natgillin/translations-raw huggingface dataset:
69 The values of the indicators varied substantially between institutions. 
69 Näitajate väärtused olid eri institutsioonides väga erinevad.
We did not receive any evidence that the data provided had been analysed, or that the institutions would be required to improve the comparability of the indicators or produce the reports more regularly. 
Me ei saanud tõendeid selle kohta, et esitatud andmeid oleks analüüsitud või et institutsioonidelt oleks nõutud näitajate võrreldavuse parandamist või korrapärasemat aruannete koostamist.
Surface indicators are comparable between institutions but costs vary considerably 70 Based on the information available and making corrections where necessary, we compared the efficiency of the institutions building policies. 
Pindala näitajad on institutsiooniti võrreldavad, kuid kulud on väga erinevad 70 Me võrdlesime olemasoleva teabe põhjal institutsioonide kinnisvarapoliitika tõhusust, tehes vajaduse korral andmetes parandusi.
To do so, we calculated and analysed surface area indicators and recently negotiated rents in relation to market levels. 
Selleks arvutasime ja analüüsisime pindala näitajaid ja hiljuti kokkulepitud üürihindu, võrreldes neid turutasemega.
71 We also calculated yearly paid rents per person and the cost per square metre for buildings recently constructed or acquired. 
71 Samuti arvutasime välja aastas ühe töötaja kohta tasutud üürisumma ning hiljuti ehitatud või soetatud hoonete ruutmeetri hinna.
Average office surfaces are comparable 72 To compare the use of office accommodation, we calculated surface indicators based on the data obtained from the EU institutions (see Annex I for the methodology used). 
Kontoriruumide keskmine pindala on institutsiooniti võrreldav 72 Kontoriruumide kasutuse võrdlemiseks arvutasime ELi institutsioonidelt saadud andmete põhjal välja pindala indikaatorid (vt kasutatud metoodikat I lisast).
33 73 Figure 9 below shows that the average office surface per person in most institutions is close to the weighted average for all institutions of 16 m2 per person57, while Figure 10 below shows that the office surface per person in most buildings is below or close to the average, and identifies the outliers. 
73 Allpool toodud joonis 9 näitab, et enamikes institutsioonides on keskmine kontoripind töötaja kohta ligilähedane kõigi institutsioonide kaalutud keskmisele (16 m2)57, joonisel 10 on aga näidatud, et enamikes hoonetes on kontoripind töötaja kohta keskmisest väärtusest madalam või selle lähedane, ja sellel on toodud välja kõrvalekalded.
Figure 9 – Average office surface per person by institution Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Joonis 9. Keskmine kontoripind töötaja kohta institutsioonide kaupa Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.
34 35 30 25 20 15 10 5 20 Average 16m2/person 14 16 17 15 17 17 16 16 57 Including data obtained from the ECA, EEAS, Committees and EIB. Figure 10 – Office surface per person by building Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Kontoripind töötaja kohta hoonete kaupa 33 35 30 25 20 15 10 5 20 Keskmine 16m2/töötaja 17 15 17 17 16 16 14 16 35 30 25 20 15 10 5 Keskmine 16m2/töötaja Parlament Nõukogu Komisjon Euroopa EKP Kohus Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.
74 Following the completion of the Europa building, around 9 % of the Council’s net office area was available. 
74 Pärast Europa hoone valmimist jäi vabaks umbes 9% nõukogu kontoriruumide netopindalast.
At the time of the audit, this space was used for temporary accommodation (e.g. evacuation of the Europa Building, holding a summit of the Asia-Europe Meeting, renovations). 
Auditi ajal kasutati seda pinda ajutiseks otstarbeks (nt Europa hoone evakueerimine, Aasia-Euroopa tippkohtumise korraldamine, renoveerimine).
This affects the net office surface per person for the Council and for the Europa building itself. 
See mõjutab kontoriruumide netopindala töötaja kohta nõukogus ja Europa hoones.
75 The three dots relating to the Court of Justice in Figure 10 represent two building complexes 58 and the T-building. 
75 Kolm Euroopa Kohtuga seotud täppi joonisel 10 märgistavad kahte hoonekompleksi58 ja T-hoonet.
The Court of Justice currently has 2 962 m2 of unoccupied offices in the T-building, representing around 19 % of the building’s net office area and 6 % of the total net office area. 
