natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This year, we have looked specifically at the Commission’s use of performance information in relation to spending programmes and the development, implementation and evaluation of policies. 
Sel aastal vaatlesime seda, kuidas komisjon kasutab tulemuslikkuse alast teavet kuluprogrammide puhul ning poliitika väljatöötamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks.
We conclude this section by recommending that the Commission: ο streamline and simplify the strategic frameworks governing the implementation of the EU budget, thereby reinforcing accountability for results and increasing clarity and transparency for all stakeholders; ο include up-to-date performance information in performance reporting on progress made towards achieving targets and always take, or make proposals for, appropriate action when these targets are not met; ο streamline indicators on the performance of the EU budget and improve the alignment between high-level general objectives and specific programme and policy objectives; ο provide information in the core performance reports on how performance information has been used in decision-making; ο introduce measures and incentives to foster a greater focus on performance in the Commission’s internal culture, building on the progress already made. 
Kontrollikoda esitab sellega seoses komisjonile järgmised soovitused: ο ühtlustada ja lihtsustada paralleelseid strateegilisi raamistikke, mis reguleerivad ELi eelarve täitmist, tugevdades seeläbi tulemusalast aruandlust ning suurendades selgust ja läbipaistvust kõigi sidusrühmade jaoks; ο esitada ajakohane tulemusteave tulemuslikkust käsitlevas aruandluses, sealhulgas aasta haldus-ja tulemusaruandes, et kajastada eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, ning võtta alati meetmeid või teha sellekohaseid ettepanekuid, kui neid eesmärke ei täideta; ο ühtlustada ELi eelarve tulemusnäitajaid ja parandada kooskõla kõrgetasemeliste üldiste eesmärkide ning programmiomaste ja poliitiliste eesmärkide vahel; ο esitada peamistes tulemusaruannetes teavet selle kohta, kuidas tulemusandmeid on otsuste tegemisel kasutatud; ο rakendada meetmeid ja stiimuleid, et soodustada suuremat keskendumist tulemuslikkusele oma organisatsioonikultuuris, toetudes juba tehtud edusammudele. 2017. aastal avaldati kakskümmendkaheksa eriaruannet paljude erinevate teemade kohta Kontrollikoda hindab oma eriaruannetes regulaarselt tulemuslikkust.
Twenty-eight special reports on a wide range of topics published in 2017 We regularly assess performance in our special reports, most of which are based on performance audits or a combination of compliance and performance assessments. 
Suurem osa eriaruannetest põhineb tulemus-audititel või vastavuse ja tulemuslikkuse hindamise kombinatsioonil.
In our 2017 reports, we checked in particular whether the objectives of selected EU policies and programmes had been met, whether results had been achieved effectively and efficiently and whether EU funding had provided added value. 
Kontrollikoja 2017. aasta aruannetes uuriti eelkõige, kas valitud ELi poliitikavaldkonnad ja programmid olid oma eesmärgid saavutanud, kas tulemused olid saavutatud mõjusalt ja tõhusalt ning kas ELi eraldatud rahastamisega loodi lisaväärtust.
The following page lists all 28 special reports published in 2017. 
Järgmisel leheküljel on loetletud kõik 28 aastal 2017 avaldatud eriaruannet.
Want to know more? Full information on our assessment of performance can be found in Chapter 3 of our 2017 annual report. 
Täielik teave kontrollikoja poolse tulemuslikkuse hindamise kohta on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 3. peatükis.
Overall results 21 The Commission implements a high proportion of our recommendations We review annually the extent to which the Commission has taken corrective action related to our recommendations. 
Üldtulemused 21 Komisjon viib suure hulga kontrollikoja soovitustest ellu Kontrollikoda uurib igal aastal seda, mil määral on komisjon võtnud kontrollikoja soovituste alusel parandusmeetmeid.
In line with our strategy for 2018-2020, we will be following up all performance audit recommendations we made to the Commission 3 years earlier. 
Kooskõlas kontrollikoja strateegiaga aastateks 2018–2020 kavatsetakse teha järelkontrolli kõigi tulemusauditi soovituste üle, mis kontrollikoda on kolm aastat varem komisjonile esitanud.
This year’s analysis of follow-up covered 100 recommendations issued in our special reports published in 2014. 
Käesoleva aasta soovituste järelkontrolli analüüs hõlmas 2014. aastal avaldatud kontrollikoja eriaruannetes esitatud 100 soovitust.
