natgillin/translations-raw huggingface dataset:
REVENUE, RESEARCH AND INTERNAL POLICIES, AND BODIES OF THE EUROPEAN UNION ANNEX IX NUMBER AND TITLE FOLLOW-UP ACTION Special Report No 1/2005 concerning the management of the European Anti-Fraud Office (OLAF) Followed up in SR 2/2011 Special Report No 5/2005 Interpretation expenditure incurred by the Parliament, the Commission and the Council Special Report No 9/2006 concerning translation expenditure incurred by the Commission, the Parliament and the Council Special Report No 11/2006 on the Community transit system Special Report No 2/2007 concerning the institutions' expenditure on buildings Special Report No 3/2007 concerning the management of the European Refugee Fund (2000-2004) Special Report No 8/2007 concerning administrative cooperation in the field of value added tax Special Report No 9/2007 concerning ‘evaluating the EU research and technological development (RTD) framework programmes - could the Commission's approach be improved?’ 
AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA LISA IX TULUD, TEADUSUURINGUD JA SISEPOLIITIKA NING EUROOPA LIIDU ASUTUSED NUMBER JA PEALKIRI JÄRELSEIRE Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta Järelkontroll eriaruandes nr 2/2011 Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) Eriaruanne nr 8/2007 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas Eriaruanne nr 9/2007 Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada?
Special Report No 2/2008 concerning binding tariff information (BTI) Followed up in AR 2010 Special Report No 5/2008 The European Union's agencies: Getting results Special Report No 1/2009 Banking measures in the Mediterranean area in the context of the MEDA programme and the previous protocols Special Report No 5/2009 The Commission's treasury management Special Report No 8/2009 'Networks of excellence' and 'Integrated projects' in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Eriaruanne nr 2/2008 seoses siduva tariifiinformatsiooniga (STI) Järelkontroll aastaaruandes 2010 Eriaruanne nr 5/2008 Euroopa Liidu ametid: tulemuslikkus Eriaruanne nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavate pangandusmeetmete kohta Eriaruanne nr 5/2009 Komisjoni sularahahaldus Eriaruanne nr 8/2009 Kas ühenduse teaduspoliitika pädevusvõrgustikele ja integreeritud projektidele seatud eesmärgid on täidetud?
Special Report No 9/2009 The efficiency and effectiveness of the personnel selection activities carried out by the European Personnel Selection Office Special Report No 13/2009 Delegating implementing tasks to executive agencies: a successful option? 33 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Eriaruanne nr 9/2009 Euroopa Personalivaliku Ameti personalivalikuga seotud tegevuse tõhusus ja mõjusus koos EPSO vastustega Eriaruanne nr 13/2009 Täitmisülesannete delegeerimine rakendusametitele – kas mõistlik lahendus? 33 2011.
ANNEX X METHODOLOGY 1. 
LISA X METOODIKA 1.
Following up on report recommendations serves four main purposes: ο increasing the effectiveness of audit reports — the prime reason for following up audit reports is to increase the probability that recommendations will be implemented; ο assisting the legislative and budgetary (including discharge) authorities — following up recommendations may be valuable in guiding their actions; ο evaluating the Court's performance — following up provides a basis for assessing and evaluating the Court's performance; and ο creating incentives for learning and development — following up activities may contribute to better knowledge and improved practice. 
Aruande soovituste järelseirel on neli peamist eesmärki: ο auditiaruannete mõjususe suurendamine – auditiaruannete järelkontrollide peamine eesmärk on suurendada tõenäosust, et soovitusi ka rakendatakse; ο seadusandlike ja eelarvepädevate institutsioonide (kaasa arvatud eelarve täitmisele heakskiitu andva) abistamine – soovituste järelkontroll võib olla kasulik nende tegevuse suunamisel; ο kontrollikoja tulemuste hindamine – järelseire annab aluse kontrollikoja tulemuste hindamiseks ning ο loob stiimuli õppimiseks ja arenguks – järelseire võib aidata kaasa teadmiste ja praktika paranemisele.
The reports to be followed up were selected on the basis of two criteria: whether more than 2 to 3 years had elapsed since the publication of the reports; and whether the recommendations were still relevant. 
Järelkontrollitavad aruanded valiti kahe kriteeriumi alusel: kas aruannete avaldamisest oli möödunud üle 2-3 aasta ning kas soovitused olid ikka veel asjakohased.
The review was conducted in three stages: ο the Commission’s management database (RAD) of follow-up actions was used as a preliminary source of data in respect of the audit reports being reviewed; ο a documentary review of annual reports, reports of the discharge authority, action plans, policy documents, specific reports and their analysis took place; ο oral and written evidence was taken from the relevant services of the Commission. 
