natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The error rates reported by audit authorities in Cohesion (and assessed and consolidated by the Commission for its assurance process) and those estimated by the Court in the context of its annual Statement of Assurance differ in the following respects: — the error rates calculated by audit authorities are meant to be representative at the level of an OP (or group of OPs), while the Court’s error rates are calculated at the level of funds for all Member States; — the Court’s error rate is based on a statistically representative sample of transactions at EU level, while, although audit authorities generally apply statistical sampling, they may also select audits of operations on the basis of non-statistical (and even non-repre-sentative) samples; 10 European Commission, ‘Inter-service agreement on audit cooperation between DGs MARE, REGIO and EMPL for the programming period 2007–13’, 26.5.2011. 
Ühtekuuluvuse valdkonnas auditeerimisasutuste poolt esitatud veamäärad (komisjon hindab ja konsolideerib need oma kindlustandva protsessi jaoks) erinevad kontrollikoja iga-aastase kinnitava avalduse kontekstis esitatud hinnangulistest veamääradest järgmistes aspektides: — auditeerimisasutuste arvutatud veamäärad peavad olema statistiliselt esinduslikud rakenduskava (või rakenduskavade rühma) tasandil. Kontrollikoda arvutab veamäärad kõigis liikmesriikides kasutatud vahendite tasandil; — kontrollikoja veamäär põhineb ELi tasandi tehingutest moodustatud statistiliselt esinduslikul valimil.
Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 16 — there are methodological differences in quantifying the impact of the audit findings11; — finally, the error rates reported by national audit authorities do not relate to the same period as those published by the Court12. 
Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle 16 — auditileidude mõju kvantifitseerimisel on metoodilisi erinevusi11; — liikmesriikide auditeerimisasutuste arvutatud veamäärad ja kontrollikoja avaldatud veamäärad puudutavad erinevaid ajavahemikke12.
As a result, these annual error rates are not directly comparable. 
Eelkirjeldatu tulemusel ei ole veamäärad üks ühele võrreldavad.
Meanwhile, the residual error rates calculated by the Commission are of a multiannual nature and take account of all the financial corrections implemented at EU and national level. 
Komisjoni arvutatud allesjäänud veamäärad on mitmeaastase olemusega ning neis võetakse arvesse kõik ELi ja liikmesriigi tasandil tehtud finantskorrektsioonid.
THE ’SINGLE AUDIT’ PRINCIPLE AS DEFINED IN ARTICLE 73 12. 
ARTIKLIS 73 MÄÄRATLETUD ÜHTSE AUDITI (SINGLE AUDIT) PÕHIMÕTE 12.
In the context of the European Union budget, the term ‘single audit’ refers to a system of internal control and audit which is based on the idea that each level of control builds on the preceding one. ’Single audit’ aims at preventing the duplication of control work and reducing the overall cost of control and audit activities at the level of the Member States and the Commission. 
Euroopa Liidu eelarve kontekstis mõistetakse termini „ühtne audit” all sisekontrolli ja auditi süsteemi, mille mõte on see, et iga kontrolli-tasand tugineb eelnevale. Ühtse auditi eesmärk on vältida kontrollitöö dubleerimist ning vähendada nii liikmesriikide kui ka komisjoni tasandil kontrolli ja auditeerimise kogumaksumust.
It also aims at decreasing the administrative burden on auditees. 
Lisaks püütakse vähendada auditeeritavatel lasuvat halduskoormust.
The Commission (which holds ultimate responsibility for the implementation of the EU budget) is at the top of the ‘single audit’ pyramid. 
Kirjeldatud ühtse auditi süsteemi püramiidi tipus asub komisjon (kellel lasub lõplik vastutus ELi eelarve täitmise eest).
In its Opinion No 2/2004, the Court set out a number of general principles for internal control systems to operate in accordance with the ‘single audit’ model (see Annex IV)13. 
Oma arvamuses nr 2/2004 esitas kontrollikoda sellise ühtse auditi mudeli raames toimiva sisekontrollisüsteemi jaoks mitu üldist põhimõtet (vt IV lisa)13.
The Court, as the external auditor of the EU, is not part of the Commission’s ‘single audit’ system. 
ELi välisaudiitorina ei ole kontrollikoda komisjoni ühtse auditi süsteemi osa.
