natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The absence of SMART objectives and performance indicators limits significantly the assessment of the contribution of specific instruments and activities to the RTD objectives, thus undermining the basis for sound monitoring and evaluation (see paragraphs 19 and 20). 
SMART-eesmärkide ja tulemusnäitajate puudumine raskendab hinnangu andmist sellele, kuidas sihtotstarbelised vahendid ja meetmed TTA eesmärkide saavutamisele kaasa aitasid, nõrgendades seega range järelevalve ja hindamise aluseid (vt punktid 19 ja 20).
34 See paragraphs 22 to 37 of Special Report No 9/2007. 
34 Vt eriaruanne nr 9/2007, punktid 22–37.
RECOMMENDATION NO 1 DEVELOP AN EXPLICIT INTERVENTION LOGIC The Court recalls its previous recommendation that spending programmes should be based upon an explicit intervention logic, linking the instruments to realistic objectives. 
SOOVITUS NR 1 SELGE SEKKUMISLOOGIKA VÄLJATÖÖTAMINE Kontrollikoda kordab oma varasemat soovitust rajada kuluprogrammid selgele sekkumisloogikale, sidudes vahendid realistlike eesmärkidega.
The Court found that the FP6 instruments audited had promoted effective research collaboration between project participants. 
Kontrollikoda leidis, et kuuenda raamprogrammi auditeeritud vahendid edendasid projektis osalejate vahelist mõjusat teaduskoostööd.
However, while all projects were qualified as ‘excellent’ at the time of their selection by the Commission, not more than one third of them kept a rating between ‘good to excellent’ after implementation (see paragraphs 22 to 27). 
Siiski tuleb öelda, et ehkki selles etapis, kui komisjon projektid välja valis, said kõik projektid hinnangu „suurepärane”, hinnati vaid kolmandik projektidest pärast nende elluviimist „heaks või suurepäraseks” (vt punktid 22–27).
Notwithstanding their success in promoting research collaboration and projects of reasonable quality, none of the NoEs audited achieved the specific objective of lasting integration among networked partners, thus making future collaboration subject to continued public support. 
Ehkki pädevusvõrgustikud aitasid edukalt kaasa teadusalase koostöö ja heal tasemel projektide edendamisele, ei täitnud ükski auditeeritud pädevusvõrgustik erieesmärki saavutada võrgustikus osalejate püsiv integratsioon, mistõttu sõltub edasine koostöö jätkuvast avalike vahendite eraldamisest.
Among the difficulties there was the reluctance of many organisations to engage in a long-term commitment, but also the fact that the maximal duration of five years proved not to be realistic, particularly in areas where lasting integration can only be achieved progressively. 
Probleeme tekitas muuhulgas paljude organisatsioonide soovimatus võtta pikaajalisi kohustusi, aga ka asjaolu, et projektide maksimaalne kestusaeg – viis aastat – osutus ebarealistlikuks, eriti valdkondades, kus püsivat integratsiooni on võimalik saavutada ainult järk-järgult.
This raises the question as to the conditions under which it is justified to continue their financing beyond the initial duration, under the ongoing Seventh Framework Programme (FP7) (see paragraphs 29 to 35). Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
See viib küsimuseni, millistel tingimustel on põhjendatud jätkata pädevusvõrgustike rahastamist pärast algselt ettenähtud perioodi lõppemist ehk käimasoleva (seitsmenda) raamprogrammi alusel (vt punktid 29–35). Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
IPs have, in general, achieved the objectives pursued in their research field. Thanks to a longer duration and an increased number of participants, they have mobilised a significant volume of resources. 
Integreeritud projektid saavutasid üldiselt oma teadusalal püstitatud eesmärgid. Tänu projektide pikemale kestusele ja suurenenud osalejate hulgale suudeti mobiliseerida märkimisväärsel hulgal ressursse.
However, IPs have not succeeded in attracting additional public and private funding. (see paragraphs 36 to 38). 