Järelkontroll tehti kolmes osas: ο komisjoni järelmeetmete andmebaasi RAD kasutati kontrollitavate auditiaruannete puhul põhilise andmete allikana; ο vaadati läbi aastaaruanded, eelarve täitmisele heakskiitu andva institutsiooni aruanded, tegevuskavad, poliitika-dokumendid, eriaruanded ning tehti nende analüüs; ο komisjoni asjaomastelt talitustelt koguti suulises ja kirjalikus vormis tõendusmaterjali.
The main impact of the Court’s work on improving financial management is through its published reports. 
Finantsjuhtimise parendamisele suunatud kontrollikoja audititöö mõju avaldub peamiselt avaldatud aruannete kaudu.
The Court’s work also contributes through the audit process itself. 
Kontrollikoja töö mõju ilmneb ka auditiprotsessi käigus.
All audits result in detailed findings being sent to the auditee to confirm the accuracy of the Court’s observations, followed by a ‘contradictory procedure’ on the final text of the audit report. 
Auditite käigus esitatakse üksikasjalikud auditileiud ja saadetakse need auditeeritavale, kes peab kinnitama nende õigsust; sellele järgneb ärakuulamismenetlus, mille käigus selgub auditiaruande lõplik tekst.
When publishing the reports, the replies of the auditee — mainly the Commission — are published together with the reports. 
Aruannete avaldamisel avaldatakse auditeeritava – põhiliselt komisjoni – vastused aruandega koos.
In many of these replies the auditee recognises the problems identified by the Court in its audit findings and proposes actions it intends to take to address them. 
Paljudes nimetatud vastustest tunnistab auditeeritav kontrollikoja auditileidudes määratletud probleeme ning loetleb meetmed, mida ta kavatseb nende käsitlemiseks võtta.
Special reports in general examine systems, programmes and organisations concerned with the implementation of the EU budget (or those of the European Development Funds), with regard to one or more of the three aspects of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness. 3. 
Üldiselt uuritakse eriaruannetes süsteeme, programme ja organisatsioone, mis on seotud ELi (või Euroopa Arengufondide) eelarve täitmisega, tehes seda ühe või mitme usaldusväärse finantsjuhtimise kolme aspekti seisukohast: säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. 3.
Assessing and measuring the impact of the Court's performance audit reports is a necessary element in the cycle of accountability. 
Kontrollikoja tulemusauditi aruannete mõju hindamine ja mõõtmine on vastutustsükli vajalik osa.
The recommendations made in special reports should be followed up in order to establish and assess the measures taken. 
Eriaruannetes esitatud soovituste kohta tuleb läbi viia jä-relseire, et kindlaks määrata ja hinnata võetud meetmeid.
Indeed, the very existence of the follow-up process can encourage the effective implementation of report recommendations by auditees. 34 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Ainuüksi järelseire protsessi olemasolu aitab kaasa aruandes esitatud soovituste tõhusale täitmisele auditeeritavate poolt. 34 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
REPLY OF THE COMMISSION The main outcomes of the audits concern the systems and procedures in place at the services level. 
KOMISJONI VASTUSED Auditite peamised tulemused käsitlevad talituste tasandi süsteeme ja menetlusi.
All 10 IACs were of the opinion that the systems and procedures in place provide reasonable assurance regarding the achievement of the business objectives set up for the management of the implementation of the recommendations and observations issued by the ECA and the discharge authority. 
Kõik kümme siseauditi komiteed olid arvamusel, et kehtestatud süsteemid ja menetlused annavad piisava kinnituse selle kohta, et saavutatakse kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovituste ja tähelepanekute rakendamiseks võetud tegevuseesmärgid.
Nevertheless, in 9 of the 11 audit reports, the IAC identified weaknesses, mainly linked to the availability of fully documented procedures regarding the follow-up of recommendations/requests. 
Üheteistkümnest siseauditi komitee auditiaruandest üheksas osutati siiski puudustele, mida esineb peamiselt soovituste ja taotluste suhtes järelmeetmete võtmise korra täielikus dokumenteerimises.
SUMMARY OF THE COURT’S FOLLOW-UP REVIEW 14. 
KONTROLLIKOJA JÄRELKONTROLLI KOKKUVÕTE 14.
As regards payments to areas with natural handicaps, Council Regulation (EC) No 1698/2005 stipulates that the payment has to be based on income loss and additional cost. 
Mis puudutab toetusi ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele, siis nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 on sätestatud, et makse peab põhinema saamata jäänud tulul ja lisakuludel.