Euroopa Kohtul on hetkel T-hoones 2962 m2 jagu vabu kontoreid, mis moodustab hoone kontoriruumide netopindalast umbes 19% ning kontoriruumide kogunetopindalast 6%.
The extra space was previously sub-let to other institutions and is currently empty. 
Lisaruumi üüriti enne edasi teistele institutsioonidele ja hetkel on see vaba.
Although the building exceeds its current needs, the Court of Justice decided to continue renting it for several reasons. 
Kuigi hoone on praegustest vajadustest suurem, otsustas Euroopa Kohus selle üürimist mitmetel põhjustel jätkata.
Firstly, the Court of Justice rents the building from the state at a preferential rate (below market levels). 
Esiteks üürib Euroopa Kohus hoonet riigilt soodushinnaga (turuhinnast odavamalt).
Secondly, the entire building had to be rented, and third; the Court of Justice has significant security and confidentiality requirements, which limit options for subletting the extra space. 
Teiseks tuli üürida terve hoone ning kolmandaks on Euroopa Kohtul kõrged turvalisuse ja konfidentsiaalsuse nõuded, mis piiravad lisaruumi edasiüürimise võimalusi.
Lastly, the Court of Justice will end the lease on completion of the third tower, scheduled for the summer of 2019. 
Viimane põhjus on see, et Euroopa Kohus lõpetab üürilepingu kolmanda torni valmimisel, mis on kavandatud 2019. aasta suveks.
office surface, the average office surface per person is 19 m2 for the Court of Justice and 18 m2 for the T-building. 
Kui lahutame selle ruumi kontoripinnast, on Euroopa Kohtus keskmine kontoripind töötaja kohta 19 m2 ja T-hoones 18 m2.
76 The lower than average office surface at the ECB can be explained by a significant proportion of shared and team offices and team areas out of the total office space. 
76 Asjaolu, et EKPs on keskmisest vähem kontoripinda, saab selgitada sellega, et suure osa kogu kontoripinnast moodustavad ühiskasutuses kontorid ning meeskondadele mõeldud kontorid ja ruumid.
In the case of the Commission, it can be explained namely by a very low buffer space compared to other institutions. 
Komisjoni puhul saab seda selgitada peamiselt väga väikese puhverruumi osakaaluga võrreldes teiste institutsioonidega.
77 The ECB and EIB also monitor density based on installed workstations. 
77 EKP ja EIP jälgivad tihedust sisseseatud töökohtade põhjal.
This ratio does not take into account the actual occupancy and is 12 m2 per workstation for both institutions 59. 
Selles suhtarvus ei võeta arvesse nende tegelikku hõivatust ning mõlema institutsiooni puhul on suhtarv 12 m2 töökoha kohta59.
78 The Commission’s target for the portfolio in Brussels is 12 m2 per workstation by 202060 and, according to its own calculations, it currently achieves 14.5 m2 per person. 
78 Komisjoni eesmärk on saavutada Brüsseli portfelli puhul 2020. aasta60 lõpuks 12 m2 töökoha kohta ning komisjoni arvutuste kohaselt on see näitaja hetkel 14,5 m2 töötaja kohta.
At the time of our audit, only five buildings in Brussels had a density below or close to 12 m2 per person61. These buildings represent 9 % of the total office surface of the buildings included in our analysis (see Figure 11). 
Auditi ajal oli Brüsselis ainult viies hoones tihedus väiksem kui 12 m2 58 Kohtupalee kompleks (ringhoone, A-torn, B-torn, galerii) ja lisahooned (Erasmus, Thomas More, Annexe C).
36 59 In the case of the ECB, the difference between the ratio based on installed workstations (12 m2 perperson)andtheratiobasedonoccupiedworkstations(16m2 perperson)is explained by the buffer space of 18 % of installed workstations at the end of 2016. 
59 EKP puhul on sisseseatud töökohtade suhtarvu (12 m2 töötaja kohta) ja hõivatud töökohtade suhtarvu (16 m2 töötaja kohta) vaheline erinevus tingitud sellest, et 2016. aasta lõpus hõlmasid sisseseatud töökohad 18% suurust puhverruumi.
60 2017 OIB Annual Management Plan. 
60 OIB 2017. aasta juhtimiskava.
OIB does not specify whether the target includes vacant offices and buffer space. 