The Commission has implemented 75 recommendations fully or in most respects. 
Komisjon oli 75 soovitust kas täielikult või suuremas osas ellu viinud.
We found that just six recommendations had not been implemented at all (see Figure 6). 
Kontrollikoda leidis, et ellu viimata on vaid kuus soovitust (vt joonis 6).
Many ECA recommendations issued in 2014 have been implemented 6% 19 % 58 % 17 % fully implemented implemented in most respects implemented in some respects not implemented Figure 6 
Paljud kontrollikoja 2014. aastal antud soovitused on ellu viidud 6% 19% 58% 17% Täielikult ellu viidud Suuremas osas ellu viidud Osaliselt ellu viidud Ellu viimata Joonis 6
A closer look at revenue 22 and spending areas Revenue €139.7 billion What we audited Our audit covered the revenue side of the EU budget, which finances expenditure. 
Tulu-ja kuluvaldkondade 22 täpsem ülevaade Tulud 139,7 miljardit eurot Mida me auditeerisime Kontrollikoja audit hõlmas ELi eelarve tulude osa, millega rahastatakse kulusid.
Contributions from Member States based on their gross national income (GNI) and revenue from value added tax (VAT) accounted for 56 % and 12 % respectively of the EU’s total revenue in 2017. 
Liikmesriikide poolt vastavalt nende kogurahvatulule ja käibemaksutulule tehtavad sissemaksed moodustasid 2017. aastal vastavalt 56% ja 12% ELi kogutulust.
These contributions are calculated using macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Nimetatud sissemaksed arvutatakse liikmesriikide esitatud makromajandusliku statistika ja prognooside alusel.
Traditional own resources (TOR), consisting mainly of customs duties on imports collected by Member State administrations on the EU’s behalf , contributed a further 15 % of EU revenue. 
Traditsioonilised omavahendid (peamiselt impordi tollimaksud, mida koguvad ELi nimel liikmesriikide ametiasutused) moodustasid veel täiendavalt 15% ELi tuludest.
The remaining 17 % of EU revenue came from other sources (e.g. contributions and refunds arising from EU agreements and programmes, the surplus from the 2016 financial year, fines imposed by the Commission and default interest). 
Ülejäänud 17% ELi tuludest saadi muudest allikatest (nt ELi lepingutest ja programmidest tulenevad sisse-ja tagasimaksed, 2016. eelarveaasta ülejääk, komisjoni määratud trahvid ja viivisintressid).
What we found Overall, the revenue-related systems we examined were effective. 
Üldiselt olid kontrollitud tuludega seotud süsteemid tõhusad.
For TOR, however, we found that some controls were only partially effective. 
Traditsiooniliste omavahendite puhul leidis kontrollikoda siiski, et mõningad kontrollimehhanismid olid vaid osaliselt tõhusad.
We also found that there was room for improvement in the Commission’s actions to safeguard EU revenue in some areas. 
Kontrollikoda leidis ka, et teatud valdkondades ELi tulude kaitsmiseks võetavaid komisjoni meetmeid on võimalik parandada.
In particular, there were weaknesses in its management of the risk of undervalued imports in relation to TOR and in its verifications on the VAT-based own resource. 
Esines puudusi eelkõige selles, kuidas komisjon haldas traditsiooniliste omavahendite puhul tegelikust väiksemaks hinnatava impordi riski ja kontrollis käibemaksupõhiseid omavahendeid.
Weaknesses in both these areas may affect the Member States’ contributions to the EU budget. 
Mõlema valdkonna puudused võivad mõjutada liikmesriikide panust ELi eelarvesse.
Estimated level of error: No 0.0 % (2016: 0.0 %) A closer look at revenue and spending areas 23 What we recommend We recommend that the Commission: ο improve its monitoring of import flows, including making wider use of data mining techniques to analyse unusual patterns and their underlying reasons, and act promptly to ensure that due amounts of TOR are made available; ο review the existing control framework and better document its application in verifying Member States’ calculations of the VAT-based own resource. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 23 Kontrollikoja soovitused Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused: ο parandada impordivoogude seiret, sealhulgas kasutada laialdasemalt andmekaeve tehnoloogiaid, et analüüsida ebatavalisi tehingutavasid ja nende aluseks olevaid põhjuseid, ning tegutseda kiiresti tagamaks, et maksmisele kuuluvad traditsiooniliste omavahendite summad oleksid liidule üle kantud; ο vaadata läbi kehtiv kontrolliraamistik ja paremini dokumenteerida selle kohaldamist käibemaksupõhiste omavahendite arvutuste kontrollimiseks liikmesriikide poolt.