This provision, however, did not enter into force as the additional Council act on less favoured areas foreseen by end of 2009 was not adopted. 
See säte ei ole jõustunud, kuna vähemsoodsaid piirkondi käsitlev täiendav nõukogu akt, mis oleks tulnud vastu võtta 2009. aasta lõpuks, jäi vastu võtmata.
The same provision is proposed by Commission in the rural development legal proposal for the period 2014–20. 
Sama säte sisaldub komisjoni õigusakti ettepanekus maaelu arengu kohta aastail 2014–2020.
In the energy field, the Commission and the Executive Agency for Competitiveness and Innovation (EACI) have made considerable efforts to improve the prioritisation of actions and to better match project costs with their expected outputs and impacts. 
Komisjon ning Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus on teinud märkimisväärseid jõupingutusi energeetika valdkonna meetmete prioriteetide paremaks määramiseks ning projektide kulude, nende eeldatavate väljundite ja mõju sobitamiseks.
For example, a common set of impact indicators was introduced in 2009 that has been used in all phases of the programme cycle, including a new award criterion on ‘ambition and credibility of the impacts of the proposed action’ to ensure that the most cost-effective proposals are selected. 
2009. aastal võeti kasutusele ühised mõjunäitajad, mida on kasutatud programmi kõigis etappides. Nii näiteks võeti kasutusele lepingu sõlmimise kriteerium „kavandatava meetmete mõju ulatus ja usaldusväärsus“, et tagada kõige kulutasuvamate ettepanekute valimine.
In 2011 the Commission has taken further measures to enhance the monitoring system in Turkey by initiating its reform. 
2011. aastal võttis komisjon täiendavaid meetmeid Türgis järelevalvesüsteemi parendamiseks, algatades selle ümberkor-raldamise.
However, the Commission agrees that further actions are needed as concerns the reporting on project outcomes. 
Komisjon nõustub siiski, et projektitulemusi käsitleva aruandluse suhtes tuleb võtta täiendavaid meetmeid.
The main outcomes of the audits concern the systems and procedures in place at the services level. 
Auditite peamised tulemused käsitlevad talituste tasandi süsteeme ja menetlusi.
All 10 IACs were of the opinion that the systems and procedures in place provide reasonable assurance regarding the achievement of the business objectives set up for the management of the implementation of the recommendations and observations issued by the ECA and the discharge authority. 
Kõik kümme siseauditi komiteed olid arvamusel, et kehtestatud süsteemid ja menetlused annavad piisava kinnituse selle kohta, et kontrollikoja ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovituste ja tähelepanekute rakendamiseks võetud tegevuseesmärgid täidetakse.
Nevertheless, in 9 of the 11 audit reports, the IAC identified weaknesses, mainly linked to the availability of fully documented procedures regarding the follow-up of recommendations/requests. 35 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
Üheteistkümnest siseauditi komitee auditiaruandest üheksas osutati siiski puudustele, mida esineb peamiselt soovituste ja taotluste suhtes järelmeetmete võtmise korra täielikus dokumenteerimises. 35 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
REPLY OF THE COMMISSION REPLIES OF THE COMMISSION TO ANNEX II — AGRICULTURE: LESS-FAVOURED AREAS 7. 
KOMISJONI VASTUSED KOMISJONI VASTUSED LISALE II – PÕLLUMAJANDUS: VÄHEMSOODSAD PIIRKONNAD 7.
As pointed out by the Court, in 2010 no new system was introduced for the determination of LFA. 
Nagu kontrollikoda märgib, ei võetud 2010. aastal kasutusele uusi süsteeme vähemsoodsate piirkondade määratlemiseks.
At the time of the adoption of the Council Regulation (EC) No 1698/2005, the Council decided to maintain the present delimitation and gave a mandate to the Commission to develop a new system (Council document 10352/05) with its prospective implementation in 2010. 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 vastuvõtmise ajal otsustas nõukogu säilitada praeguse piiritluse ja tegi komisjonile ülesandeks töötada välja uus süsteem (nõukogu dokument 10352/05) eesmärgiga rakendada see 2010. aastal.
The Commission set up an independent expert panel which developed a new method of classification. 
Komisjon moodustas sõltumatu ekspertide rühma, mis töötas välja uue klassifitseerimismeetodi.
The expert panel, however, concluded that the classification must be based on Member States' data. 
Seejuures jõudis rühm järeldusele, et klassifitseerimine peab põhinema liikmesriikide andmetel.
The Commission formulated the new methodology in its Communication COM(2009) 161 final of 21/4/2009 and the Council agreed to test the proposed methodology. 