OIB ei täpsusta, kas eesmärk hõlmab tühje kontoreid ja puhverruumi.
Figure 11 – Office surface per person in Commission buildings in Brussels 37 40 35 30 25 20 15 10 5 0 G--1 J-59 Average portfolio Target 2020 Source: ECA, based on the data provided by the Commission. 
Joonis 11. Kontoripind töötaja kohta komisjoni Brüsseli hoonetes 40 35 30 25 20 15 10 5 0 G--1 J-59 Portfoolio keskmine Eesmärk 2020 Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud andmete põhjal.
79 The Commission’s target buffer space in Brussels is 15 000 m2, which represents approximately 2 % of its building portfolio. 
79 Komisjoni puhverruumi eesmärk on Brüsselis 15 000 m2, mis moodustab komisjoni kinnisvaraportfellist umbes 2%.
As at December 2017, the Commission had at its disposal buffer space equal to 895 free workstations, split over nine buildings. 
2017. aasta detsembri seisuga oli komisjoni käsutuses üheksa hoone peale kokku 895 vaba töökoha jagu puhverruumi.
This explains why the average office surface per person is relatively high for certain buildings (for example the G-1 building). 
See selgitab, miks keskmine kontoripind töötaja kohta on teatavates hoonetes suhteliselt suur (näiteks hoones G-1).
One building (J-59) was at the time of our analysis in a transitional period (empty between moves) and is currently occupied by the EACEA executive agency. 
Ühes hoones (J-59) oli analüüsi ajal üleminekuperiood (hoone oli kolimiste vahel tühi) ning hetkel asub seal Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA).
Luxembourg is the fifth most expensive city, followed by Frankfurt. 
Luxembourg on kalliduselt viiendal kohal, sellele järgneb Frankfurt.
For example, the Luxembourg prime rent of €564/m2/year applies to the most expensive area – the city centre. However, the institutions locate most of their 
Näiteks Luxembourgi prime taseme üürihind 564 €/m2 aastas kehtib kõige 61 B-28, CSM1, L-15, J-54, MO-59.
38 buildings in Kirchberg and Cloche d’Or, where the prime rent was €408/m2/year and €354/m2/year respectively62. 
Enamik institutsioonide hooneid asub aga Kirchbergis ja Cloche d’Oris, kus prime taseme üürihind on vastavalt 408 €/m2 aastas ja 354 €/m2 aastas62.
Figure 12 – Prime office rent in 23 EU capital cities and Frankfurt - Q4 2016 15 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 79 800 630 569 564 462 400 385 363 348 342 318 275 264 264 255 240 240 228 216 210 190 186 180 Source: ECA,basedonBNPParibasRealEstateEuropeanOfficemarketreport(Edition2017)reflecting prices for Q4 2016. 
Prime taseme kontoripinna üür ELi 23 pealinnas ja Frankfurdis – 2016. aasta neljas kvartal 15 36 79 1 000 900 800 800 700 600 500 400 300 200 100 0 630 569 564 462 400 385 363 348 342 318 275 264 264 255 240 240 228 216 210 190 186 180 Allikas: Euroopa Kontrollikoda BNP Paribas Real Estate kontoripindade turuaruande põhjal (2017. aasta väljaanne), milles käsitletakse 2016. aasta neljanda kvartali hindu.
81 For a sample of nine recent rental contracts, we compared the negotiated rent with market conditions (See Annex I for more details on our methodology and data source). 
81 Võrdlesime üheksast hiljutisest üürilepingust koosnevas valimis kokkulepitud üürisummasid turuhindadega (vt metoodika ja andmeallikate kohta lisainfo saamiseks I lisa).
Five of the six buildings in Brussels were rented by the Commission63 and the other by the Parliament64. 
Brüsselis asuvast kuuest hoonest viit üürib komisjon63 ja ühte parlament64.
The majority of the contracts were signed for 15 years. 
Enamik lepinguid oli sõlmitud 15 aastaks.
We observed that the rent negotiated by the institutions was consistently below Brussels prime rent and below or close to the market average in the Quartier Léopold, where the buildings are located (See Figure 13 below). 