Samuti ei suutnud integreeritud projektid kaasata täiendavat rahastamist ei avaliku ega erasektori vahenditest (vt punktid 36–38).
31 RECOMMENDATION NO 2 ASSESS THE PERFORMANCE OF NEW INSTRUMENTS COMPARED TO TRADITIONAL RESEARCH COLLABORATION The Commission should consider whether NoEs and IP-like collaborative projects, which continue to receive funding under the current Framework Programme (FP7), have been given realistic objectives and provide significant advantages as compared with traditional instruments for research collaboration. 
31 SOOVITUS NR 2 HINNATA UUTE VAHENDITE TULEMUSLIKKUST VÕRDLUSES TEADUSKOOSTÖÖ TRADITSIOONILISTE VAHENDITEGA Komisjon peaks hindama, kas pädevusvõrgustikele ja integreeritud projekti tüüpi koostööprojektidele, mille rahastamist jätkatakse käimasoleva seitsmenda raamprogrammi raames, on seatud realistlikud eesmärgid ja kas nad pakuvad märkimisväärseid eeliseid võrreldes teaduskoostöö traditsiooniliste vahenditega.
Concerning NoEs financed under FP6, the Commission should assess on a case-by-case basis whether past achievements, potential EU added value and prospects of self-sustainability justify further funding under FP7. 
Kuuendast raamprogrammist rahastatud pädevusvõrgustike puhul peaks komisjon juhtumipõhiselt hindama, kas saavutatud tulemused, võimalik ELi lisaväärtus ja sõltumatu jätkusuutlikkuse väljavaated on piisavad, õigustamaks edasist rahastamist seitsmenda raamprogrammi raames.
Overall, when compared to FP5, EU funds have increased in FP6 but the investment realised is proportionally less important. 
Üldjoontes on kuuenda raamprogrammi alusel eraldatud ELi vahendid võrreldes viienda raamprogrammiga suurenenud, kuid tehtud investeeringute osakaal on väiksem.
The main reason is that the participation of the private sector in general has declined (see paragraph 55). 
Selle peamiseks põhjuseks on erasektori üldise osaluse vähenemine (vt punkt 55).
The Court’s audit revealed cases where EU funds were far higher than the own resources committed by public bodies participating in the programme, with the possibility that EU funds simply substitute participants’ own resources (see paragraph 56). 
Kontrollikoja auditiga leiti juhtumeid, kus ELi vahendite osa oli tunduvalt suurem kui programmis osalevate avalike asutuste eraldatud omavahendite oma, mis viib võimaluseni, et ELi vahendid lihtsalt asendavad osalejate omavahendeid (vt punkt 56).
FP6 sought to take SMEs particular needs into account and set for this purpose a target of at least 15 % of the total budget of the thematic priorities (like in the current FP7). 
Kuuenda raamprogrammiga püüti arvesse võtta eelkõige VKEde vajadusi ning selleks seati eesmärk eraldada neile vähemalt 15% prioriteetsete teemade kogueelarvest (nagu ka käimasolevas seitsmendas raamprogrammis).
Although, when compared to FP5, more SMEs were involved in RTD projects, the Community contribution allocated to SMEs in the thematic priorities was limited to 10 % (against 12 % in FP5). 
Ehkki võrreldes viienda raaprogrammiga osales TTA projektides rohkem VKEsid, ei ületanud neile prioriteetsete teemade raames eraldatud ühenduse osalus 10% (viiendas raamprogrammis 12%).
FP7 first results show a further decline (see paragraphs 39 to 40). Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Esimesed tulemused seitsmenda raamprogrammi kohta näitavad osaluse edasist vähenemist (vt punktid 39 ja 40). Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
The Court observes that FP6 has not stimulated a significant increase in terms of participants’ RTD investment, in a context where the European Council has set the objective of reaching RTD investments in the EU equivalent to 3 % of gross domestic product, two thirds of which should come from the private sector. 