Want to know more? Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of our 2017 annual report. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi tulusid, on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 4. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 24 Competitiveness for growth and jobs €14.9 billion What we audited Our audit covered expenditure on research and innovation, education systems, job creation, the digital single market, and renewable energy and energy efficiency, as well as that seeking to modernise the transport sector and improve the business environment, particularly for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 24 Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks 14,9 miljardit eurot Mida me auditeerisime Kontrollikoja audit hõlmas kulutusi teadustegevusele ja innovatsioonile, haridussüsteemidele ja töökohtade loomisele, ühtsele digitaalsele turule, taastuvenergiale ja energiatõhususele, transpordisektori moderniseerimisele ja ärikeskkonna parandamisele, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks.
For 2017, expenditure of €14.9 billion was subject to audit in this area. 
Selles valdkonnas auditeeriti 2017. aastal 14,9 miljardi euro ulatuses kulutusi.
Most spending took the form of grants to public or private beneficiaries participating in projects. 
Suurema osa kulutustest moodustasid projektides osalevatele avaliku või erasektori toetusesaajatele tehtud toetusmaksed.
Research and innovation expenditure, which accounted for 53 % of spending under this sub-heading in 2017, is made through the seventh framework programme for research and technological development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the framework programme for 2014-2020. 
Teadustegevuse ja innovatsiooni kulud, mis moodustasid 2017. aastal 53% selle alamrubriigi kulutustest, kantakse perioodi 2007–2013 teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendast raamprogrammist ning teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammist „Horisont 2020“.
What we found The principal risk to the regularity of transactions is that beneficiaries declare ineligible costs which are neither detected nor corrected before the Commission reimburses them. 
Peamine tehingute korrektsusega seotud risk seisneb selles, et toetusesaajad deklareerivad rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida enne nende komisjonipoolset hüvitamist ei avastata ega parandata.
Indeed, we found that most errors related to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs (e.g. travel and equipment costs not related to the project) or ineligible indirect costs declared by beneficiaries. 
Kontrollikoda leidis, et suurem osa vigadest on seotud toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlbmatute personalikulude, muude rahastamiskõlbmatute otseste kulude (nagu projektiga mitteseotud reisija seadmete kulud) ning rahastamiskõlbmatute kaudsete kulude hüvitamisega.
They included calculation errors, lack of supporting evidence for declared costs and costs incurred outside the allowed time period (see examples in box). 
See hõlmas arvutusvigu, ilma tõendavate dokumentideta deklareeritud kulusid ja kulusid, mis on kantud väljaspool lubatud perioodi (vt näiteid selgituses).
A closer look at revenue and spending areas 25 Examples: Ineligible costs In one case we examined, an SME beneficiary had used an incorrect methodology to calculate hourly rates and over-declared the working hours of some employees. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 25 Näited. Rahastamiskõlbmatud kulud Ühe kontrollikoja uuritud juhtumi puhul kasutas üks VKE toetusesaaja tunnitasude arvutamiseks ebaõiget metoodikat ja esitas mõne töötaja kohta tegelikust rohkem töötunde.
Furthermore, all employees working on the project were actually employed by a sister company which was not part of the grant agreement. 
Lisaks töötasid kõik projektiga seotud töötajad tegelikult sõsarettevõttes, mis ei olnud toetuslepinguga seotud.
In another case, a beneficiary had declared future charges which, at the time when the Commission accepted the costs, had been neither invoiced nor paid, and there was no evidence that the related works had actually been performed. 
Teisel juhul oli toetusesaaja deklareerinud tulevased tasud, mille eest komisjonipoolse kulude heakskiitmise ajaks ei olnud arveid saadud ega nende eest tasutud, ning puudusid tõendid selle kohta, et asjaomased tööd oleksid tegelikult teostatud.
Sufficient information was available to prevent, or to detect and correct, a significant proportion of errors. 
Oli olemas piisavalt teavet, et suurt osa vigadest ära hoida või avastada ja parandada.
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 1.5 percentage points lower. 
Kui teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks, oleks valdkonna „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kogukulude hinnanguline veamäär olnud 1,5 protsendipunkti madalam.