In June 2005 the Commission presented its proposals for a ‘Community integrated control framework’ to achieve more effective and efficient internal control of EU funds14. 
2005. aasta juunis esitas komisjon oma ettepanekud ühenduse ühtse kontrolliraamistiku kehtestamiseks, mille eesmärk oli luua ELi rahaliste vahendite jaoks mõjusam ja tõhusam sisekontrollisüsteem14.
In 2006, the Commission further developed this concept in its ‘Action Plan towards an Integrated Internal Control Framework’15, which had a significant impact on the design of internal control systems for the ERDF/CF and ESF as set out in the Regulations for the 2007–13 programming period. 
2006. aastal arendas komisjon seda kontseptsiooni veelgi edasi „Komisjoni tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks”15, mis mõjutas tugevasti ERFi/ÜFi ja ESFi programmitöö perioodi 2007–2013 määrustes sätestatud sisekontrollisüsteemide ülesehitust.
In particular, the Commission proposed: — to minimise the duplication of control work (and to maximise the level of control which could be achieved with a given level of resources) by sharing control information so that one level of control could rely on the preceding level in the chain (‘single audit’ principle); 11 The Commission (and the national audit authorities) quantify with a view to the financial corrections that are necessary given the irregularities found. 
Eelkõige tegi komisjon ettepaneku: — minimeerida kontrollitöö dubleerimist (ning maksimeerida olemasolevate ressurssidega saavutatavat kontrolli taset) kontrolliteabe jagamise abil nii, et kontrolliahela üks tasand võib tugineda eelneval tasandil tehtud tööle (ühtse auditi põhimõte); 11 Komisjoni (ja liikmesriikide auditeerimisasutuste) tehtava kvantifitseerimise aluseks on leitud eeskirjade rikkumiste põhjal võetavad finantskorrektsioonid.
This is particularly so for cases of non-compliance with the EU Directives and national public procurement laws (see 2012 Annual Report, Commission reply to paragraph 5.33 and Annex 1.1, paragraphs 9 to 11). 
Eelkõige kehtib see ELi direktiivide ja liikmesriikide hanke-eeskirjade mittejärgimise korral (vt 2012. aasta aastaaruanne, komisjoni vastus punktile 5.33 ja lisa 1.1 punktid 9–11).
13 Court of Auditors Opinion No 2/2004 on the ‘single audit’ model (and a proposal for a Community internal control framework) (OJ C 107, 30.4.2004, p. 
13 Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditi mudeli kohta (ning ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks) (ELT C 107, 30.4.2004, lk 1).
1). 14 COM(2005) 252 final of 15 June 2005. 
14 KOM(2005) 252 (lõplik), 15. juuni 2005.
15 COM(2006)9finalof 17 January 2006, in particular see Actions 5, 7, 9 and 13 to 16. 
15 KOM(2006) 9 (lõplik), 17. jaanuar 2006 (eelkõige vt meetmed 5, 7, 9 ja 13–16).
Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 17 — to introduce national control reports with a view to reinforcing accountability and providing an incentive for managers of EU funds to assess and improve their internal control systems; — to draw assurance from third-party independent audit bodies; and — to use common guidelines per policy area and ‘agreed upon procedures’ between EU and national level so as to ensure a consistent level of internal control. 
Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle 17 — võtta kasutusele riiklikud kontrolliaruanded eesmärgiga tugevdada aruandekohustust ning motiveerida ELi vahendite haldajaid sisekontrollisüsteeme hindama ja parandama; — ammutada kindlust kolmandate sõltumatute auditiorganisatsioonide tehtud tööst; — kasutada poliitikavaldkondades ühiseid suuniseid ning ELi ja liikmesriikide vahel kokku lepitud protseduure, mis tagaksid sisekontrolli ühtlase taseme.
For the 2007–13 programming period, the way the ‘single audit’ principles are to be applied in Cohesion is set out in Article 73 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Ühtse auditi põhimõtete rakendamine ühtekuuluvuse valdkonnas on programmitöö perioodiks 2007–2013 sätestatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 73.
This states that the Commission may reduce its own checks if it has obtained reasonable assurance that the OP’s management and internal control systems function effectively (see Box 3). 
Artikli kohaselt võib komisjon vähendada oma kontrollitöö mahtu juhul, kui tal on piisav kindlus, et rakenduskava juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid toimivad tõhusalt (vt 3. selgitus).