Kontrollikoda märgib, et kuues raamprogramm ei ole oluliselt stimuleerinud osalejate TTA-investeeringuid, ning seda olukorras, kus Euroopa Ülemkogu on seadnud eesmärgi, mille kohaselt peavad TTA investeeringud ELis moodustama 3% SKPst, kusjuures kaks kolmandikku investeeringutest peaks pärinema erasektorist.
32 RECOMMENDATION NO 3 EXAMINE THE REASONS FOR A LOW INVESTMENT LEVEL The Commission should examine the various reasons (specific to the Framework Programme or external to it) underlying the relatively low level of participants’ RTD investment compared to the goals pursued and propose specific measures. 
32 SOOVITUS NR 3 SELGITADA VÄLJA INVESTEERINGUTE MADALA TASEME PÕHJUSED Komisjon peaks välja selgitama, mis on osalejate TTA-investee-ringute suhteliselt madala taseme (raamprogrammi iseloomust tulenevad või sellest sõltumatud) põhjused võrreldes püstitatud eesmärkidega, ning välja pakkuma konkreetseid meetmeid.
Appropriate data should be made available to monitor the catalytic effect of EU RTD funding on the investments undertaken. 
Kättesaadavaks tuleks teha asjakohased andmed, et jälgida ELi TTA rahastamise kiirendavat mõju tehtud investeeringutele.
The realism of expected targets, in particular for SMEs and the private sector, should be reassessed. 
Kavandatud eesmärkide realistlikkus, eriti seoses VKEde ja erasektoriga, tuleks ümber hinnata.
The Commission’s management has a decisive role in ensuring success and making schemes attractive to potential participants. 
Komisjoni juhtimisviisil on otsustav roll tegevuse edukuse tagamisel ning kavade võimalike osalejate jaoks atraktiivseks muutmisel.
Manageable structures, clarity of objectives, rapid and straightforward procedures, and project monitoring are all determinants of the Framework Programme’s effectiveness. 
Hästi juhitavad struktuurid, selged eesmärgid, kiired ja lihtsad menetlused ning piisav järelevalve projektide üle on raamprogrammi mõjususe seisukohalt määrava tähtsusega.
The Court’s audit highlighted a number of issues which affected the effectiveness of the actions funded by FP6. 
Kontrollikoja audit tõi esile mitmeid puudusi, mis mõjutasid kuuenda raamprogrammi raames rahastatud meetmete mõjusust.
These concern in particular the uncertainty about the instruments’ specific role, the multiplicity of legal provisions with guidance not always sufficient, a negotiation process that is increasingly long and often not transparent, the rather large number of participants/grant and weaknesses in project monitoring (see paragraphs 44 to 53). Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Puudused tulenevad eelkõige järgmistest asjaoludest: vahendite konkreetse rolli suhtes valitseb ebaselgus; õigussätteid on palju, kuid juhiseid nende kohta ei anta alati piisavalt; läbirääkimisprotsess on varasemast pikem ja ei ole alati läbipaistev; osalejate/toetuste arv oli suhteliselt suur ja projektide järelevalves esines puudusi (vt punktid 44–53). Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 4 June 2009. F o r t h e C o u r t o f A u d i t o r s F o r t h e C o u r t o f A u d i t o r s 33 RECOMMENDATION NO 4 IMPROVE MANAGEMENT CONDITIONS In view of improving in particular the manageability of projects, their adequate implementation and appropriate evaluation, the Commission should ensure clear and timely guidance, speedier grant awarding procedures and better project monitoring. 
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 4. juuni 2009. aasta istungil Luxembourgis. o t o o j a e K Vítor Manuel da Silva Caldeira on a nim president tr ollik o j el 33 SOOVITUS NR 4 PARANDADA JUHTIMISTINGIMUSI Projektide parema juhtimise, asjakohase rakendamise ja hindamise huvides peaks komisjon tagama selged ja õigeaegsed juhised, kiirema toetuse andmise menetluse ja projektide parema järelevalve.