Komisjon esitas uue metoodika oma 21. aprilli 2009. aasta teatistes KOM(2009) 161 (lõplik). Nõukogu nõustus selle metoodikaga.
The results of that exercise have helped to formulate the legal proposal for 2014–20. 
Metoodika on aidanud koostada aastaid 2014–2020 käsitleva õigusakti ettepanekut.
DG Agriculture and Rural Development always adds natural handicap payments in the scope of the audits for Axis II. 
Põllumajanduse peadirektoraat käsitleb ebasoodsate looduslike tingimuste toetust II telje auditite raames.
The entire control system is checked as well as the reductions applied, and financial corrections are applied in case of deficiencies. 
Kontrollitakse kogu kontrollisüsteemi ja vähendamisi ning kui esineb puudusi, siis kohaldatakse finantskorrektsioone.
REPLIES OF THE COMMISSION TO ANNEX III — AGRICULTURE: PRODUCTION AID FOR COTTON 7. 
KOMISJONI VASTUSED LISALE III – PÕLLUMAJANDUS: PUUVILLA TOOTMISTOETUSED 7.
Second bullet The final results of the restructuring of the ginning industry, in particular in Spain, will be provided at the closure of the restructuring programme in 2018. 
Teine taane Eelkõige Hispaania toorpuuvillatööstuse ümberkorraldamise lõplikud tulemused esitatakse 2018. aastal, kui lõpetatakse ümberkorralduskava.
Third bullet Since the 2003 Court's audit, the Commission has implemented a number of CAP measures to improve the environmental impact of cotton: (1) for environmental reasons, a base area per Member State has been established and the eligible area is restricted to those authorised by Member States; (2) cross compliance makes a link between the payment of support, including direct coupled support for cotton, and the respect by the farmer of a list of rules in the area of environment, public, animal and plant health and animal welfare; (3) cotton is also covered by agro-environmental payments for commitments going beyond the baseline under the RD programmes of Spain and Greece ; (4) integrated cotton production in Greece is financed under the restructuring programme (quality measure) since 2009/20101. 
Kolmas taane Pärast kontrollikoja 2003. aasta auditit on komisjon rakendanud mitu ühise põllumajanduspoliitika meedet puuvillatoot-mise keskkonnamõju parendamiseks: 1) Keskkonna säästmiseks määratakse liikmesriigi baaskülvipind ja abikõlblik pind üksnes liikmesriigi loa alusel; 2) Nõuetele vastavuse raames seostatakse toetusmakse, sealhulgas puuvillale antav toodanguga seotud otsetoetus, sellega, kas põllumajandustootja täidab kõiki keskkonnaeeskirju ning rahva-, looma-ja taimetervist ja loomade heaolu käsitlevaid eeskirju; 3) Põllumajanduslikud keskkonnatoetused seoses Hispaania ja Kreeka maaelu arengu kavade raames võetud kohustustega, mis ulatuvad võrdlustasemest kaugemale, hõlmavad ka puuvillatoetusi.
1 According to the report submitted by the Greek authorities on 15 February 2012, half of the Greek cotton area is grown under the integrated production system. 
4) Alates 2009/2010. aastast rahastatakse Kreeka integreeritud puuvillatootmist vastavalt ümberkorralduskavale (kvaliteedimeede)1 1 Kreeka ametiasutuste 15. veebruari 2012. aasta aruande kohaselt on pool Kreeka puuvilla kasvupinnast hõlmatud integreeritud tootmise süsteemiga.
This has resulted in important improvements not only on quality of cotton but also on the environment, thanks to the reduction of water consumption (between – 10 and – 50%), nitrogen applications (between – 20 and – 60%), pesticides (– 17%) as well as positive results on ground and soil preservation. 36 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 
See on avaldanud soodsat mõju puuvilla kvaliteedile ning keskkonnale, kuna vähenenud on veetarbimine (10–50%), lämmastiku (20–60%) ja pestitsiidide (17%) kasutamine ning positiivseid tulemusi on saavutatud pinnase kaitsel. 36 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
REPLY OF THE COMMISSION REPLIES OF THE COMMISSION TO ANNEX IV — AGRICULTURE: THE SUSTAINABILITY AND THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF THE LIFE-NATURE PROJECTS 6. 
KOMISJONI VASTUSED KOMISJONI VASTUS LISALE IV – PÕLLUMAJANDUS: LIFE-LOODUSE PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUS JA KOMISJONIPOOLNE JUHTIMINE 6.
Once the new legal base 2014–20 will be approved, the Commission will propose to the next LIFE Committee to adopt separate dedicated criteria to evaluate projects sustainability. 