Article 73(3): ‘For those programmes, the Commission may conclude that it can rely principally on the [audit authority’s audit] opinion [...] with regard to the effective functioning of the systems and that it will carry out its own on-the-spot audits only if there is evidence to suggest shortcomings in the system affecting expenditure certified to the Commission in a year for which an [audit] opinion [...] has been provided which contains no reservation in respect of such shortcomings. 
Artikli 73 lõige 3: „Nimetatud kavade suhtes võib komisjon järeldada, et ta võib toetuda põhiliselt [---] osutatud [auditeerimisasutuse] arvamusele süsteemide tõhusa toimimise kohta ja et ta viib läbi omapoolsed kohapealsed auditid ainult juhul, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et süsteemis on puudujääke, mis mõjutavad komisjonile tõendatud kulusid selleks aastaks, mille kohta on esitatud [---] [auditi] arvamus, mis ei sisalda selliste puudujääkide suhtes reservatsiooni.
Where the Commission reaches such a conclusion, it shall inform the Member State concerned accordingly. 
Kui komisjon jõuab sellisele otsusele, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile.
Where there is evidence to suggest shortcomings, it may require the Member State to carry out audits [...] or it may carry out its own audits [...].’ Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 
Kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et süsteemis on puudujääke, võib komisjon nõuda liikmesriigilt auditite läbiviimist [---] või võib ise auditid [---] läbi viia.” Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle
For those OPs to which Article 73 status has been granted, the Commission can then draw its assurance regarding the legality and regularity of EU spending, to a large extent, from the work of the audit authorities (‘single audit’ principle). 
Nende rakenduskavade puhul, millele on antud artiklile 73 vastav staatus, võib komisjon ammutada ELi kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks vajaliku kindluse suurel määral auditeerimisasutuste tööst (ühtse auditi põhimõte).
If the Commission considers that all necessary conditions are in place for an OP, a decision will be taken to notify the Member State in accordance with Article 73. 
Kui komisjon on seisukohal, et rakenduskava on täitnud kõik vajalikud nõuded, tehakse otsus liikmesriiki vastavalt artiklile 73 teavitada.
In 2010, the Commission defined how the regulatory requirements for applying Article 73(2) were to be interpreted by its services. 
2010. aastal määratles komisjon, kuidas tema talitused peavad tõlgendama artikli 73 lõike 2 rakendamiseks vajalikke regulatiivseid nõudeid.
These internal rules (the ‘Article 73 roadmap’), were agreed in a working paper between the Directorates-General for Regional and Urban Policy and for Employment, Social Affairs and Inclusion17. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat leppisid nimetatud sise-eeskirjades (edaspidi „artikli 73 tegevuskava”) kokku töödokumendi vormis17.
In 2012, the roadmap was amended, and additional criteria for granting Article 73 status were specified18. 
2012. aastal tegevuskava muudeti ning lisati artiklile 73 vastava staatuse saamiseks nõutavad täiendavad tingimused18.
In the case of OPs with Article 73 status, the Commission relies on the audit opinion prepared by the corresponding audit authority. 
Artiklile 73 vastava staatusega rakenduskavade puhul tugineb komisjon auditeerimisasutuse koostatud auditiarvamusele.
In particular, the Commission will carry out its own on-the-spot checks only if there is evidence to suggest shortcomings in the system affecting the legality and regularity of the expenditure which had been certified to the Commission for that year, unless the audit authority has adequately addressed these issues in its audit opinion. 
See tähendab, et komisjon teeb omapoolseid kohapealseid auditeid ainult juhul, kui on tõendeid, mille põhjal on võimalik väita, et süsteemis on puudujääke, mis mõjutavad antud aastal komisjonile tõendatud kulude seaduslikkust ja korrektsust.
Subject to the results of its monitoring, the Commission may decide to suspend (or withdraw) an OP’s ‘single audit’ status at any time19. 
Oma järelevalvetegevuse põhjal võib komisjon mitahes ajal otsustada rakenduskavale antud artiklile 73 vastava staatuse peatada (või selle ära võtta)19.
If the Commission decides to suspend (rather than withdraw) the application of Article 73, additional corrective action will have to be agreed with the Member State concerned. 