34 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
EXECUTIVE SUMMARY III. 
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE III.
The Commission welcomes the Court’s conclusion on the success achieved by the FP6 instruments audited. (i) The FPs have always been based on a sound intervention logic (in FP7 it is made more explicit). 
Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust kuuenda raamprogrammi auditeeritud vahendite edukuse kohta. i) Raamprogrammid on alati põhinenud selgel sekkumisloogikal (seitsmenda raamprogrammi puhul on see veelgi ilmsemalt näha).
It is challenging, in particular given the inherent uncertainty of research results, to ensure all objectives fit precisely within the strict definitions of ‘SMART’ criteria. 
Seoses teadusuuringute ebakindlusega on keeruline tagada, et kõik eesmärgid vastaksid täpselt SMARTi kriteeriumide rangetele mõistetele.
And yet, essential aspects of the ‘SMART’ rationale were accommodated in all research-related legislative and implementation acts as can be evidenced e.g. by the existence of ‘objectives’ in the FP6 thematic priorities, despite the fact that this approach was not explicit in the Financial Regulation applicable at the moment of the FP6 preparation and adoption. 
Siiski kajastuvad SMARTi loogika põhiaspektid kõikides teadusuuringuid käsitlevates õigus-ja rakendusaktides, mida tõendab nt „eesmärkide” esinemine kuuenda raamprogrammi prioriteetsete teemade seas, kuigi seda lähenemisviisi ei soovitatud otsesõnu finantsmääruses, mida kohaldati kuuenda raamprogrammi ettevalmistamise ja vastuvõtmise ajal.
Under FP7, all work programmes contain expected impact statements, which correspond with the objectives, rationale and activities set out in the Specific Programmes. (ii) The Commission believes that some ‘Networks of Excellence’ have been less successful than others but several NoEs reached self-sustained integration. 
Kõik seitsmenda raamprogrammi tööprogrammid sisaldavad selgitusi eeldatava mõju kohta, mis on kooskõlas eriprogrammides ettenähtud eesmärkide, aluspõhimõtete ja meetmetega. ii) Komisjoni arvates on teatavad pädevusvõrgustikud osutunud teistega võrreldes vähem edukaks, kuid mitmete pädevusvõrgustike puhul on saavutatud jätkusuutlik integratsioon.
This is normal given the wide range of areas covered, the various participants in dozens of different projects and the realities of collaboration in consortia. 
Seda võis ka oodata, arvestades hõlmatavate valdkondade mitmekesisust, kümnetes eri projektides osalejate arvukust ning konsortsiumide koostöö eripära.
Many projects have led to market deployment and replication after the successful end of the FP6 contracts. REPLY OF THE COMMISSION 
Paljud projektid mõjutasid turu arengut ja neid korrati pärast kuuenda raamprogrammi alusel sõlmitud lepingute edukat lõpetamist. KOMISJONI VASTUSED
35 (iii) The Commission considers that its management of the FP6 instruments has played an important role in ensuring the success achieved by these instruments. 
35 iii) Komisjon on arvamusel, et kuuenda raamprogrammi vahendite komisjonipoolne juhtimine etendas edu saavutamisel olulist rolli.
Moreover, at a moment when thousands of projects financed by it continue their course, it is too early to make conclusive comparisons with FP5. 
Pealegi on tuhanded selle programmi alusel rahastatavad projektid alles pooleli, mistõttu on vara teha lõplikke võrdlusi viienda raamprogrammiga.
Further, the Commission believes that FP6 has provided a significant boost to research efforts and that the achievements of FP6 have been substantial. The Commission acknowledges the Court’s findings as regards the participation of the private sector and would like to add that when taking into account public and private organisations engaged in commercial activities (the business enterprise sector) participation rates are similar to those of FP5. 