We also found several cases of delays in the project coordinator’s distributing EU funding to the other project participants. 
Kontrollikoda leidis ka, et projekti koordinaatori poolt teistele projektis osalejatele ELi rahaliste vahendite jagamisel esines mitmel korral viivitusi.
Although some of these delays were understandable, we note that any delays in transferring EU funds can have serious financial consequences for project participants, especially SMEs. Rules for Horizon 2020 and the Connecting Europe Facility We have previously reported that Horizon 2020 has simpler funding rules than FP7. 
Kuigi osa kõnealustest viivitustest oli arusaadav, juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et kõik viivitused ELi rahaliste vahendite ülekandmisel võivad põhjustada projektides osalejatele, eriti VKEdele, tõsiseid rahalisi tagajärgi. „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu eeskirjad Kontrollikoja varasemates aruannetes on märgitud, et programmil „Horisont 2020“ on võrreldes seitsmenda raamprogrammiga lihtsamad rahastamiseeskirjad.
However, the rules on personnel costs continue to be difficult to understand and apply. 
Personalikulusid käsitlevaid eeskirju on siiski jätkuvalt raske mõista ja kohaldada.
This is confirmed by our audits and the Commission’s audits, which show a persistently high level of error in personnel costs. 
Seda kinnitavad ka kontrollikoja ja komisjoni auditid, mis näitavad personalikulude puhul püsivalt kõrget veamäära.
We see that further simplifying and clarifying the rules would improve financial management and harmonise the treatment of beneficiaries. 
Kontrollikoda leiab, et eeskirjade edasine lihtsustamine ja selgitamine parandaks finantsjuhtimist ja ühtlustaks toetusesaajate kohtlemist.
A closer look at revenue and spending areas 26 Commission reporting on legality and regularity The annual activity reports of the Directorates-General for Research and Innovation and for Education, Youth, Sport and Culture, and those of the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) and the Research Executive Agency (REA), gave a fair assessment of the financial management by directorates-general and agencies in terms of the regularity of underlying transactions. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 26 Komisjoni aruandlus seaduslikkuse ja korrektsuse kohta Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ning hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse ning Teadusuuringute Rakendusameti iga-aastased tegevusaruanded andsid peadirektoraatide ja ametite finantsjuhtimise aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta õiglase hinnangu.
Overall, the information provided corroborated our findings and conclusions. 
Esitatud teave kinnitab üldiselt kontrollikoja leide ja järeldusi.
We also noted a further harmonised approach for determining the estimated amounts at risk among the Commission services implementing research and innovation programmes. 
Kontrollikoda täheldas ka, et teadus-ja innovatsiooniprogramme rakendavate komisjoni talituste hinnanguliste veariski sisaldavate summade kindlaksmääramise lähenemisviisi oli täiendavalt ühtlustatud.
For research and innovation, we reviewed the Commission’s sampling and audit methodology underlying the legality and regularity information in the annual activity reports, as well as audit files held at the Commission and by the private audit firms conducting audits for the Commission on FP7, Horizon 2020 and Erasmus+. 
Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas vaadati läbi komisjoni valimi koostamise ja auditimetoodika, mis on aluseks aasta tegevusaruannete seaduslikkust ja korrektsust puudutavale teabele, ning samuti audititoimikud, mille olid koostanud komisjoni ja 7. raamprogrammi, programmi „Horisont 2020“ ja programmi „Erasmus +“ raames komisjoni jaoks auditeid läbi viinud erasektori audiitorühingud.
Our work on the Commission’s and national agencies’ ex post audit strategy and methodology for Erasmus+ showed that the audited national agencies and authorities had put adequate supervisory and control systems in place. 
Kontrollikoja töö komisjoni ja riiklike ametite järelauditite strateegia ja programmi „Erasmus +“ metoodika alal näitas, et auditeeritud riiklikud bürood ja ametiasutused olid kehtestanud asjakohased järelevalve-ja kontrollisüsteemid.
However, in two of the three cases reviewed, we identified weaknesses in the thoroughness and documentation of the checks performed by the independent audit bodies selected by the national authorities. 
Kolmest läbivaadatud juhtumist kahes tuvastati siiski puudusi liikmesriikide ametiasutuste valitud sõltumatute auditeerimisasutuste tehtud kontrollide põhjalikkuses ja dokumenteerimises.
The private audit firms had not fully harmonised their FP7 audit programmes. 