Kui komisjon otsustab artikli 73 rakendamise peatada (mitte aga staatuse ära võtta), tuleb asjaomase liikmesriigiga kokku leppida täiendavate parandusmeetmete võtmine.
16 SEC(2004) 632/2 of 18 May 2004. 
16 SEK(2004) 632/2, 18. mai 2004.
17 European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion, Roadmap for the implementation and for the monitoring of the correct implementation of the ‘single audit’ principle (final version agreed with Directorate-General for Regional and Urban Policy), 13.10.2010. 
17 Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, ühtse auditi põhimõtte korrektse rakendamise ja järelevalve tegevuskava (regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadiga kooskõlastatud lõplik versioon), 13.10.2010.
18 Directorate-General for Regional and Urban Policy, Summary of the audit work carried out and the results under the enquiry planning memorandum — To obtain assurance on functioning of systems 2007–13 through review of the work of audit authorities — Phase 1 and Phase 2, 5.12.2012, p. 40. 
18 Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat, „Summary of the audit work carried out and the results under the enquiry planning memorandum – To obtain assurance on functioning of systems 2007-2013 through review of the work of audit authorities – Phase 1 and Phase 2”, 5.12.2012, lk 40.
19 European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion, Roadmap for the implementation and for the monitoring of the correct implementation of the ‘single audit’ principle (final version agreed with Directorate-General for Regional and Urban Policy), 13.10.2010. 
19 Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, ühtse auditi põhimõtte korrektse rakendamise ja järelevalve tegevuskava (regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadiga kooskõlastatud lõplik versioon), 13.10.2010.
18 Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 
18 Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle
19 AUDIT SCOPE AND APPROACH AUDIT QUESTIONS 20. 
19 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS AUDITIKÜSIMUSED 20.
Through this audit, the Court analysed the extent to which the Commission is able to rely, in the area of Cohesion, on the work of national audit authorities for its own assurance, and took stock of the Commission’s implementation of the ‘single audit’ model (as specified in Article 73) up to the end of 2012. 
Käesoleva auditiga analüüsis kontrollikoda, mil määral saab komisjon ühtekuuluvuse valdkonnas enda jaoks kindluse ammutamise eesmärgil tugineda liikmesriikide auditeerimisasutuste tööle, ning tegi kokkuvõtte ühtse auditi mudeli (sätestatud artiklis 73) komisjonipoolsest rakendamisest 2012. aasta lõpu seisuga.
In particular, the Court examined whether the Commission has: — made proper use of the information provided by national audit authorities for its own assurance and when granting Article 73 status to OPs; and — ensured a consistent audit approach in Cohesion through its guidance and support of audit authorities. 
Eelkõige uuris kontrollikoda, kas komisjon on: — kasutanud asjakohaselt liikmesriikide auditeerimisasutuste esitatud teavet enda jaoks kindluse ammutamisel ning rakenduskavadele artiklile 73 vastava staatuse andmisel; — auditeerimisasutustele suunatud suuniste ja nõustamisega taganud ühtekuuluvuse valdkonnas auditi järjekindla lähenemisviisi kasutamise.
PERIOD COVERED, EVIDENCE COLLECTION METHODS AND AUDIT CRITERIA APPLIED BY THE COURT 23. The period under examination was 2010 to 2012 and the audit involved inter alia: — an assessment of the Commission’s supervision and monitoring of national audit authorities and the way in which the information provided by them was used by the Commission in its annual activity reports; — a review of relevant information on the concept of ‘single audit’, on audit authorities and on the Commission’s procedures for granting Article 73 status; Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 
Vaatluse all oli ajavahemik 2010–2012 ning auditi käigus tehti muu hulgas järgmist: — hinnati komisjoni järelevalvet ja kontrolli liikmesriikide auditeerimisasutuste üle ning seda, kuidas komisjon kasutas auditeerimisasutuste esitatud teavet enda aasta tegevusaruannetes; — vaadati üle ühtse auditi mõistet, auditeerimisasutusi ja artiklile 73 vastava staatuse andmiseks kasutatavaid komisjoni protseduure puudutav asjakohane teave; Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle
20 — an analysis of the Commission’s progress in granting Article 73 status to OPs and the budgetary impact thereof; — examination of a sample of 19 audit authorities for ERDF/CF and/or ESF in 15 Member States to assess their compliance with key regulatory requirements and their effectiveness; — a review of the Commission’s legislative proposal for the 2014–20 programming period as regards the role and responsibilities of national audit authorities; — an electronic survey of the 112 audit authorities for ERDF/CF and/or ESF to obtain their views on the Commission’s guidance and support, its supervision and monitoring activities, the effectiveness of the internal control system and the Commission’s proposals for the 2014–20 programming period. 
