natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3 4 Later this year we are expecting to publish a special report on EU greenhouse gas emissions. 
3 4 Käesoleva aasta lõpus on meil kavas avaldada eriaruanne ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta.
See rapid case review “Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies”, June 2019. 
Vt teema kiirülevaade „Jätkusuutlikkuse aruandlus: ülevaade ELi institutsioonidest ja asutustest“, juuni 2019.
Figure 1 – The SDGs and the 7th EAP SDGs: adopted by the UN in 2015 • a collection of 17 global goals (divided into 169 targets) to achieve worldwide sustainable development by 2030 • three dimensions of sustainable development: social, economic and environmental. 
Joonis 1. Kestliku arengu eesmärgid ja seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm Kestliku arengu eesmärgid: vastu võetud 2015. aastal ÜROs • 17 üldeesmärki (jagatuna 169 sihtmärgiks) kestliku arengu saavutamiseks maailmas 2030. aastaks • Kestliku arengu kolm mõõdet: sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõõde.
7th EAP: adopted by the European Parliament and the Council of the EU in 2013 • action programme guiding the EU environment policy by 2020 • nine priority objectives to step up EU efforts to protect Europe’s natural capital; stimulate resource-efficient, low-carbon growth and innovation; and safeguard people’s health and well-being, while respecting the Earth’s natural limits Source: ECA based on information from the Commission and the United Nations @United Nations, source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/. 
Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm: vastu võetud 2013. aastal Euroopa Parlamendis ja ELi nõukogus • 2020. aastaks ELi keskkonnapoliitikat suunav tegevusprogramm. • Üheksa tähtsaimat eesmärki, et suurendada ELi jõupingutusi Euroopa looduskapitali kaitsmisel, ressursitõhusa ja vähese CO2-heitega kasvu ja innovatsiooni soodustamisel ning inimeste tervise ja heaolu kaitsmisel, jäädes samas Maa looduse taluvuspiiridesse. Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni teabe põhjal. @United Nations, allikas: https://www.un.org/sustainabledevelopment/.
08 Eurostat promotes the development and use of the EEEA. 
08 Eurostat toetab Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise arendamist ja kasutamist.
All Member States compile their respective accounts and submit EEEA data annually to the Commission. 
Kõik liikmesriigid koostavad oma vastava arvepidamise ja esitavad Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmed igal aastal komisjonile.
The Commission assesses the quality of the accounts according to the quality principles and criteria for European statistics5, and provides methodological guidance to improve the quality and reliability of the data. 
Komisjon hindab arvepidamise kvaliteeti Euroopa statistika kvaliteedipõhimõtete ja -kriteeriumide alusel5 ning esitab metoodilised suunised, et parandada andmete kvaliteeti ja suurendada nende usaldusväärsust.
Figure 2 summarises the roles and responsibilities of different stakeholders. 
Joonisel 2 on kokkuvõtlikult esitatud eri sidusrühmade roll ja ülesanded.
8 5 Established by Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council, Article 12o, No. 1 (OJ L 87, 31.3.2009, p. 
Kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikega 1 (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164). 9 5
Figure 2 – Who does what? 
Joonis 2. Kes teeb mida?
The strong point of the EEEA is the integration with other statistical data in particular the integration with the economic data which allows policy makers to assess the interaction of environmental and economic issues. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise tugev külg on integreerimine teiste statistiliste (eelkõige majandus-) andmetega, mis võimaldab poliitikakujundajatel hinnata keskkonna-ja majandusküsimuste koostoimet.
Audit scope and approach 10 The EEEA are an important source of information for environmental policies. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 10 Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine on keskkonnapoliitikat puudutava teabe oluline allikas.
Thus, the quality and relevance of the EEEA are crucial to maximize their impact. 
Järelikult on arvepidamise kvaliteet ja asjakohasus äärmiselt vajalik selle mõju suurendamiseks.
An assessment of the EEEA is particularly relevant now because data for the first three modules of the EEEA have been collected since 2013 and for the second three modules since 2017. 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise hindamine on praegu eriti asjakohane, kuna selle esimese kolme mooduli andmeid on kogutud alates aastast 2013 ja järgmise kolme mooduli omi alates aastast 2017. Hetkel kaalutakse uute moodulite väljatöötamist.
Assessing the modules implemented at this point may allow some lessons to be learned and the results applied when designing the new modules. 
Kui rakendatud mooduleid praegu hinnata, võib see anda asjakohaseid teadmisi ja tulemusi võidakse kohaldada uute moodulite väljatöötamisel.