Pärast 2014.–2020. aasta õigusliku aluse vastuvõtmist esitab komisjon järgmisele LIFE komiteele ettepaneku võtta vastu eraldi kriteeriumid projektide jätkusuutlikkuse hindamiseks.
REPLIES OF THE COMMISSION TO ANNEX V — ENERGY: INTELLIGENT ENERGY 2003-2006 4. 
KOMISJONI VASTUSED LISALE V – ENERGEETIKA: ARUKAS ENERGEETIKA 2003–2006 4.
The Commission considers that all four recommendations have been implemented. 
Komisjon leiab, et kõik neli soovitust on rakendatud.
The Commission considers that the link between expenditure, output and impact has been made as clear as possible. 
Komisjon on seisukohal, et kulude, väljundite ja mõjude vaheline seos on muudetud nii selgeks kui võimalik.
The prioritisation of financed actions has been significantly strengthened and is based on the impact assessments of EU energy policies, as well as on the results of implemented projects, the national needs identified by the programme committee members and the most recent market and policy developments. 
Rahastamine põhineb ELi energiapoliitika mõju ja rakendatud projektide tulemuste hindamisel; riikide vajadused määravad kindlaks programmikomitee liikmed vastavalt turuolukorrale ja poliitika arengule.
The external evaluation of the programme confirmed this finding that ‘the funding priorities were relevant to the needs, issues and problems related to energy in Europe’. 
Programmi välishindamise käigus leidis kinnitust, et rahastamisprioriteedid vastavad Euroopa energeetika vajadustele ja probleemidele.
The same evaluation found that the type of actions supported by the programme are by nature amongst the most difficult to quantify in terms of impact, something that the energy community is largely aware of. Therefore, the Commission considers that the recommendation has been fully implemented. 
Sama hindamise käigus leiti, et programmi raames toetatavate meetmete laad on selline, et nende mõju on eriti raske hinnata, ning energeetikaringkondades ollakse sellest teadlik. Seepärast leiab komisjon, et soovitus on täielikult rakendatud.
Impact has been measured when possible (e.g. for project development assistance activities) but not when impossible due to the nature of certain actions (e.g. those feeding energy policy debates). 
Mõju mõõdetakse, kui see on võimalik (nt projekti väljatöötamiseks abi osutamise puhul), ent ei mõõdeta juhul, kui see on võimatu meetmete laadi tõttu (nt kui meetmete tulemused on ette nähtud kasutamiseks poliitilises arutelus).
Therefore, the Commission considers that the recommendation has been fully implemented. 
Seepärast leiab komisjon, et soovitus on täielikult rakendatud.
Given the above, programme monitoring and evaluation has been developed to the extent possible and nearly to its cost-effective limit. 
Eespool öeldut arvesse võttes on programmi järelevalvet ja hindamist arendatud nii palju kui võimalik ja see on peaaegu saavutanud oma kulutõhususe lae.
Information on results and impacts has been reported in documents such as DG Energy's annual management plans; the 2011 IEE II implementation report; and the IEE II performance report (2007–11)2. 
Teave tulemuste ja mõju kohta on esitatud sellistes dokumentides nagu energeetika peadirektoraadi iga-aastane majandamiskava, Euroopa aruka energeetika II programmi 2011. aasta rakendusaruanne ja selle programmi 2007.–2011. aasta tulemusaruanne2.
Longitudinal evaluations have been carried out when appropriate, taking into account cost implications. 
Pikisuunalist hindamist on tehtud, kui see on asjakohane, võttes arvesse kulusid.
2 http://ec.europa.eu/energy/intelligent/files/doc/reports/iee-ii-performance-report-2007-2011-final_en.pdf 37 2011 REPORT ON THE FOLLOW-UP OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS' SPECIAL REPORTS 9. 
2 http://ec.europa.eu/energy/intelligent/files/doc/reports/iee-ii-performance-report-2007-2011-final_en.pdf. 37 2011. AASTA ARUANNE EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD JÄRELMEETMETE KOHTA
REPLY OF THE COMMISSION This finding from the Court is corroborated by the IEE II final evaluation which found that ‘the efforts made by the EACI to simplify the management process is appreciated and considered as increasing the effectiveness of the projects’. 
KOMISJONI VASTUSED Kontrollikoja tähelepanekuid kinnitab ka Euroopa aruka energeetika II programmi lõpphindamise aruanne, milles tunnustatakse jõupingutusi, mida Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus on teinud haldamise lihtsustamiseks, ning jõutud järeldusele, et jõupingutused on aidanud suurendada projektide tõhusust.