20 — analüüsiti komisjoni edenemist rakenduskavadele artiklile 73 vastava staatuse andmisel ja selle staatuse mõju eelarvele; — kontrolliti 15 liikmesriigi ERFi/ÜFi ja/või ESFi 19 auditeerimisasutusest koosnevat valimit eesmärgiga hinnata nende vastavust peamistele regulatiivsetele nõuetele ning nende mõjusust; — kontrolliti programmitöö perioodiks 2014–2020 tehtud komisjoni seadusandlikus ettepanekus sisalduvaid liikmesriikide auditeerimisasutuste rolli ja kohustusi puudutavaid sätteid; — 112 ERFi/ÜFi ja/või ESFi auditeerimisasutuse seas viidi läbi elektrooniline uuring eesmärgiga saada tagasisidet komisjoni pakutava juhendamise ja toe, komisjoni järelevalve ja kontrollitegevuse, sisekontrollisüsteemi mõjususe ning programmitöö perioodiks 2014–2020 tehtud komisjoni seadusandlike ettepanekute teemal.
Around 97 % of all the audit authorities responded to this survey; — an estimate of the ‘cost of control’ of audit activities for the 2007–13 programming period based on information provided by audit authorities in the survey; and — interviews with the heads of 36 audit authorities (or their representatives) in 17 Member States, following interest expressed through the survey. 
Uuringus osales ligikaudu 97% auditeerimisasutustest; — uuringu käigus auditeerimisasutuste poolt esitatud teabe alusel hinnati nende audititegevuse maksumust (st kontrolli maksumust) programmitöö perioodil 2007–2013; — 17 liikmesriigis intervjueeriti 36 auditeerimisasutuse juhti (või nende esindajat), kes olid uuringus selleks soovi avaldanud.
Account was also taken of the general principles applicable to an integrated internal control framework as set out in the Court’s Opinion No 2/200420 and in the Commission’s 2006 Action Plan21, as well as the requirements of the international standards on auditing (ISAs) and the guidance notes addressed to audit authorities by the Coordination Committee of the Funds (COCOF). 
Arvesse võeti ka ühtse sisekontrolliraamistiku üldpõhimõtteid, mis on esitatud kontrollikoja arvamuses nr 2/200420 ja komisjoni 2006. aasta tegevuskavas21, samuti rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISA) nõudeid ning fondide koordineerimiskomitee (COCOF) poolt auditeerimisasutustele suunatud suunisdokumente.
20 OJ C 107, 30.4.2004, p. 1. 
20 ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
21 COM(2006) 9 final. 
21 KOM(2006) 9 (lõplik).
Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 21 OBSERVATIONS DID THE COMMISSION MAKE PROPER USE OF THE INFORMATION PROVIDED BY NATIONAL AUDIT AUTHORITIES FOR ITS OWN ASSURANCE AND WHEN GRANTING ARTICLE 73 STATUS TO OPs? 
Eriaruanne nr 16/2013 – Kogemused ühtse auditi (single audit) rakendamisest ja komisjoni tuginemisest liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud tööle 21 TÄHELEPANEKUD KAS KOMISJON KASUTAS ASJAKOHASELT LIIKMESRIIKIDE AUDITEERIMISASUTUSTE ESITATUD TEAVET ENDA JAOKS KINDLUSE AMMUTAMISEL NING RAKENDUSKAVADELE ARTIKLILE 73 VASTAVA STAATUSE ANDMISEL?
For the Commission to draw assurance as to the legality and regularity of ERDF/CF and ESF expenditure from the work carried out by national audit authorities, the information provided by them must be comprehensive, reliable and accurate. 
Selleks et komisjon saaks liikmesriikide auditeerimisasutuste tööst ERFi/ ÜFi ja ESFi kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kindlust am-mutada, peab esitatud teave olema põhjalik, usaldusväärne ja täpne.