11 The objective of the audit was to assess how the Commission managed the development of the EEEA and whether they fulfil the needs of the EU policy makers. 
11 Auditi eesmärk oli hinnata, kuidas komisjon juhtis Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise väljatöötamist ja kas arvepidamine vastab ELi poliitikakujundajate vajadustele.
Our overall audit question was “Did the Commission set up, manage and use the European Environmental Economic Accounts well?”. 
Meie üldine auditiküsimus oli: kas komisjon on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi hästi loonud ja seda hästi hallanud ja kasutanud?
To answer this question, we assessed: o Whether the Commission took into account the needs of the Commission services (in particular, DG Environment, DG Joint Research Centre and Eurostat) and the European Environmental Agency when designing and developing the EEEA; o The use of the EEEA for monitoring and evaluating environmental policies, such as the EU’s 7th EAP, and measuring progress towards achieving the SDGs; o How the Commission assessed the quality of Member States’ EEEA data and whether timely methodological guidance was provided. 
Küsimusele vastamiseks uurisime: o kas komisjon võttis Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise väljatöötamisel ja arendamisel arvesse komisjoni talituste (eriti keskkonna peadirektoraadi, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Eurostati) ja Euroopa Keskkonnaameti vajadusi; o Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kasutamist keskkonnapoliitika, näiteks ELi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi seiramiseks ja hindamiseks ning kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks; o kuidas komisjon hindas liikmesriikide Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmete kvaliteeti ja kas metoodilisi suuniseid anti õigel ajal.
12 We collected audit evidence through: o Examining the successive European Strategies for Environmental Accounts, policy documents, minutes of meetings at different levels and respective supporting documents; o Surveys of and interviews with relevant Commission services preparing and using the EEEA. 
12 Auditi tõendusmaterjal koguti järgmistest allikatest: o järjestikused Euroopa strateegiad keskkonnaalase arvepidamise kohta, poliitikavaldkondade dokumendid, eri tasandite koosolekute protokollid ja vastavad tõendavad dokumendid; o Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist ette valmistavatele ja kasutavatele asjaomastele komisjoni talitustele esitatud küsimustikud ja vestlused nendega.
DG Environment (DG ENV), DG Joint Research Centre (DG JRC), Statistical Office of the European Union (Eurostat) and European Environmental Agency (EEA) were concerned in this audit as users of data. 
Andmete kasutajatena käsitleti auditis keskkonna peadirektoraati, Teadusuuringute Ühiskeskust, Euroopa Liidu statistikaametit (Eurostat) ja Euroopa 11 Keskkonnaametit (EEA).
Eurostat was also concerned as main provider of EEEA data; o Examining data for the 2015-2017 period for four Member States with relatively complete data sets (Belgium, Hungary, Poland and Sweden) for the following modules: air emissions accounts, environmentally related taxes by economic 10 activity and economy-wide material flow accounts, to check the way Eurostat carried out the quality assessment; o A review of completeness, punctuality6 and timeliness7 for all Member States and all six modules of the EEEA. 
Eurostat oli ka peamine Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmete esitaja; o uuriti nelja perioodi 2015–2017 kohta suhteliselt täielikku andmekogumit omava liikmesriigi (Belgia, Ungari, Poola ja Rootsi) järgmiste moodulite andmeid: õhuheitmete arvepidamine, keskkonnamaksud majandustegevusalade kaupa ja kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine, et kontrollida, kuidas Eurostat hindas kvaliteeti; o kõigi liikmesriikide ja kõigi kuue Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduli täielikkuse, õigeaegsuse6 ja ajakohasuse7 kontrollimine.
13 We did not re-perform the quality assurance procedures of Member States to assess the reliability of the data. 
13 Me ei korranud andmete usaldusväärsuse hindamiseks liikmesriikide kvaliteedi tagamise menetlusi.
11 6 7 According to Regulation (EC) No 223/2009, Article 12, punctuality refers to the delay between the date of the release of the data and the day by which the data should have been delivered. 
12 6 7 Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 kohaselt tähendab õigeaegsus ajavahemikku andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, millal andmed oleks tulnud avaldada.
According to Regulation (EC) No 223/2009, Article 12, timeliness refers to the period between the availability of the information and the event or phenomenon it describes. 
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 kohaselt tähendab ajakohasus ajavahemikku teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel.
Observations The strategic framework for the EEEA is not yet comprehensive The Commission did not compile a full set of EEEA data needs 14 The Commission should coordinate its environmental information needs. 