Täheldasime, et institutsioonide kokkulepitud üürisummad olid järjepidevalt Brüsseli prime taseme üürihinnast madalamad ning Quartier Léopoldi piirkonna (kus hooned asuvad) keskmisest turuhinnast madalamad või selle lähedal (vt joonis 13 allpool).
The rental amounts negotiated by the Commission for the three buildings in Luxembourg 65 were below the prime market rent and average rent. 
Komisjoni poolt kolme Luxembourgis65 asuva hoone jaoks kokku lepitud üürihinnad olid prime taseme üürihinnast ja keskmisest üürihinnast madalamad.
62 63 6 4 65 Source: JLL office market report for Q4 2016. 
62 Allikas: JLLi kontoripindade turuaruanne 2016. aasta neljanda kvartali kohta.
MERO, MO15, PLB3, L15, ORBN. 
63 MERO, MO15, PLB3, L15, ORBN.
S Q M. ARIA, LACC, Drosbach D. 
64 SQM. 65 ARIA, LACC, Drosbach D.
Figure 13 – Rent vs prime and average market rent in Brussels Source: ECA, based on publiclyavailablemarketreports and data providedby the institutions. 
Joonis 13. Üür vs prime taseme üürihind ja turu keskmine üürihind Brüsselis Allikas: Euroopa Kontrollikoda avalike turuaruannete ja institutsioonide esitatud andmete põhjal.
82 Some building owners offered incentives to the European institutions. 
82 Mõne hoone omanikud pakkusid Euroopa institutsioonidele soodustusi.
In six out of nine contracts examined, the owners offered the institutions rent-free periods, while in four cases the refurbishment costs were partially borne by the property owners . 
Üheksast uuritud lepingust kuue puhul pakkusid omanikud institutsioonidele üürivabastuse perioode ning neljal juhul kandis renoveerimiskulud osaliselt kinnisvara omanik.
Rent per person 83 Figure 14 below compares the weighted average annual rent per person in the two main locations, Brussels and Luxembourg (See Annex I for details on our methodology) 66. 
Üürisumma töötaja kohta 83 Allpool toodud joonisel 14 võrreldakse aastas töötaja kohta makstava üürisumma kaalutud keskmist kahes peamises asukohas, Brüsselis ja Luxembourgis (vt metoodika kohta lisateabe saamiseks I lisa)66.
39 300 250 200 150 100 50 0 SQM L15 2013 Average rent Léopold ORBN MERO; MO15 2015 2016 Prime rent Brussels PLB3 2012 2014 66 The Council does not rent any office buildings. euro 
37 300 250 200 150 L15 100 50 0 SQM ORBN 2012 2013 Keskmine üür, Léopold 2015 2016 MERO; MO15 2014 Prime taseme üür, Brüssel PLB3 66 Nõukogu ei üüri ühtegi kontorihoonet. eurodes
Figure 14 – Average annual rent per person 40 14 000 12 000 10 000 8 000 6 000 4 000 2 000 0 Brussels Parliament Luxembourg Commission Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Keskmine üürisumma töötaja kohta aastas 38 14 000 12 000 10 000 8 000 6 000 4 000 2 000 0 B r ü s se l Parlament L u x e mb o u r g Komisjon Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.
84 The Parliament rents two office buildings in Brussels and four in Luxembourg. 
84 Parlament üürib Brüsselis kahte ja Luxembourgis nelja kontorihoonet.
The Commission rents 26 office buildings 67 in Brussels and eight in Luxembourg. 
Komisjon üürib Brüsselis 26 ja Luxembourgis kaheksat kontorihoonet67.
The Court of Justice rents one building in Luxembourg. 
Euroopa Kohus üürib ühte hoonet Luxembourgis.
Most of the buildings in Brussels are rented under usufruct contracts, which offer additional fiscal benefits compared to normal leases (see Annex I, paragraphs 12 and 13). 
Suuremat osa Brüsselis asuvatest hoonetest renditakse kasutusvalduse lepingutega, mis annavad tavalise üürilepinguga võrreldes täiendavaid maksusoodustusi (vt I lisa punktid 12 ja 13).
In Luxembourg, most of the institutions’ contracts are normal leases. 
Luxembourgis on enamik institutsioonide lepinguid tavalised üürilepingud.
85 The average annual rent per person is generally higher in Luxembourg than in Brussels. 
85 Keskmine üür töötaja kohta aastas on Luksemburgis üldiselt suurem kui Brüsselis.
This is due to differences in market rents in the two cities as shown in Figure 12. 
