results. in this context, the beneficiaries’ management of the visited projects as regards their sustainability was also examined (paragraphs 12 to 16). v. Work was performed at dg environment at the Commission and on-the-spot audit visits were carried out to examine 35 projects in the following six member states: belgium, germany, italy, slovenia, spain and the united kingdom. 
V. audititöö viidi läbi komisjoni keskkonna peadirektoraadis ning 35 projekti läbivaatamiseks tehti kohapealseid auditikäike järgmisse kuude liikmesriiki: Belgia, sak-samaa, Itaalia, sloveenia, hispaania ja Ühendkuningriik. külastati ka alltöövõtjatest järelevalve-ja teabeedastusrühmi, projektihindajaid ja Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskust (tegutseb Euroopa keskkonnaagentuuriga sõlmitud lepingu alusel), kuivõrd tegemist on komisjoni lähedaste partneritega keskkonnavaldkonna juhtimise ja arendamise alal (punkt 17). Vi.
The outsourced monitoring and communication teams, the project evaluators, and the Topic Centre on biological diversity (acting under contract with the european environment agency (eea)) were also visited, being close partners of the Commission for the management and development of environmental issues (paragraph 17). vi. overall, the projects audited have contributed to the conservation of the targeted species and habitats, namely in the natura 2000 sites, contributing to the member states’ efforts and supporting the eu citizens and their associations’ volunteer work and commitment in favour of biodiversity conservation. The Commission must ensure that only appropriately designed project proposals are approved, are executed as foreseen and insist on the establishment of organisational and financial structures sufficient for sustaining the impact of the eu financed projects (paragraphs 18 to 20). 
Üldiselt on auditeeritud projektid kaasa aidanud sihtliikide ja -elupaikade kaitsele eelkõige natura 2000 aladel, toetades liikmesriikide jõupingutusi ning ELi kodanike ja nende ühenduste vabatahtlikku tööd ja pühendumust seoses bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega. komisjon peab siiski tagama, et heaks kiidetakse ainult nõuetekohaselt kavandatud projektid ja et need viiakse ellu ettenähtud viisil; samuti peab komisjon nõudma korraldusliku ja finantsstruktuuri loomist, mis oleks piisav ELi rahastatavate projektide mõju säilitamiseks (punktid 18–20). 7 Vii.
7 vii. although significant progress has been made since the introduction of life in 1992, there is still room for improvement in the Commission’s management and control systems to obtain an assurance that the conservation measures financed by the eu better meet their objectives and are sustained after the project eu financing. 
Ehkki alates LIFE'i kasutuselevõtust 1992. aastal on tehtud olulisi edusamme, tuleb komisjoni juhtimis-ja kontrollisüsteeme parandada, võimaldamaks saada kinnitust, et ELi rahastatavad kaitsemeetmed täidavad senisest paremini oma eesmärke ja nende mõju säilib ka pärast seda, kui EL projekti enam ei rahasta. seoses erinevate projektijuhtimise etappidega ilmnesid järgmised puudused: a) Valikumenetlus: LIFE+ projektide hindamise punktisüsteem oli ebaselge, olulistele jätkusuutlikkuse teguritele omistati liialt vähe tähtsust ning toetuste andmise üle otsustamisele kulus kaua aega (punktid 21–28). b) projektide elluviimine ja järelevalve: projektide tulemustele (tulemitele) ning halduslepingutele ja -kavadele pöörati ebapiisavalt tähelepanu, mis takistab kavandatud jätkusuutlike projektitulemuste saavutamist (punktid 29–40). c) tulemuste levitamine: LIFE-Looduse üksikprojektide potentsiaalset lisaväärtust ei realiseerita täiel määral, kuna saadud teadmisi, määratletud parimaid tavasid ja üksikasjalikku tehnilist või teadusalast teavet ei tehta süstemaatiliselt kättesaadavaks huvilistele väljaspool projekti vahetut naabrust (piirkond või riik) (punktid 41–53). kokkuVõtE d) projektitulemuste pikaajaline juhtimine: kuna enamikul juhtudel ilmnevad rahastatud projektide tulemused (tu-lemid) alles pärast projekti lõppmakse tegemist ja rahastatud meetmete mõjususe hindamiseks ei ole kehtestatud järelkontrolli menetlust, on komisjonil selle kohta vähe teavet. seetõttu tuleb saavutatud tulemuste hindamiseks kehtestada asjakohaste näitajate kogum (punktid 54–67).