Tähelepanekud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise strateegiline raamistik ei ole veel kõikehõlmav Komisjon ei koostanud täielikku Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmevajaduste kogumit 14 Komisjon peaks koordineerima oma keskkonnateabealaseid vajadusi.
It should define the data required for policy-analysis (indicating the level of detail, the most recent data and periodicity), and ensure that there is cooperation and regular constructive dialogue between the services concerned. 
Ta peaks määratlema, milliseid andmeid on vaja poliitikavaldkondade analüüsimiseks (näidates, millised on üksikasjalikkuse tase, kõige viimased andmed ja perioodilisus), ning tagama, et asjaomased talitused teevad omavahel koostööd ja peavad korrapärast lahendusi loovat dialoogi.
The Commission should consult with data providers and users to ensure that relevant data is available to support policy developments and other initiatives. 
Komisjon peaks andmete esitajate ja kasutajatega nõu pidama, et poliitikavaldkondade arengu ja muu tegevuse toetamiseks oleksid olemas asjakohased andmed.
15 We found that for European environmental statistics and accounts, specific agreements between Eurostat and the relevant Commission services identify the main type of data needed to plan and implement EU policies on the environment. 
15 Leidsime, et Euroopa keskkonnastatistikas ja arvepidamises on Eurostati ja komisjoni asjaomaste talituste vahelistes erikokkulepetes kindlaks tehtud peamised andmeliigid, mis on vajalikud ELi keskkonnapoliitika kavandamiseks ja elluviimiseks.
They also define the roles and responsibilities of each party, the areas of cooperation and the priorities in terms of ongoing and future statistical developments. 
Samuti on nendes määratletud iga poole roll ja ülesanded, koostöövaldkonnad ning praeguste ja tulevaste statistiliste suundumuste prioriteedid.
16 An exchange of views between Eurostat and the Member States (as providers of national data) takes place at strategic level and operational level (see Figure 3). 
16 Eurostat ja liikmesriigid (kui riiklike andmete esitajad) vahetavad arvamusi strateegilisel ja operatiivtasandil (vt joonis 3).
The groups meet annually. 
Rühmad kohtuvad igal aastal.
The Commission services using the EEEA are invited to the meetings as observers. Figure 3 – Environmental data operational expert groups Directors of sectoral and environmental statistics and accounts Environmental Accounts Working Group Created: 2003 Modules covered: Air emissions, economy-wide material flows, physical energy flows Mandate: Assists Eurostat Frequency of meetings: Annual Source: ECA based on Commission information. DIMESA Monetary Environmental Statistics and Accounts Working Group Created: 1994 Modules covered: Environmental taxes, environmental protection expenditure, environmental goods and services Mandate: Assists Eurostat Frequency of meetings: Annual Created: 2005 Mandate: Strategic discussions Frequency of meetings: Annual 12 
Joonis 3. Keskkonnaandmete valdkonna eksperdirühmad Keskkonnastatistika ja arvepidamise valdkonna direktorid Loodud: 2005 Volitused: strateegilised arutelud Koosolekute sagedus: kord aastas DIMESA 14 Keskkonnamajandusliku arvepidamise töörühm Loodud: 2003 Käsitletud moodulid: õhku eralduvad saasteained, kogumajanduslikud materjalivood, füüsilised energiavood Volitused: abistada Eurostati Koosolekute sagedus: kord aastas Keskkonnaalase monetaarstatistika ja arvepidamise töörühm Loodud: 1994 Käsitletud moodulid: keskkonnamaksud, keskkonnakaitsekulutused, keskkonnakaubad ja - teenused Volitused: abistada Eurostati Koosolekute sagedus: kord aastas Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe põhjal.
However, the process of implementing an EEEA module is around 10 years (see paragraph 28). 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise ühe mooduli rakendamise protsess aga võtab aega umbes kümme aastat (vt punkt 28).
There are no documents setting out an overall, long-term perspective for the EEEA data the Commission requires for environmental policy-making. 
Puuduvad dokumendid, milles oleks sätestatud üldine pikaajaline ülevaade Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise andmetest, mida komisjon vajab keskkonnapoliitika kujundamiseks.
18 Our analysis of the minutes of meetings between 2015 and 2018 showed that EEEA users needed more complete and timely data, and forest, ecosystem and water accounts. 
18 Meie analüüs 2015.–2018. aasta koosolekute protokollide kohta näitas, et Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kasutajad vajavad täielikumaid ja ajakohasemaid andmeid ning metsa, ökosüsteemi ja vee arvepidamise andmeid.
However, the minutes did not reveal the nature of or the need for indicators. 