See on tingitud turu üürihindade erinevusest neis kahes linnas, nagu on näidatud joonisel 12.
The Parliament’s lower average rent per person in Luxembourg is explained by the fact that Parliament rents three of its four buildings from the national authorities and enjoys preferential conditions until the new KAD II is built. 
Luxembourgis on parlamendi keskmine üürisumma töötaja kohta keskmisest madalam, sest parlament üürib neljast hoonest kolme liikmesriigi ametiasutustelt ning talle rakendatakse uue KAD II hoone valmimiseni soodustingimusi.
The average annual rent per person for the Court of Justice is relatively high (€12 500 per person) and not included in Figure 14 because it is based on one building only (T-building), a significant portion of which is currently empty. 
Euroopa Kohtu keskmine üür töötaja kohta aastas on suhteliselt suur (12 500 eurot) ja see ei kajastu joonisel 14, kuna andmed põhinevad ainult ühel hoonel (T-hoone), millest on suur osa hetkel tühi.
The Court of Justice will stop leasing the building in 2019 (see paragraph 75). 
Euroopa Kohus lõpetab hoone üürimise 2019. aastal (vt punkt 75).
86 We noted that the annual rent per person varies significantly between buildings. 
86 Täheldasime, et aastane üürisumma töötaja kohta on hooneti väga erinev.
For example, in the case of the Commission in Brussels, it varies between €4 800 and €19 500, while in Luxembourg it varies between €9 400 and €14 500. 
Näiteks komisjoni Brüsseli hoonete puhul varieerub see vahemikus 4800–19 500 eurot, samas Luxembourgis jääb see vahemikku 9400–14 500 eurot.
As Figure 15 67 Buildings with more than 20 % office space. euro per person 
Nagu allpool toodud 67 Hooned, millest kontoriruumid moodustavad enam kui 20%. eurot töötaja kohta
below shows, the annual rent per person in the Commission’s buildings in Brussels to some extent correlates with the office surface per person. 
joonisel 15 näidatud, on olemas teatav korrelatsioon, kui võrrelda komisjoni Brüsselis asuvate hoonete aastast üürisummat töötaja kohta ja kontoripinda töötaja kohta.
Figure 15 – Average annual rent per person and office surface per person 41 25000 40 20 000 15 000 10 000 35 30 25 20 15 10 5 5 000 00 Rent per person Net office per person (m2) Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Keskmine üürisumma töötaja kohta aastas ja kontoripind töötaja kohta 39 25 000 40 20 000 15 000 10 000 35 30 25 20 15 10 5 5 000 00 Üür töötaja kohta Kontoripinna netopindala töötaja kohta (m2) Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.
The cost of construction and acquisition depends on the type of the building 87 We calculated the price per square metre of the total surface of two large, recently completed construction projects, the Council’s Europa building in Brussels and the ECB’s Main Building in Frankfurt. 
Ehitamise ja soetamise kulud sõltuvad hoone tüübist 87 Arvutasime välja kahe suure hiljuti lõppenud ehitusprojekti – Europa hoone Brüsselis ja EKP peahoone Frankfurdis – kogupindala ruutmeetri hinna.
Both construction projects included renovation of the existing listed historical buildings and had to meet high technical security and safety standards. 
Mõlemad ehitusprojektid hõlmasid olemasolevate kaitse alla võetud ajalooliste hoonete renoveerimist ning neis tuli järgida kõrgeid tehnilisi turvalisus-ja ohutusstandardeid.
Both are flagship buildings that create a new landmark in the city, and both are mixed-use. 
Mõlemad on esindushooned, mis annavad linnale uue vaatamisväärsuse, mõlemad hooned on segakasutuses.
While the Europa building’s main functions are to host EU summits and provide space for national delegations and the President of the European Council, the ECB’s Main Building is mixed-use, with a higher proportion of office space. 
Europa hoone peamine funktsioon on ELi tippkohtumiste korraldamine ning riiklikele delegatsioonidele ja Euroopa Ülemkogu eesistujale ruumide pakkumine; EKP peahoone on segakasutuses ja selles on kontoripinna osakaal suurem.
The Council building was built by the state, while the ECB ran the project internally with the support of an external project manager. 