8 inTroduCTion 1. life is an acronym which stands for L’Instrument Financier pour l’Environ­ nement, i.e. financial instrument for the environment. 
8 sIssEjuhatus 1. LIFE on lühend sõnadest L’Instrument Financier pour l’Environnement ehk „keskkonna rahastamisvahend“.
The first projects financed by life started in 19922 and continued under the subsequent specific life instruments through to the third phase (life iii) for 2000-20063. life was split into three thematic components: - 'life-nature'; - 'life-environment'; and - 'life-Third Countries'. 2. projects were selected for each of the three components using dedicated procedures. 
Esimesed LIFE'i abil rahastatud projektid käivitati 1992. aastal2 ja projektide rahastamist jätkati järgmiste LIFE'i erivahenditega kuni aastateks 2000–2006 ette nähtud kolmanda etapini (LIFE III)3. LIFE jagunes temaatiliselt kolmeks osaks: - LIFE – Loodus; - LIFE – keskkond; - LIFE – kolmandad riigid.
The new life+ phase allocates 2 143 million euro for the period from 2007 to 20134. at least 78 % of this amount must be used for project action grants. The three components have become: - 'nature and biodiversity'; - 'environment and governance'; and - 'information and Communication'. 
Vähemalt 78 % sellest tuleb kasutada meetmetoetusteks. uus osade jaotus on alljärgnev: - Loodus ja bioloogiline mitmekesisus; - keskkonnapoliitika ja juhtimistava; - teave ja teabevahetus.
Contrary to life iii, projects are now selected under a single procedure for all three components. 
Erinevalt LIFE III-st kasutatakse projektide valimiseks kõige osade puhul sama menetlust.
4. during the 2000-2006 period life-nature financed 434 projects which were implemented in 26 member states and amounted to 436 million euro (see Figure 1). 
4. ajavahemikul 2000–2006 rahastati LIFE-Loodusega 434 projekti, mis viidi ellu 26 liikmesriigis kogusummas 436 miljonit eurot (vt Joonis 1).
With an average eu contribution of 1 million euro, projects involved substantial financial eu resources in addition to national co-financing. life+, 'nature and biodiversity', will remain the most important life component as an annual allocation of at least 50 % of the budget dedicated for action grants (850 million euro) is earmarked for the period 2007–2013. 
Lisaks riiklikule kaasrahastamisele eraldati projektidele märkimisväärsel hulgal ELi rahalisi vahendeid – ELi osalus oli keskmiselt miljon eurot projekti kohta. LIFE+ „loodus ja bioloogiline mitmekesisus“ on LIFE'i olulisim osa, kuna sellele on ajavahemikuks 2007–2013 määratud iga-aastase rahaeraldusena vähemalt 50 % eelarvest (850 miljonit eurot).
2 Council regulation (eeC) no 1973/92 of 21 may 1992 establishing a financial instrument for the environment (life) (oj l 206, 22.7.1992, p. 1). 
2 nõukogu määrus (EMÜ) nr 1973/92, 21. mai 1992, millega kehtestatakse keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (EÜt L 206, 22.7.1992, lk 1).
3 regulation (eC) no 1655/2000 of the european parliament and of the Council of 17 july 2000 concerning the financial instrument for the environment (life) (oj l 192, 28.7.2000, p. 1), as amended by regulation (eC) no 1682/2004 (oj l 308, 5.10.2004, p.1). 
3 Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1655/2000, 17. juuli 2000, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (EÜt L 192, 28.7.2000, lk 1), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELt L 308, 5.10.2004, lk 1).
4 regulation (eC) no 614/2007 of the european parliament and of the Council of 23 may 2007 concerning the financial instrument for the environment (life+) (oj l 149, 9.6.2007, p. 
4 Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007, 23. mai 2007, keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta (ELt L 149, 9.6.2007, lk 1).