Sellegipoolest on komisjon arvamusel, et kuues raamprogramm on ergutanud teadustegevust tunduvalt ja andnud märkimisväärseid tulemusi. Komisjon tunnustab kontrollikoja järeldusi erasektori osalemise kohta ning lisab, et ärisektoris tegevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide osalusmäärad ei jää alla viienda raamprogrammi vastavatele näitajatele.
These issues have been addressed in FP7. 
Need takistused kõrvaldati seitsmendas raamprogrammis.
REPLY OF THE COMMISSION IV. 
KOMISJONI VASTUSED IV.
The FPs have always been based on a sound intervention logic which has allowed effective evaluation and monitoring. 
Raamprogrammid on alati põhinenud selgel sekkumisloogikal, mis on võimaldanud teostada tõhusat hindamist ja järelevalvet.
In FP7, the intervention logic is made more explicit, together with the objectives and performance measures that will help further strengthen the evaluation and monitoring system. 
Seitsmenda raamprogrammi puhul on sekkumisloogika koos eesmärkide ja tulemus-likkusnäitajatega veelgi selgemalt välja toodud, mis võimaldab tugevdada hindamis- ja järelevalvesüsteeme.
In FP7, research goals and research policy objectives are clearly and explicitly set in the work programmes. 
Seitsmenda raamprogrammi puhul on uurimistöö ja teaduspoliitika eesmärgid tööprogrammides selgelt ja täpselt esile toodud.
For each topic, the scientific goals, the scope of activities and indications on the results expected are defined. 
Iga teema teaduslikud eesmärgid, tegevuse ulatus ja eeldatavad tulemused on selgelt sõnastatud.
V. (i) The Commission has evaluated IPs and NoEs through various studies and reports. 
V. i) Komisjon on hinnanud integreeritud projekte ja pädevusvõrgustikke mitmetes uuringutes ja aruannetes.
With regard to a continued funding of FP6 NoEs under FP7, the Commission reached a similar conclusion to the Court. (ii) The Commission is constantly examining the research landscape, monitors the national R & D policies and is actively engaged in endeavours to further research investments through, not least, the open method of coordination. (iii) The Commission agrees that clear and timely guidance, a speedier contracting process and better project monitoring are very important. 
Mis puudutab kuuenda raamprogrammi pädevusvõrgustike jätkuvat rahastamist seitsmenda raamprogrammi vahenditest, siis jõudis komisjon selles küsimuses samadele järeldustele nagu kontrollikoda. ii) Komisjon jälgib pidevalt teadusmaastikul toimuvat; ta teostab liikmesriikide teadus-ja arendusstrateegiate järelevalvet ja õhutab tegema täiendavaid investeeringuid teadu-sesse, eelkõige avatud koordineerimismee-todi kaudu. iii) Komisjon on seisukohal, et selged ja õigeaegsed juhised, kiirem toetuseandmise menetlus ja projektide parem järelevalve on väga olulised.
The Commission carries out its obligations while it constantly has to balance between two goals that are difficult to reconcile, namely the speediness of disbursement of funds and the need to ensure their accountable distribution to contractors, all in the context of the given legislative environment. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Komisjon peab oma ülesannete täitmisel leidma tasakaalu kahe raskelt ühitatava eesmärgi vahel, st maksma toetused välja kiiresti ja samas tagama, et need oleksid jagatud toetuslepingu osapooltele vastutustundlikult ja kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Eriaruanne nr 8/2009 – Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
36 INTRODUCTION 10. 
36 SISSEJUHATUS 10.
FP6 was meant to encourage the participation of SMEs in all areas and all instruments, in particular in the context of the activities carried out in the priority thematic areas. 
Kuuenda raamprogrammi eesmärk oli suurendada väikeste ja keskmiste ettevõtjate osalemist kõikides valdkondades ja vahen-dites, eriti prioriteetsete teemavaldkondade meetmetes.
Subscription rates depend on a number of complex factors, among others the degree of detail of the calls for proposals, the funds available and the evaluation approach. 
