natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A substantial modification would be “affecting its nature or its implementation conditions or giving to a firm or a public body an undue advantage and, at the same time, resulting either from a change in the nature of ownership in an item of infrastructure or a change of location in a productive activity”. 
Olulised muudatused „mõjutavad selle olemust või rakendamistingimusi või annavad mõnele ettevõttele või riigiorganile põhjendamatu eelisseisundi; ning samal ajal tulenevad omandisuhete muutusest infrastruktuuri teatavas osas või tootmistegevuse lõpetamisest või selle asukoha muutmisest“.
and 201310, the legal requirements were similar, but the starting point for counting the five years was moved from the grant decision date to the project completion date. 
Ajavahemikul 2007–201310 kehtisid sarnased õiguslikud nõuded, kuid viie aasta arvestamist alustati toetuse andmise otsuse kuupäeva asemel projekti lõpuleviimise kuupäevast.
In addition, a penalty was introduced for businesses that had transferred a productive activity within or between Member States. 
Lisaks hakati karistama ettevõtjaid, kes olid tootmistegevuse asukohta liikmesriigi sees muutnud või selle teise liikmesriiki üle viinud.
In 2010, the application scope for the durability requirement was reduced to operations comprising investment in infrastructure or productive investments only. 
2010. aastal kitsendati kestvuse nõude rakendamist projektidele, mis hõlmasid üksnes taristusse investeerimist ja tootlikke investeeringuid.
In addition, to ease the burden on the beneficiaries in the aftermath of the economic crisis, an exception to these requirements was introduced for the cessation of the productive activity due to a non-fraudulent bankruptcy11. 
Et leevendada toetusesaajate koormust pärast majanduskriisi, kehtestati nendest nõuetest erand, mis puudutas tootmistegevuse lõpetamist pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega11.
An important innovation regarding the legal durability requirements in the 2014-2020 ESIF is the tightening of the starting point of the durability period by referring to the date of the project final payment or, alternatively, the date set in the State aid decision. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 raamistik sisaldab kestvuse õiguslike nõuete kohta olulist uuendust – nõudeid on karmistatud ja kestvuse algust hakatakse lugema projekti lõppmakse kuupäevast või riigiabi otsuses määratud kuupäevast.
In addition, EU co-financing must be repaid if the productive activity is relocated outside the EU within 10 years, except where the beneficiary is an SME12. 
Lisaks tuleb ELi kaasrahastatud summa tagasi maksta, kui tootmistegevus viiakse 10 aasta jooksul EList väljapoole (välja arvatud juhul, kui toetusesaaja on VKE)12.
The intervention logic for productive investment under the ERDF, including aspects related to durability is detailed in Annex II. 
ERFi raames kaasrahastatavate tootlike investeeringute toetuste sekkumisloogikat, sealhulgas kestvust puudutavaid aspekte, kirjeldatakse üksikasjalikult II lisas.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 16. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 16.
The audit, conducted between July 2016 and June 2017, sought to answer the question of whether the ERDF projects for productive investments in enterprises have been managed in a way which ensures durability of outputs and results. 
2016. aasta juulist kuni 2017. aasta juunini tehtud auditiga püüti vastata küsimusele, kas ERFi vahenditega ettevõtete tootlikke investeeringuid toetatud projekte oli juhitud nii, et see tagas väljundite ja tulemuste kestvuse.
See Article 57 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), artikkel 57.
25). Regulation (EU) No 539/2010 of the European Parliament and of the Council of 16 June 2010 amending Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 158, 24.6.2010, p. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta määrus (EÜ) nr 539/2010, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 158, 24.6.2010, lk 1).
1). Article 71 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320), artikkel 71.
15 10 11 12 
15 10 11 12
In the first part of this report, we analyse the durability of outputs and, in the second part, the durability of results (direct and indirect). 
Käesoleva aruande esimeses osas analüüsitakse väljundite ja teises osas tulemuste (otseste ja kaudsete) kestvust.
We assessed durability at the end of the legal durability period and at the time of the audit. 
Kontrollikoda hindas kestvust nii kohustusliku kestvusaja lõpu seisuga kui auditi tegemise ajal.
In part three, we identify the main reasons why productive investments lacked durability, as well as good practice we encountered in our audit. 
Kolmandas osas kirjeldatakse peamisi põhjused, miks tootvad investeeringud ei olnud piisavalt kestvad, ning tuuakse välja auditi käigus leitud head tavad.
In this respect, we examined the roles of the responsible authorities in the Member States and of the Commission. 
Sellega seoses uuriti liikmesriikide vastutavate asutuste ja komisjoni rolle.
This included reviewing the OPs underlying the projects audited, as well as reviewing project monitoring, reporting and evaluation. 
Töö käigus uuriti auditeeritud projektide aluseks olnud rakenduskavasid ning projektide seiret, aruandlust ja hindamist.
In the last part, we analyse potential improvements regarding durability in the 2014-2020 programme period. 
Viimases osas analüüsitakse kestvuse aspekte käsitlevaid võimalikke parandusi programmiperioodil 2014–2020.
We also examine changes made in the 2014-2020 ESIF regulations in order to increase the potential for durability of results. 
Samuti uuritakse Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 määrustes tehtud muudatusi, mille eesmärk on suurendada tulemuste kestvuse potentsiaali.
We examined 41 completed productive investment projects co-financed by the ERDF under eight OPs in Austria, the Czech Republic, Germany, Italy and Poland implemented between 2000 and 2013 with a durability period ending between 2006 and 2018. 
Audiitorid uurisid kaheksa rakenduskava raames ERFi vahenditest kaasrahastatud 41 lõpule viidud tootlike investeeringute projekti, mis teostati ajavahemikus 2000–2013 Austrias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Itaalias ja Poolas, ning mille kohustusliku kestvusaja lõpp jäi vahemikku 2006–2016.
All projects had previously been audited by us in the context of the Statement of Assurance for compliance with regulatory requirements. 
Kontrollikoda oli kõiki neid projekte juba varem kinnitava avalduse kontekstis õigusaktidele vastamise kontrollimiseks auditeerinud.
They were selected based on the sample size drawn under the previous audit in the Member States concerned and on their financial size. 
Projektide valik põhines asjaomastes liikmesriikides varasema auditi jaoks koostatud valimi suurusel ning nende rahalisel mahul.
Most projects corresponded to investments in assets for enterprises from different manufacturing sectors (e.g. steel or stone products, car parts, sanitary equipment, industrial applications), from the energy sector (coal, renewables) and from the tourism sector (hotels). 
Enamik projekte kujutas endast ettevõtete põhivarasse tehtud investeeringuid ja puudutas erinevaid tootmissektoreid (nt terase-või kivitooted, autoosad, sanitaarseadmed, tööstuslikud rakendused), energiasektorit (süsi, taastuvad energiaallikad) ja turismisektorit (hotellid).
The projects ranged in value from 0.1 to 91.7 million euro. 
Projektide maht oli vahemikus 0,1–91,7 miljonit eurot.
The beneficiaries were usually small to mid-size companies. 
Toetusesaajad olid tavaliselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
A list of the audited projects and the OPs through which they were financed is presented in Annex III. 
Auditeeritud projektide ja nende rahastamise aluseks olnud rakenduskavade loetelu on esitatud III lisas.
OBSERVATIONS The outputs from the audited projects were mostly durable 19. 
TÄHELEPANEKUD Auditeeritud projektidel olid enamasti kestvad väljundid 19.
For the projects audited, we first checked that all the expected outputs had been delivered as planned. 
Auditeeritud projektide puhul kontrollis kontrollikoda kõigepealt, kas kõik oodatavad väljundid olid kavakohaselt saavutatud.
Then we assessed whether they had actually been maintained in their original locations and had not been ceded, either in full or in part, during the legally binding durability period (3 or 5 years), i.e. they could not be sold and the corresponding economic activities could not be relocated inside or outside the EU. We also checked that they had 16 
Seejärel hinnati, kas investeeringud olid endiselt oma algses asukohas ja kas nende tegevust ei olnud õiguslikult siduva kestvusaja jooksul (3 või 5 aastat) kas täielikult või osaliselt lõpetatud – kohustusliku kestvusaja jooksul ei 16 tohtinud neid müüa ning vastavat majandustegevust ei olnud lubatud ümber paigutada ei ELis ega väljaspool seda.
been used on the same production site, except if they were replaced by assets of at least the same market value purchased at the cost of the project beneficiary. 
Samuti kontrolliti, kas neid oli kasutatud samas tootmiskohas, välja arvatud juhul, kui need asendati vähemalt sama turuväärtusega põhivaraga, mis oli soetatud projekti toetusesaaja kulul.
In all EU regions where the audit took place, the legal durability conditions applied in the OPs were generally in line with the relevant EU regulations13. 
Kõigis ELi piirkondades, kus audit toimus, olid rakenduskavades kestvusele seatud õiguslikud nõuded üldiselt kooskõlas asjaomaste ELi määrustega13.
We did not, in all the audited projects except one, find substantial modifications or changes in the nature of ownership or cessation of the productive activity by the end of the durability period. 
Audiitorid ei leidnud üheski auditeeritud projektis (v.a üks), et kestvusaja jooksul oleks tehtud olulisi muudatusi või muutusi varade omandis või oleks tootmine lõpetatud.
In the main, at project completion, the projects examined delivered the expected outputs14. 
Üldiselt saavutasid kontrollitud projektid nende lõpetamisel väljundid, mida neil oli oodatud14.
The outputs were, typically, the acquisition of facilities for the manufacturing or production of goods, such as production halls and production lines including machinery and equipment used in different industrial sectors (e.g. in food, chemicals, plastics and metal ware, sanitary equipment, car parts, energy or renewable energy facilities or parts thereof). 
Väljundid olid tavaliselt kaupade tootmisrajatised, nagu tootmishooned ja -liinid, sealhulgas eri tööstussektorites (nt toiduainete, keemiatoodete, plastide, metallitoodete, sanitaartehnika, autoosade, energia ja taastuvenergiaseadmete või nende osade tootmine) kasutatavad masinad ja seadmed.
Businesses in the service or tourism sectors also received grants, e.g. support for print shops and refurbishment or construction of hotels. 
Toetust said ka teenuste-ja turismisektori ettevõtted – näiteks trükikodade jaoks ja hotellide renoveerimiseks ja ehitamiseks.
Box 1 illustrates outputs from three of the audited projects, and details for each project can be found in Annex III. 
1. selgituses kirjeldatakse kolme auditeeritud projekti väljundeid; projektide üksikasjad on esitatud III lisas.
Project implemented from August 2007 to March 2008. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus august 2007 kuni märts 2008.
The main project output was the purchase of laser cutting equipment and a powder coating system to produce high-quality coatings with extremely scratch-, impact-and corrosion-resistant surfaces. 
Projekti peamine väljund oli laserlõikepingi ja pulbervärvimissüsteemi soetamine, et toota väga kvaliteetse ja väga kriimustus-, löögi-ja roostekindla pealispinnaga tooteid.
13 14 2000-2006 period: Article 30(4) of Regulation (EU) No 1260/1999; 2007-2013 period: Article 57 of Regulation (EU) No 1083/2006; 2014-2020 period: Article 71 of Regulation (EU) No 1303/2013. 
Periood 2000–2006: määruse (EL) nr 1260/1999 artikli 30 lõige 4; Periood 2007–2013: määruse (EL) nr 1083/2006 artikkel 57; periood 2014–2020: määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 71.
The outputs were partially achieved in only three of the audited projects (1, 20 and 27). 
Vaid kolm auditeeritud projekti (nr 1, 20 ja 27) saavutasid neilt oodatud väljundid osaliselt.
For instance, under Italy’s central OP, project 27, a pilot production line, had not manufactured the planned number of products (pieces for organic lights). 
Näiteks Itaalia kesktasandi rakenduskava projekt nr 27 (katseetapi tootmisliin) ei saavutatud kavandatud tootmismahtu (orgaaniliste valgustite arvu).
Consequently, the scientific output was achieved only partially as the space covered by the organic lights had been reduced. 
Sellest tulenevalt, kuna orgaaniliste valgustitega kaetud ala oli vähendatud, saavutati teaduslik väljund ainult osaliselt.
18 Project 20 (Saxony/Germany OP) - Installation of a new production and research and development site for innovative testing and certification of newly developed products in the hydraulics sector by a SME newly created Total investment costs: 6.2 million euro. 
18 Projekt nr 20 (Saksimaa liidumaa / Saksamaa rakenduskava) – hüdraulikavaldkonnas tegutseva äsja loodud VKE jaoks rajatud uus tootmis-ning teadus-ja arenduskeskus kus tegeldakse uute toodete uuendusliku katsetamise ja sertifitseerimisega Koguinvesteeringu suurus: 6,2 miljon eurot.
Grant amount: 2.8 million euro, of which 1.4 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 2,8 miljonit eurot, sh 1,4 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented from March 2009 to February 2012. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus märts 2009 kuni veebruar 2012.
The project output was the newly established enterprise offering testing, certification and various other services to third companies which intend to develop and sell new high tech products from the hydraulics sector. 
Projekti väljund oli äsja asutatud ettevõte, mis pakub katsetamis-, sertifitseerimis-ja muid teenuseid kolmandatele ettevõtetele, kes kavatsevad arendada ja müüa uusi kõrgtehnoloogilisi hüdraulikavaldkonna tooteid.
Project 8 (Regional OP Czech Republic) - Revitalisation of a brownfield site and construction of a hotel by a family-owned company in a tourist town Total investment costs: 2.9 million euro. 
Projekt nr 8 (Tšehhi Vabariigi piirkondlik rakenduskava) – mahajäetud kinnistu taaselustamine ja ühe pereettevõtte poolt turismilinna hotelli ehitamine Koguinvesteeringu suurus: 2,9 miljon eurot.
Grant amount: 1 million euro of which 0.8 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 1 miljon eurot, sh 0,8 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented between July 2008 and September 2009. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus juuli 2008 kuni september 2009.
The project outputs were a new hotel compound with 160 beds, including the certification of the accommodation facilities in the Czech Republic. 
Projekti väljund oli uus 160 voodikohaga hotellikompleks, millele saadi ka Tšehhi Vabariigi majutusasutuse sertifikaat.
The construction works included the revitalisation of a brownfield site in a town centre. 
Ehitustööd hõlmasid kesklinnas asuva mahajäetud kinnistu taaselustamist.
In general, at the end of the legal durability period, the assets existed at the production sites. 
Kohustusliku kestvusaja lõppedes oli vara tootmiskohtades üldjuhul endiselt olemas.
Assets had not been sold and the firms’ economic activities had not been relocated. 
Seda ei olnud müüdud ja ettevõtete majandustegevust ei olnud ümber paigutatud.
In most cases, they had been appropriately maintained and used effectively in line with the needs of the enterprises throughout the durability period (see Figure 2). 
Enamikul juhtudel oli neid kohustusliku kestvusaja jooksul asjakohaselt hooldatud ja tulemuslikult kasutatud (vastavalt ettevõtete vajadustele) (vt joonis 2).
There was only one case15 where a facility was not in operation, and this was due to bankruptcy. 
Avastati vaid üks juhtum15, kus rajatis ei olnud kasutusel, ja selle põhjuseks oli pankrot.
In three more cases16, the assets (manufacturing equipment, computers, software programmes) were not in full use or the production lines were not operational due to a lack of maintenance by their owners, a failure to consider business developments in the relevant sector or changes in the relevant energy legislation. 
Veel kolmel juhul16 ei olnud varad (tootmisseadmed, arvutid, tarkvara) täielikult kasutuses või tootmisliinid seisid, sest omanikud ei olnud neid piisavalt hooldanud, ei olnud arvestatud tööstusharu suundumustega või muudatustega energiavaldkonna asjaomastes õigusaktides.
15 16 Project 1. 
15 16 Projekt nr 1.
Projects 20, 27 and 33. 
Projektid nr 20, 27 ja 33.
Figure 2 - Existence and use of project outputs at the end of the durability period and at the time of the audit Source: ECA’s analysis, based on information provided by MAs or beneficiary enterprises. 
Joonis 2. Projektide väljundite olemasolu ja kasutamine kohustusliku kestvusaja lõpus ja auditi ajal Allikas: korraldusasutuste või projektide toetusesaajatest ettevõtete esitatud teabel põhinev kontrollikoja analüüs.
Also, at the time of our on-the-spot visits, the assets were still in use in 31 projects. 
Kohapealsete kontrollide ajal olid 31 projekti varad endiselt kasutusel.
In nine cases17, they were either not being used at all, being partially used or had been replaced by other equipment after the end of the legal durability period – which for SMEs was often only three years after project end. 
Üheksal juhul17 ei kasutatud neid kas üldse, kasutati osaliselt või olid need pärast kohustusliku kestvusaja lõppemist (st VKEde jaoks sageli juba kolm aastat pärast projekti lõpetamist) asendatud muude seadmetega.
Such entrepreneurial behaviour may have been prompted by valid reasons, such as replacing machinery or IT systems due to wear or depreciation, or having more state-of-the-art equipment with at least the same trade value, or changes in the relevant energy legislation. 
Ettevõtjate selline käitumine võis olla ajendatud mõjuvatest põhjustest: näiteks masinate või IT-süsteemide asendamisest kulumise või amortisatsiooni tõttu, vähemalt sama maksumusega moodsamate seadmete kasutuselevõtust või muutustest asjaomastes energiavaldkonna õigusaktides.
For example, in one of the projects18, the equipment was replaced right after the end of the legal durability period due to its expensive operating costs. 
Näiteks ühe projekti puhul18 asendati seadmed suurte tegevuskulude tõttu kohe pärast kohustusliku kestvusaja lõppu.
We first checked whether the projects audited had achieved the expected direct results at project completion. 
Kõigepealt kontrollisid audiitorid, kas auditeeritud projektid olid nende lõpetamise ajaks saavutanud oodatud otsesed tulemused.
We then analysed the situation at the time of the audit to assess whether these results had been maintained by the project owners for as long as possible so as to generate the maximum possible benefits far beyond project end. 
Seejärel analüüsiti auditi ajal valitsenud olukorda, et hinnata, kas projektide elluviijad olid säilitanud tulemusi võimalikult kaua, et saada neist võimalikult palju kasu veel kaua peale projekti lõppu.
While doing this, we also took into consideration the economic situation of the firms in relation to that of the Projects 1, 10, 14, 20, 26, 27, 32, 33 and 35. 
Seejuures võtsid audiitorid arvesse ka ettevõtete majanduslikku olukorda (võrreldes olukorraga turul, kus nad tegutsevad) ja muid Projektid nr 1, 10, 14, 20, 26, 27, 32, 33 ja 35.
The existence of the outputs in one project (25) could not be evaluated at the time of the audit. 
Ühe projekti (nr 25) väljundite olemasolu ei olnud võimalik auditi ajal hinnata.
The assets from project 10 were not in use immediately after, project 14 – after one year, project 35 – 3.5 years after end of durability period. 
Projekti nr 10 varasid ei kasutatud kohe pärast kohustusliku kestvusaja lõppu, projekti nr 14 varasid üks aasta ning projekti nr 35 varasid 3,5 aastat pärast kohustusliku kestvusaja lõppu.
19 Existence and use of outputs at the end of the durability period Existence and use of outputs, as at the time of the audit 12 2 1 0 10 20 30 40 50 7 Audited projects good partial poor or ceased to exist not possible to evaluate 31 35 3 17 18 Project 10. 
19 Väljundite olemasolu ja kasutamine pärast kohustusliku kestvusaja lõppu Väljundite olemasolu ja kasutamine auditi toimumise ajal 1 7 2 0 10 20 30 40 50 Auditeeritud projektid hea osaline puudulik või olematu võimatu hinnata 31 35 3 2 1 17 18 Projekt nr 10.
20 market where their activities are situated and other exogenous factors that might have an impact on the potential benefits. 
väliseid tegureid, mis võivad potentsiaalset kasu mõjutada.
The assessment criteria are explained in detail in Annex IV. 
Hindamiskriteeriume kirjeldatakse üksikasjalikult IV lisas.
Durability of direct results was good in about half of the projects audited 25. 
Otseste tulemuste kestvus oli hea ligikaudu poolte auditeeritud projektide puhul 25.
We checked that the projects audited pursued various direct results, such as improving access to finance, increasing production and productivity, creating employment, increasing sales, turnover or exports, diversifying enterprise structures, improving company image, introducing new products or services, and others (e.g. increased cooperation with other institutions in order to enhance innovation and competitiveness) on the basis of the information available at the MAs19. 
Korraldusasutuste käsutuses oleva teabe alusel kontrollisid audiitorid erinevate otseste tulemuste saavutamist, nagu juurdepääsu parandamine rahastamisele, toodangu ja tootlikkuse suurendamine, töökohtade loomine, müügi, käibe või ekspordi kasvatamine, ettevõtte struktuuride mitmekesistamine, ettevõtte imago parandamine, uute toodete ja teenuste turule toomine jne (nt parem koostöö teiste organisatsioonidega, et parandada innovatsiooni ja konkurentsivõimet)19.
We assessed the durability of direct results at the end of the durability period and at the time of the audit on the basis of the information collected at the beneficiaries (see Figure 3). 
Toetusesaajate juures kogutud teabe alusel hindas kontrollikoda otseste tulemuste kestvust kohustusliku kestvusaja lõpus ja auditi tegemise ajal (vt joonis 3).
By the end of the legal durability period (which, for the projects audited, was between 2006 and 201820), and based only on the available monitoring information, results existed in full (and throughout the whole durability period) in 14 projects and partially in seven projects (see Figure 3). 
Kohusliku kestvusaja lõpus, mis auditeeritud projektide puhul jäi ajavahemikku 2006– 201820, ja üksnes olemasolevate seireandmete põhjal, olid tulemused täielikult (ja kogu kestvusaja jooksul) olemas 14 projekti puhul ja osaliselt seitsme projekti puhul (vt joonis 3).