Samas ei selgunud protokollidest näitajate laad ega vajalikkus.
We found that the Commission services rely mainly on the information already provided by Eurostat, which is complemented with data sources from other services, organisations and the research community. 
Tuvastasime, et komisjoni talitused tuginevad valdavalt Eurostati juba esitatud teabele, mida täiendatakse teiste talituste, organisatsioonide ja teadlaste andmeallikatega.
The strategy was not complemented by a comprehensive action plan 19 In its European Strategy for Environmental Accounts (ESEA), the Commission should define the development of the EEEA, based on policy needs. 
Strateegiat ei täiendatud kõikehõlmava tegevuskavaga 19 Euroopa strateegias keskkonnaalase arvepidamise kohta peaks komisjon poliitikavaldkondade vajaduste põhjal määratlema Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise arengu.
To implement the strategy effectively, the Commission should prioritise objectives, and indicate how they will be implemented and achieved. 
Strateegia tõhusaks rakendamiseks peaks komisjon seadma eesmärgid tähtsuse järjekorda ja osutama, kuidas neid ellu viiakse ja saavutatakse.
20 The ESEA describes priorities and actions to harmonise the development and use of environmental accounts so they are applied consistently across Europe. 
20 Euroopa strateegias keskkonnaalase arvepidamise kohta kirjeldatakse keskkonnaalase arvepidamise arendamise ja kasutuse ühtlustamise prioriteete ja meetmeid, et neid kohaldataks Euroopas järjepidevalt.
There have been four strategies for environmental accounts so far (see Figure 4). 
Seni on keskkonnaalase arvepidamise valdkonnas välja töötatud neli strateegiat (vt joonis 4).
The strategies have included sections on policy needs and future work on the environment, which have then been used as a mandate for the environmental accounts working groups. 
Need strateegiad hõlmavad poliitikavaldkondade vajadusi ja tulevast keskkonnategevust käsitlevaid lõike, mida on kasutatud keskkonnaalase arvepidamise töörühmade volituste alusena.
Future work has been defined in terms of objectives, ranked by priority. 
Edasine tegevus on määratletud tähtsuse järjekorda seatud eesmärkidena. Joonis 4.
21 Like previous strategies, ESEA 2019-2023 mentions potential uses for existing and future accounts. 
21 Nagu eelmistes Euroopa strateegiates keskkonnaalase arvepidamise kohta, mainitakse ka 2019.–2023. aasta strateegias olemasolevate ja tulevaste arvepidamisvaldkondade võimalikke kasutusviise.
However, the strategy does not outline a thorough action plan covering future work in the area, including milestones and budget estimates. 
Strateegias ei ole aga esitatud põhjalikku tegevuskava tulevase töö kohta selles valdkonnas, sh vahe-eesmärke ja eelarveprognoose.
22 Some of the objectives are repeated in the last three strategies. One example of this is the objective to improve the communication on the relevance of the EEEA and promote their use. 
22 Teatavaid eesmärke on korratud viimases kolmes strateegias, näiteks eesmärki parandada teabevahetust Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise tähtsuse kohta ja edendada selle kasutamist.
According to the Commission’s documents, including the strategy, the EEEA have not been widely known or used to their full potential by policy makers until now. 
Komisjoni dokumentide, kaasa arvatud strateegia põhjal võib öelda, et Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine ei ole laialdaselt
Examples of other objectives, which are repeated since 2003 or 2008, are presented in Box 1. 14 
1. selgituses on toodud näiteid teistest eesmärkidest, mida on korratud alates 2003. või 2008. aastast.
15 Box 1 Strategic objectives repeated in the ESEA: — Enlarging the EEEA into new areas, such as water accounts, forest accounts, resource management expenditure accounts and subsidies and similar transfers on environmental products (since 2003) — Improving the quality of the EEEA (since 2008). 
16 1. selgitus Euroopa keskkonnaalase arvepidamise strateegiates korratud strateegilised eesmärgid: — laiendada Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist uutesse valdkondadesse, nagu vee arvepidamine, metsa arvepidamine, ressursside haldamise kulutuste arvepidamine ning keskkonnatoodete toetused ja sarnased siirded (alates 2003. aastast); — parandada Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kvaliteeti (alates 2008. aastast).
Shortcomings in the implementation of the EEEA modules reduced their relevance to the policymaking process The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis 23 The Commission should select the EEEA modules based on commonly agreed priorities of the users of the data. 