Erasektori audiitorfirmad ei olnud oma 7. raamprogrammi auditikavasid täielikult ühtlustanud.
The Horizon 2020 audit programmes were consistent, but the available audit documentation was insufficient for a full review. 
Programmi „Horisont 2020“ auditiprogrammid olid järjepidevad, kuid auditidokumentatsioon oli täielikuks läbivaatamiseks ebapiisav.
Furthermore, since our assessment did not cover the private audit firms conducting audits on behalf of the Commission, we cannot conclude on the quality of the ex post audits for Horizon 2020. 
Kuna kontrollikoja hindamine ei hõlmanud komisjoni nimel auditeid tegevaid erasektori audiitorühinguid, ei saa ta teha järeldust programmi „Horisont 2020“ järelauditite kvaliteedi kohta.
Performance assessment We assessed the Commission’s reporting on the performance of the sampled research and innovation projects. 
Tulemuslikkuse hindamine Kontrollikoda hindas valimisse kuulunud teadus-ja innovatsiooniprojektide tulemuslikkuse kohta koostatud komisjoni aruandlust.
Although most projects had achieved their expected outputs and results, there were cases where the reported progress was only partly in line with the agreed objectives or where the costs reported were not considered reasonable in view of the project progress achieved. 
Kuigi enamiku projektide oodatavad väljundid ja tulemused olid saavutatud, esines juhtumeid, kus saavutatud edusammud olid kokkulepitud eesmärkidega vaid osaliselt kooskõlas või mille puhul ei peetud esitatud kulusid projekti edenemist arvestades mõistlikeks.
Furthermore, in some cases, the project outputs and results had only been partly disseminated. 
Lisaks levitati teatud juhtudel projektide väljundeid ja tulemusi vaid osaliselt.
A closer look at revenue and spending areas 27 What we recommend We recommend that the Commission: ο as regards Horizon 2020, further clarify the eligibility rules on personnel costs, review the personnel costs methodology and complete the list of issues in certain countries; ο as regards the CEF, improve the level of awareness among beneficiaries of the eligibility rules, in particular by drawing a clear distinction between an implementation contract and a subcontract; ο promptly address the weaknesses identified by the Commission’s Internal Audit Service in the EACEA’s Erasmus + grant management process and in the monitoring of research and innovation projects. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 27 Kontrollikoja soovitused Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused: ο programmi „Horisont 2020“ puhul selgitada täiendavalt personalikulusid käsitlevaid eeskirju, vaadata läbi tööjõukulude arvutamise metoodika ning koostada loetelu probleemidest teatavates riikides; ο parandada Euroopa ühendamise rahastu puhul toetusesaajate teadlikkust toetuskõlblikkuse eeskirjadest, tehes eelkõige selget vahet rakenduslepingu ja allhankelepingu vahel; ο kõrvaldada kiiresti komisjoni siseauditi talituse tuvastatud puudused EACEA-poolses programmi „Erasmus+“ toetuste haldamise protsessis ning teadus-ja innovatsiooniprojektide järelevalves.
Want to know more? Full information on our audit of EU expenditure on ‘Competitiveness for growth and jobs’ can be found in Chapter 5 of our 2017 annual report. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi valdkonnas „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“, on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 5. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 28 Economic, social and territorial cohesion €8.0 billion What we audited Spending under MFF sub-heading 1b ‘Economic, social and territorial cohesion’ (‘Cohesion’) focuses on reducing development disparities between the different Member States and regions of the EU and strengthening all regions’ competitiveness. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 28 Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus 8 miljardit eurot Mida me auditeerisime Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1.b –„Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ („Ühtekuuluvus“) – kulutuste eesmärk on ELi eri liikmesriikide ja regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine ning kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamine.
This was due to the low level of accepted expenditure; the figure is likely to increase substantially for 2018. 
See oli tingitud heakskiidetud kulude madalast tasemest, kuid see summa tõenäoliselt 2018. aastal märkimisväärselt suureneb.
Expenditure is managed under the responsibility of two directorates‐general at the Commission. 
Kulusid hallatakse komisjoni kahe peadirektoraadi vastutusel.
The first is the Directorate‐General for Regional and Urban Policy (DG REGIO), which mainly supervises implementation of the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) and accounted for 65 % of our audit population. 
Esimene neist on regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat, mis teostab peamiselt järelevalvet Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF) rakendamise üle ning moodustab kontrollikoja auditeeritud andmekogumist 65%.