Osalus-määr sõltub mitmest keerukast tegurist, nagu konkursikutse üksikasjalikkus, olemasolevad vahendid ja hindamiskontseptsioon.
AUDIT OBSERVATIONS 20.–21. 
AUDITI TÄHELEPANEKUD 20.–21.
In its response to a previous audit of the Court1, the Commission maintained that the FPs have always been based on a sound intervention logic, which has been articulated as per the Treaty’s provisions in the various legislative and implementation acts. 
Kontrollikoja eelmisele auditile antud vas-tuses1 väitis komisjon, et raamprogrammid on alati põhinenud selgel sekkumisloogikal, mis on selgelt väljendatud erinevates õigus-ja rakendusaktides, nagu näeb ette asutamisleping.
In FP7 this is made more explicit, which will further strengthen the Commission’s monitoring and evaluation. 
Seitsmenda raamprogrammi puhul on see veelgi selgemalt välja toodud, mis võimaldab tugevdada komisjonipoolset järelevalvet ja hindamist.
Despite the fact that this approach was not explicit in the Financial Regulation applicable at the moment of the FP6 preparation and adoption, essential elements of the ‘SMART’ approach were nevertheless taken up in the Commission’s work programmes under FP6. 
Kuigi seda lähenemisviisi ei soovitatud otsesõnu kuuenda raamprogrammi ettevalmistamise ja vastuvõtmise ajal kohaldatud finantsmääruses, kajastuvad SMARTi loogika põhiaspektid siiski kuuenda raamprogrammi alusel koostatud komisjoni tööprogrammides.
1 See the Commission’s replies to Special Report No 9/2007. 
1 Vt komisjon vastused eriaruandele nr 9/2007.
REPLY OF THE COMMISSION 24. 
KOMISJONI VASTUSED 24.
The Commission considers that the high overall satisfaction with the two instruments (NoEs and IPs) expressed by the participants in the Court’s survey is very positive. 
Komisjon peab väga positiivseks, et kontrollikoja küsitlus näitas osalejate üldist rahulolu kahe vahendiga (pädevusvõrgustikud ja integreeritud projektid).
Given the different scope and profile of the two instruments, it is normal that private partners found in particular IPs more suitable to fit their needs. 
Arvestades nende kahe vahendi erinevat ulatust ja profiili, on igati loomulik, et eraettevõtjad pidasid integreeritud projekte oma vajadustele sobivamaks.
As proposals correspond to ‘expectations’ and projects to reality, and as the implementation of projects can result in unexpected difficulties, it is not surprising that the evaluation of some projects could be less positive than the evaluation of the proposals they stemmed from. 
Kuna taotlused vastavad „ootustele” ja projektid reaalsusele ning projektide rakendamisel võivad esile kerkida ootamatud takistused, ei ole üllatav, et teatavate projektide hindamine võib anda vähem positiivse tulemuse kui esialgsete taotluste hindamine.
The Commission notes that, according to Figure 5, the overall assessment of the projects’ quality showed them to be ‘acceptable’ and ‘good to excellent’ with a percentage of above 80 %, which suggests that participants adequately allocated their research capacities to the network. 
Joonisele nr 5 viidates märgib komisjon, et projektide kvaliteedi üldhindamise kohaselt oli üle 80% projektidest „rahuldava” ja „hea või suurepärase” kvaliteediga, mis lubab arvata, et osalejad andsid piisava osa oma teadussuutlikkusest võrgustiku käsutusse.
One of the most important aspects of these new instruments, repeatedly brought forward in various guidance documents, was the enhanced role of the consortia themselves (and, in particular, of the coordinators) concerning the internal management of the project. 
Nende uute vahendite üheks oluliseks aspektiks, mida on rõhutatud erinevates juhenddokumentides, on konsortsiumide endi (eeskätt koordinaatorite) suurenenud osatähtsus projekti sisejuhtimises.