Nõukogu hoone ehitas riik, EKP juhtis aga oma projekti asutusesiselt, kasutades asutusevälise projektijuhi abi.
88 The cost per square metre for the ECB’s Main Building is €4 600 and €4 000 per square metre for the Europa building. 
88 EKP peahoone hind ruutmeetri kohta on 4600 eurot ja Europa hoone hind ruutmeetri kohta on 4000 eurot.
The ratio does not take into account the cost of the land. 
Arvutuses ei võeta arvesse maa hinda.
The Council acquired the land for the Europa building for a symbolic 1 euro, whereas the ECB paid the market price for the land. 
Nõukogu ostis Europa hoone jaoks maa sümboolse 1 euro eest, EKP aga maksis maa eest turuhinda.
G-12 L-15 G--6 B-28 L-56 ORBN BU-1 N105 LX40 BU-5/9 BU24 CDMA L102 B100 J-27 MO34 SPA2 COV2 AN88 SC27/29 G--1 C-25 PLB3 J-59 euro 
G-12 L-15 G--6 B-28 L-56 ORBN BU-1 N105 LX40 BU-5/9 BU24 CD MA L102 B100 J-27 MO34 SPA2 COV2 AN88 SC27/29 G--1 C-25 PLB3 J-59 eurodes
89 In 2016, the Parliament purchased a standard office building (the Martens building in Brussels) at a cost of €2 70068 per square metre. 
89 2016. aastal ostis parlament standardse kontorihoone (Martensi hoone Brüsselis) hinnaga 2700 eurot68 ruutmeetri kohta.
The Parliament occupies the building since 2018, following refurbishment. 
Parlament kasutab hoonet pärast selle renoveerimist alates 2018. aastast.
42 68 Includes cost of building and refurbishment works; excludes price of land. 
40 68 Sisaldab ehitus-ja renoveerimiskulusid, ei sisalda maa hinda.
Conclusions and recommendations 90 Overall, we found that the institutions manage their spending on office accommodation efficiently. 
Järeldused ja soovitused 90 Üldiselt leidsime, et institutsioonid haldavad kontoriruumide kulutusi tõhusalt.
However, the building strategies are not always formalised and planning is not optimal. 
Siiski ei ole kinnisvarastrateegiad alati ametlikult vormistatud ja planeerimine ei toimu optimaalselt.
Furthermore, financing mechanisms of large construction projects we analysed were often complex and thereby in some cases affecting budgetary transparency. 
Lisaks olid analüüsitud suurte ehitusprojektide rahastamismehhanismid sageli keerulised ja mõjutasid seetõttu mõnel juhul eelarve läbipaistvust.
Most of these projects were affected by delays and, in some cases, substantial additional costs. 
Suurema osa kõnealuste projektide elluviimisel tekkisid viivitused ja mõnel juhul suured lisakulud.
91 The institutions set out their building strategies in various documents. 
91 Institutsioonid on oma kinnisvarastrateegiad sätestanud mitmetes dokumentides.
Some of these were outdated or not yet formally approved. 
Mõned dokumendid on iganenud või ei ole neid veel ametlikult heaks kiidetud.
The institutions do not consider different scenarios in planning their property requirements (see paragraphs 10 to 13). 
Institutsioonid ei kaalu kinnisvaranõuete kavandamisel erinevaid stsenaariume (vt punktid 10–13).
92 Although the institutions in the same location do not formally share a building strategy, they apply similar decision-making principles. 
92 Kuigi samas kohas tegutsevatel institutsioonidel ei ole ametlikult ühist kinnisvarastrateegiat, kasutavad nad siiski sarnaseid otsustuspõhimõtteid.
The institutions base their building strategies on their mandate and organisational needs. 
Institutsioonid tuginevad kinnisvarastrateegiates oma volitustele ja organisatsioonilistele vajadustele.
For practical and economic reasons, they aim to concentrate their buildings in one or a few areas, they prefer to operate a smaller number of large buildings and they prefer to own buildings rather than rent (see paragraphs 14 to 19). 
Praktilistel ja majanduslikel kaalutlustel püüavad nad koondada oma hooned ühte või paari piirkonda, nad eelistavad tegutseda suuremates hoonetes, mida on arvuliselt vähem, ning eelistavad hoonete omamist nende üürimisele (vt punktid 14–19).