5. both life iii and life+ regulations provide support to nature conservation projects that contribute to the implementation of the birds and habitats directives5. These directives establish a network of protected territories called 'natura 2000' sites to which life-nature provides support6. implementation of the directives is the responsibility of the respective member state. however, the sites are eligible for eu financial support under the relevant Community instruments7. accordingly, life nature projects predominantly aim to contribute to the maintainance or restoration of natural habitats and/or endangered species listed in one of the two directives. 
Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine 5. nii LIFE III kui LIFE+ määrusega toetatakse looduskaitseprojek-te, mis aitavad kaasa linnustiku direktiivi ja elupaikade direktiivi rakendamisele5. nende direktiividega kehtestatakse kaitsealuste maa-alade ehk natura 2000 alade võrgustik, mida toetatakse LIFE-Looduse raames6. direktiivide rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. asjakohaste ühenduse õigusaktide alusel võivad alad saada aga ka ELi rahalist toetust7. sellele vastavalt püütakse LIFE-Looduse projektidega eelkõige säilitada või taastada nimetatud direktiivides loetletud looduslikke elupaiku ja/või ohustatud liike.
The life+ strand on biodiversity co-finances innovative or demonstration projects that contribute towards halting the loss of biodiversity by 2010 and beyond8 and allows life funding outside natura 2000 sites. 
LIFE+ bioloogilise mitmekesisuse suunaga kaasrahastatakse uuenduslikke ja näidisprojekte, mis aitavad peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimist 2010. aastaks ja pärast seda8. samuti võimaldatakse LIFE+ bioloogilise mitmekesisuse suunaga toetuse eraldamist aladele, mis ei kuulu natura 2000 võrgustikku.
5 Council directive 79/409/eeC of 2 april 1979 on the conservation of wild birds (oj l 103, 25.4.1979, p. 
5 nõukogu direktiiv 79/409/EmÜ, 2. aprill 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜt L 103, 25.4.1979, lk 1); nõukogu direktiiv 92/43/EmÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜt L 206, 22.7.1992, lk 7).
7). 6 article 4 of the life+ regulation specifies the life+ nature objectives: develop and implement the natura 2000 network; consolidate a knowledge base; monitor and assess nature and biodiversity; governance. 
6 LIFE+ määruse artiklis 4 määratletakse LIFE+ Looduse eesmärgid: natura 2000 võrgustiku arendamine ja rakendamine; teadmistebaasi tugevdamine; looduse ja bioloogilise mitmekesisuse seire ja hindamine; juhtimistava.
7 article 8 of the habitats directive. 
7 Elupaikade direktiivi artikkel 8.
8 Com(2006) 216 final of 22.5.2006: Communication from the Commission – halting the loss of biodiversity by 2010 – and beyond – sustaining ecosystem services for human well-being. 
8 kom(2006) 216 lõplik, 22.05.06: komisjoni teatis„Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda. säästvad ökosüsteemi teenused inimeste hüvanguks“.
9 fiGure 1 44,81 38,90 23,68 60,49 26,26 37,71 24,55 18,57 32,28 18,34 Life-nAture contribution Per member stAte 2000—2006 (436 miLLion euro) 70 60 50 40 30 20 10 16,02 12,78 1,13 14,81 10,28 11,34 11,08 4,21 1,53 6,37 6,95 6,24 4,84 1,12 1,48 0,46 0 be CZ dk de ee ie el es fr iT Cy lv lT lu hu mT nl aT pl pT ro si sk fi se uk Source: dg environment. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
9 joonis 1 44,81 38,90 23,68 60,49 26,26 37,71 24,55 18,57 32,28 18,34 liFe-looduse toetussummad liiKmesriiKide KauPa 2000–2006 (436 miljonit eurot) 70 60 50 40 30 20 10 16,02 12,78 1,13 14,81 10,28 11,34 11,08 4,21 1,53 6,37 6,95 6,24 4,84 1,12 1,48 0,46 0 BE CZ dk dE EE IE EL Es Fr It CY LV Lt Lu hu mt nL at pL pt ro sI sk FI sE uk Allikas: dG Environment. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
6. all the relevant eu legislation emphasises the importance of sustainable development of the environment. 
6. kõigis asjassepuutuvates ELi õigusaktides rõhutatakse keskkonna säästva arengu tähtsust.
The fifth european Community environmental action programme is entitled 'Towards sustainability'9. This concept is developed by the ongoing sixth environment action programme10 and is particularly important for nature conservation projects since the restoration and protection of habitats and species is, by definition, a long-term process. as financing is only granted to a part of the applications, sustainability should be a major project selection criterion i.e. projects selected should be those for which the benefits will last longer after the eu funding. 
Euroopa Ühenduse viies keskkonnaalane tegevusprogramm kannab nime „säästvuse suunas“9. põhimõtet arendatakse edasi käimasolevas kuuendas keskkonnaalases tege-vusprogrammis10 ning see on eriti oluline looduskaitseprojektide seisukohalt, kuna elupaikade ja liikide taastamine ja kaitse on juba loomu poolest pikaajaline protsess. arvestades, et rahastatakse ainult osa taotlustest, tuleb välja valida projektid, mille jätkusuutlikkuse tõenäosus on kõige suurem, st mille positiivne mõju jätkub ka pärast ELi rahastamise lõppemist.
The Commission’s management of life-nature grants is a complex process. applicants from all member states introduce proposals for investments in favour of multiple species and habitats. These may have innovative components that may require several implementation years and shall have a sustained impact on the conservation status while adding value through the dissemination of the results achieved. 
LIFE-Looduse toetuste komisjonipoolne haldamine on keerukas protsess. kõigist liikmesriikidest esitatakse rahastamistaotlusi paljude erinevate liikide ja elupaikade toetamiseks. tihti sisaldavad taotlused uuenduslikke elemente, mille elluviimine võib võtta aastaid ja mis avaldavad kaitsestaatusele pikaajalist mõju, andes lisaväärtust saavutatud tulemuste levitamisega.
Diagram 1 gives a synoptic view of the present project management cycle. 
Diagrammil 1 esitatakse kokkuvõte projektijuhtimise tsüklist praegusel kujul.
8. moreover, applicants may be public or private entities, and quite frequently include ngos of very different sizes whose strong commitment to the projects is a key element for their success. 
8. Lisaks võivad taotlejad olla avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud ning tihti on nende seas väga erineva suurusega VVosid, kelle edukus sõltub eelkõige sellest, kui tihedalt nad end projektiga seovad. liFe-looduse ProjeKtid on mitmeaastased ja sageli Keeruliste eesmärKidega ning hõlmaVad mitmeid osaPooli A l l i k a s : Euroopa kontrollikoda.
Life-nAture Projects Are muLti-AnnuAL With often comPLex objectives And invoLve vArious PArtners 9 european Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development 'Towards sustainability', Council resolution of 1 february 1993 (oj C 138, 17.5.1993, p. 1). 
9 Euroopa Ühenduse keskkonna-ja säästva arengu alane tegevusprogramm „säästvuse suunas“, nõukogu 1. veebruari 1993. aasta resolutsioon (EÜt C 138, 17.5.1993, lk 1).
10 decisionno1600/2002/eC of the european parliament and of the Council of 22 july 2002 laying down the sixth Community environment action programme (jo l 242, 10.9.2002, p.1). 
10 Euroopa parlamendi ja nõukogu otsus nr 1600/2002/EÜ, 22. juuli 2002, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜt 242, 10.9.2002, lk 1).
9. The Court’s previous special report on the life instrument, which was published in 200311, identified weaknesses in the quality of the investments and in the long-term effects of the results: the audit found that the life instrument lacked clearly defined objectives as well as sufficient analysis of its impact and an adequate dissemination of results12. 
9. kontrollikoja eelmises eriaruandes rahastamisvahendi LIFE kohta, mis avaldati 2003. aastal11, kirjeldati puudusi seoses investeeringute kvaliteedi ja tulemuste pikaajalise mõjuga: auditiga leiti, et rahastamisvahendil LIFE puudusid selgelt määratletud eesmärgid, selle mõju ei analüüsitud piisavalt ja tulemusi ei levitatud asjako-haselt12.
10. The Commission addressed a number of the Court’s recommendations in subsequent years. however, the follow-up of the special report in the 2004 annual report13 indicated that not all the Court’s recommendations had been acted upon. in particular, the definition of the objectives was still unclear, the scope of the on-the-spot audits performed by the Commission was still centred on the financial aspects, and the evaluation of the project results attained remained outstanding. 
10. komisjon on ellu viinud mitmeid kontrollikoja soovitusi. Eriaruande järelkontrollist, mis esitati 2004. eelarveaasta aastaaruandes13, nähtub siiski, et mitte kõiki kontrollikoja soovitusi ei ole arvesse võetud. täpsemalt öeldes olid eesmärgid endiselt ebaselgelt sõnastatud, komisjoni kohapealsed auditid keskendusid endiselt rahalistele aspektidele ja projektitulemuste hindamine oli puudulik.
11. since the first life instrument was introduced in 1992, the Commission has progressively developed and improved its management and control systems, inter alia by taking into account the results of the Court’s previous audits. moreover, additional changes to the life grants scheme were introduced in 2007 for the 2007-2013 financial period. 
11. alates esimese rahastamisvahendi LIFE kasutuselevõtmisest 1992. aastal on komisjon järk-järgult oma juhtimis-ja kontrollisüsteeme edasi arendanud ja täiustanud, võttes muu hulgas arvesse kontrollikoja varasemate auditite tulemusi.
The current audit addressed the weaknesses previously identified by focusing on their implications for the sustainability of project results, which is crucial for the effectiveness of the eu life expenditure directly managed by the Commission. 
Lisaks tehti 2007. aastal LIFE'i toetustesüsteemi rahastamisperioodiks 2007–2013 täiendavaid muudatusi. käesolevas auditis käsitleti varasemalt tuvastatud puudusi, vaadeldes eelkõige nende mõju projektitulemuste jätkusuutlikkusele, mis on keskse tähtsusega komisjoni poolt otse juhitavate LIFE'iga seotud ELi kulude mõjususe seisukohast.
11 special report no 11/2003. 
11 Eriaruanne nr 11/2003.
12 special report no 11/2003 paragraphs 81 to 84 and 86 to 87 (Conclusions). 
12 Eriaruande nr 11/2003 kokkuvõtte punktid 86 ja 87 ning põhiteksti punktid 81–84.
13 paragraphs 6.48 to 6.50. 
13 punktid 6.48–6.50.
12 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
12 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
The objective of the audit was to assess the effectiveness of the Commission's management of the life-nature grants during the different phases of the project cycle in respect of the sustainability of the project results. 
13 audItI LähEnEmIsVIIs ja uLatus 12. auditi eesmärk oli hinnata, kui mõjusalt haldab komisjon LIFE-Looduse toetusi projektitsükli eri etappides, võttes arvesse projektitulemuste jätkusuutlikkust.
The following questions were addressed: - did the revised selection process prioritise the projects that offered the highest expectation for sustainability? - Were the projects adequately implemented and monitored by the Commission? - does the Commission ensure that information on project results and lessons learnt is appropriately disseminated? - does the Commission carry out the follow-up of projects, or assess their results by other appropriate means in the long-term? 
Esitati järgmised küsimused: - kas muudetud valikukorraga eelistati projekte, mille jätkusuutlikkuse väljavaated olid kõige suuremad? - kas projektide elluviimine ja komisjonipoolne järelevalve toimus nõuetekohaselt? - kas komisjon tagab selle, et teavet projektitulemuste ja saadud kogemuste kohta levitatakse piisavalt? - kas komisjon teostab projektide järelkontrolli või hindab nende tulemusi pikemas perspektiivis mõnel muul asjakohasel viisil?
14. The management of life iii nature projects (2000–2006) and the selection procedure for the new life+ (2007–2013) were audited. 
14. auditeeriti LIFE III Looduse projektide (2000-2006) juhtimist ja uue LIFE+ projektide (2007-2013) valikumenetlust. tehtud tähelepanekud käsitlevad aspekte, mis on ka edaspidi komisjoni juhtimise seisukohalt olulised, kuna puudutavad uue rahastamisvahendi (LIFE+) projekte.