Puudused Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite rakendamises vähendasid nende tähtsust poliitikakujundamise protsessis Komisjon rakendas Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise mooduleid ilma täieliku kulude-tulude analüüsita 23 Komisjon peaks Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite valimisel lähtuma andmekasutajate ühiselt kokku lepitud prioriteetidest.
The Commission should carry out a cost-benefit analysis before proposing when a module becomes mandatory. 
Enne mooduli kohustuslikuks muutumise aja kohta ettepaneku tegemist peaks komisjon tegema kulude-tulude analüüsi.
24 The process of setting up the accounts starts with the expression of needs from the Commission services concerned and continues with an analysis by Eurostat of the availability of data and methodologies to be used. 
24 Arvepidamise loomise protsess algab sellega, et asjaomased komisjoni talitused väljendavad oma andmevajadusi, misjärel Eurostat analüüsib kasutatavate andmete ja metoodika kättesaadavust.
Before the Commission proposes to make the accounts mandatory, it can give grants to Member States for pilot studies to establish and/or harmonise methodologies and to test the collection of data. 
Enne kui komisjon teeb ettepaneku arvepidamine kohustuslikuks muuta, võib ta anda liikmesriikidele prooviuuringuteks toetust, et luua metoodika ja/või ühtlustada seda ning katsetada andmete kogumist.
25 For the first three EEEA modules (see Table 1) added to the Regulation, the Commission carried out an analysis based on the costs of implementing the modules. 
25 Komisjon analüüsis määrusele lisatud Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise esimest kolme moodulit (vt tabel 1) nende rakendamiskulude alusel.
This summary analysis did not express concrete uses nor define benefits of the modules. 
Kokkuvõtlikus analüüsis ei esitatud moodulite konkreetset kasutusotstarvet ega määratud kindlaks saadavat kasu.
For the other three modules added to the Regulation, the Commission did not analyse costs or benefits in full. 
Ülejäänud kolme määrusesse lisatud mooduli puhul ei analüüsinud komisjon kulusid ja tulusid täies ulatuses.
26 The Commission and the Member States proposed whether the EEEA modules would be mandatory or not largely on the basis of data availability and maturity and on considerations of administrative burden in the Member States, rather than on the basis of compiled data needs. 
26 Komisjon ja liikmesriigid lähtusid moodulite kohustuslikkuse ja vabatahtlikkuse kohta ettepanekute tegemisel valdavalt andmete saadavusest ja terviklikkusest ning liikmesriikides tekkiva halduskoormusega seotud kaalutlustest, mitte kindlakstehtud andmevajadustest.
Implementing an EEEA module took around ten years 27 For the six mandatory EEEA modules, we assessed the implementation time from the first pilot study to the inclusion of the module in the legal framework (see Figure 5). 
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise ühe mooduli rakendamine võttis aega umbes kümme aastat 27 Hindasime Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kuue kohustusliku mooduli rakendamisaega esimesest prooviuuringust kuni mooduli kaasamiseni õigusraamistikku (vt joonis 5).
We found that the process of implementing four of the six mandatory modules took longer than 10 years. 
Leidsime, et kuuest kohustuslikust moodulist nelja rakendamise protsessile kulus üle kümne aasta.
Figure 5 – Duration of the EEEA implementation Regulation 691/2011 8 years Physical energy flow accounts Amending Regulation 538/2014 Source: ECA based on Commission information. 
Joonis 5. Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise rakendamise kestus Määrus (EL) nr 691/2011 8 aastat Füüsilise energiavoo arvepidamine Muutmismäärus (EL) nr 538/2014 Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe põhjal.
28 In 2003, the Commission proposed other voluntary modules as future areas of development (such as forest accounts and water accounts). 
28 Komisjon tegi 2003. aastal ettepaneku tulevikus välja töötatavate muude vabatahtlike moodulite kohta (nt metsa arvepidamine ja vee arvepidamine).
Until now, work on these modules is still ongoing. 
Töö nende moodulite väljaarendamiseks alles käib.
For example, DG ENV requested a module on forest accounts. At the date of our audit this module had not been fully implemented (see Box 2). 
Näiteks soovis keskkonna peadirektoraat metsa arvepidamise moodulit, kuid meie auditi ajaks ei olnud seda moodulit täielikult rakendatud (vt 2. selgitus).
9 years Air emissions accounts 16 11 years Economy-wide material flow accounts 11 years Environmentally related taxes 13 years Environmental protection expenditure accounts 14 years Environmental goods and services sector accounts 
9 aastat Õhuheitmete arvepidamine 17 11 aastat Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine 11 aastat Keskkonnamaksud 13 aastat Keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine 14 aastat Keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamine