natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31 The largest share of the Commis‐ sion’s internal TA allocation during 2007–13 was spent on operational, or capacity‐building, activities (mainly under the headings of networking, external consultancy, evaluations and IT). 
31 Suurim osa komisjonisisesest tehnilise abi eraldisest perioodil 2007–2013 kulutati põhitegevusele või suutlikkuse arendamisele (peamiselt rubriikides nagu võrkude rajamine, väliskonsultan-did, hindamine ja IT).
In 2007, the total value of commit‐ ments was 12.78 million euro, while the figure for 2013 was 71 % higher, or 21.9 million euro. 
Aastal 2007 oli kulukohustuste kogusumma 12,78 miljonit eurot, aastal 2013 oli see summa 71% suurem (21,9 miljonit eurot).
At the same time, the balance between different TA activity areas altered. 
Samal ajal muutus tehnilist abi saavate eri tegevusvaldkondade vaheline tasakaal.
The budgets for evalua‐ tions and consultancy remained fairly stable in absolute terms, but far more was committed to IT and network‐ ing. 
Hindamiste ja konsultatsioonide eelarved jäid absoluutarvudes suhteliselt stabiilseks, kuid IT-le ja võrgustike rajamisele kulutati oluliselt rohkem.
The relative shares taken by these spending categories in 2007 and 2013 are shown in Figure 1. 
Nende kuluvaldkondade suhteline osakaal aastatel 2007 ja 2013 on esitatud joonisel 1.
Observations 16 Charts comparing DG Agriculture and Rural Development use of TA in 2007 and 2013 (commitments made) Other, 6 % External personnel and experts, 18 % Networking, 16 % Other, 2 % External personnel and experts, 16 % Networking, 28 % 2007 Evaluations and studies, 32 % IT maintenance/development, 28 % Evaluations and studies, 15 % IT maintenance/development, 39 % Source: ECA on the basis of detailed budget data from DG Agriculture and Rural Development. 
Tähelepanekud 16 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. ja 2013. aasta tehnilise abi toetuse kasutamist (võetud kulukohustused) võrdlevad diagrammid Muu, 6% Välispersonal ja eksperdid, 18% Võrgustike edendamine, 16% Muu, 2% Välispersonal ja eksperdid, 16% Võrgustike edendamine, 28% 2007 Hindamised ja uuringud, 32% IT-hooldus/arendus, 28% Hindamised ja uuringud, 15% IT-hooldus/arendus, 39% 2013 Allikas: Euroopa Kontrollikoda põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksikasjalike eelarveandmete alusel.
2013 Figure 1 
Joonis 1
Observations 17 32 Whereas the introduction and de‐ velopment of IT systems for specific purposes can easily be qualified as TA linked to capacity‐building, it is harder to categorise regular IT main‐ tenance costs in this way. 
Tähelepanekud 17 32 Konkreetsete eesmärkide saavutamiseks mõeldud IT süsteemide kasutuselevõttu ja arendamist on lihtne liigitada suutlikkuse arendamisega seotud tehnilise abi alla, kuid IT-hooldusega seotud tavakulusid mitte.
This is because IT maintenance is a necessary management cost rather than a pro‐ gramme‐specific tool, and as such it was previously financed exclusively from the administrative budget. 
Selle põhjuseks on asjaolu, et IT-hooldus on vajalik halduskulu, mitte programmi-põhine vahend, ning sellisena rahastati seda varem eranditult halduseelarvest.
Now, although the information available from the Commission does not permit a clear breakdown between IT mainte‐ nance and IT development, there are clear indications of a trend towards greater TA financing of non‐operation‐ al IT costs. 
Kuigi komisjonile kättesaadav teave ei võimalda selgelt eristada IT-hool-dust ja IT-arendust, on selgeid märke sellest, et üha rohkem rahastatakse tehnilise abi toetusest põhitegevusega mitteseotud IT kulusid.
This is discussed below. 
Seda küsimust käsitletakse allpool.
33 In recent years, firstly, there has been a decline in the area of ‘Other man‐ agement expenditure’ (administrative costs which are not programme‐spe‐ cific and therefore cannot be financed from a TA budget line). 
33 Viimastel aastatel on esiteks vähenenud „muude halduskulude” osakaal (halduskulud, mis ei ole programmipõhised ja mida ei saa seega rahastada tehnilise abi eelarverealt).
The Commis‐ sion, as a whole, steadily reduced its annual ‘other management’ commit‐ ments from just under 180 million euro in 2007 to below 145 million euro in 2013 — a cumulative fall of over 20 %. 
Komisjon on tervikuna järk-järgult vähendanud iga-aastaseid „muude halduskulude” kulukohustusi: 2007. aastal moodustasid need veidi alla 180 miljoni euro ja 2013. aastal alla 145 miljoni euro.
As shown in Figure 2, the fall was even steeper in agriculture and rural devel‐ opment. 
Nagu näidatud joonisel 2, oli põllumajanduse ja maaelu arengu puhul langus veelgi järsem.
However, it was more than balanced over the same period by the increase in total TA expenditure (EAGF and EAFRD, operational and non‐oper‐ ational), which went from near‐parity in 2007 to nearly three times as much as ‘other management’ expenditure by 2013. 
Samas tasakaalustas seda kõnealusel perioodil tehnilise abi kogukulude suurenemine (EAGF ja EAFRD, põhitegevusega seotud ja mitteseotud kulud), mis olid 2007. aastal „muude halduskuludega” peaaegu võrdsed ning 2013. aastaks olid kasvanud peaaegu kolmekordseks.
Inverse trend in DG Agriculture and Rural Development spending on technical assistance compared with ‘other management’ items 25 20 15 10 5 0 Operational and non-operational technical assistance expenditure Total other management expenditure (budget item 05 01 02 20 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Source: ECA, from figures in the 2007–13 general budgets. (million euro) Figure 2 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehnilise abi kulude vastupidine suundumus võrreldes muude halduskuludega 25 20 15 10 5 0 Põhitegevusega seotud ja mitteseotud tehnilise abi kulud Muud halduskulud kokku (eelarvepunkt 05 01 02 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Allikas: Euroopa kontrollikoda perioodi 2007–2013 üldeelarvete andmete alusel. (miljonites eurodes) Joonis 2
Observations 18 34 Secondly, from 2014 the Commission decided to finance its IT system in agriculture and rural development entirely from the TA allocation, citing this goal of a ‘constant decrease in the usage of the administrative budget’15. 
Tähelepanekud 18 34 Teiseks otsustas komisjon alates 2014. aastast rahastada oma põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna IT-süsteemi täielikult tehnilise abi vahenditest, märkides eesmärgiks „halduseelarve kasutamise pideva vä-hendamise”15.
As IT maintenance is generally non‐ operational or not programme‐spe‐ cific, the decision amounts, in effect, to formal recognition that general administrative expenditure is eligible for TA spending. 
Kuna IT-hooldus ei kuulu põhitegevuse hulka ega ole programmipõhine, tähendab otsus sisuliselt ametlikku tunnistust, et üldiseid halduskulusid võib rahastada tehnilise abi vahenditest.
35 Assigning IT maintenance and other essential costs to budget headings which do not reflect their true nature blurs the distinction between what is administrative and what is operational, which has an adverse impact on bud‐ getary discipline. 
35 IT-hoolduse ja muude oluliste kulude määramine eelarverubriikidesse, mis ei kajasta nende tegelikku olemust, ähmastab haldus-ja tegevuskulude vahelist piiri, ning see omakorda mõjub negatiivselt eelarvedistsipliinile.
At the Commission, it has reduced transparency about the nature and benefits of TA spending and contributed to false economies. 
Komisjoni puhul on see vähendanud tehnilise abi kulutuste olemuse ja kasu läbipaistvust ning aidanud kaasa näili-se säästu tekkimisele.
In the Member States, an emphasis on payroll 36 In rural development, the TA funding made available before 2006, through Sapard and the EAGGF, focused on capacity‐building for national au‐ thorities. 
Liikmesriikides on rõhk palkadel 36 Maaelu arengu valdkonnas olid enne 2006. aastat Sapardi ja EAGGFi kaudu kättesaadavaks tehtud tehnilise abi vahendid suunatud riigi ametiasutuste suutlikkuse arendamisele.
The underlying principle of support was that establishing and developing domestic capacity would allow funding to be reduced over time. 
Toetuse põhimõte oli see, et riigisisese suutlikkuse arendamine võimaldab tulevikus rahastamist vähendada.
For 2007–13, however, overall funding rates were increased, Member States were given more control over their own TA spending and the rules were relaxed, making it possible to finance costs that had not previously been eligible, such as day‐to‐day administra‐ tion and payroll. 
Perioodil 2007–2013 suurendati aga rahastamise kogumahtu, liikmesriigid said suurema õiguse oma tehnilise abi kulutuste üle otsustamisel ning eeskirjad muudeti leebemaks, mis võimaldas rahastada ka varem rahastamiskõlbmatuks loetud kulusid (nagu jooksvad halduskulud ja palgad).
As a result, the money available was used very differently to the early 2000s. 
Selle tulemusel kasutati olemasolevaid vahendeid 2000. aastate algusega võrreldes väga erinevalt.
38 Under Pillar II (the EAFRD), Member States are entitled to use up to 4 % of total programme funding to cover their TA needs. 
38 II samba (EAFRD) raames võivad liikmesriigid kasutada tehnilise abi vajaduste katmiseks kuni 4% programmile eraldatud vahenditest.
Certain Member States opted to budget for a significant pro‐ portion of this maximum percentage for 2007–13. 
Teatud liikmesriigid otsustasid perioodil 2007–2013 kasutada maksimaalsest protsendist ära märkimisväärse osa.
Denmark, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Malta set a rate at or near the maximum, and the rate also exceeded 3 % in Sweden. 
Taani, Eesti, Ungari, Leedu, Läti ja Malta seadsid eesmärgiks peaaegu maksimummäära ning ka Rootsis ületab see 3%.
Details for all Member States are given in the Annex, which also shows that, for the 2014–20 period, a majority of Member States have increased their allocation to TA, some of them by a substantial margin. 
Kõikide liikmesriikide üksikasjalikud andmed on esitatud lisas, kus on ka näidatud, et perioodil 2014–2020 on suurem osa liikmesriike suurendanud tehnilisele abile mõeldud eraldisi (mõned neist ka olulisel määral).
15 DG Agriculture and Rural Development, 2013, Information technology master plan, p. 12. 
15 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2013. aasta infotehnoloogia üldkava, lk 12.
Observations 19 39 Figure 3 shows the budget planning of the Member States visited in the course of the audit for the three most common spending categories in RDPs, which correspond to the activities named in the EAFRD regulation16. 
Tähelepanekud 19 39 Joonisel 3 on esitatud auditi käigus külastatud liikmesriikide eelarvekavad maaelu arengu programmide kolme kõige sagedasema kulukategooria kohta, mis vastavad EAFRD määruses ära toodud tegevustele16.
40 The category ‘Preparation, manage‐ ment, monitoring, evaluation and control’ is of particular interest. 
40 Eelkõige pakub huvi kategooria „Ettevalmistus, haldamine, järelevalve, hindamine ja kontroll”.
It includes many types of administrative expenditure, mainly payroll. 
See hõlmab mitmesuguseid halduskulusid, peamiselt palku.
And in the Member States, as at the Commission, there is a growing tendency, wherever legitimate, to take up the burden of an increasingly straitened staff and administrative budget from alternative sources. 
Nii liikmesriikides kui ka komisjonis sageneb tendents katta seadusliku võimaluse olemasolu korral personali ja halduskulud alternatiivsetest allikatest.
41 Four of the five Member States explic‐ itly reported administrative costs as making up the largest share of their actual spending on TA. 
41 Viiest liikmesriigist neli teatasid, et halduskulud moodustavad nende tehnilise abi tegelikest kuludest kõige suurema osa.
In Lithuania, during 2007–13, this heading account‐ ed for 51 % of total TA expenditure, in Poland and Hungary the corre‐ sponding figure was over 60 %, and in Austria it was just below 95 %. 
Leedus moodustasid halduskulud perioodil 2007–2013 tehnilise abi kogukuludest 51%, Poolas ja Ungaris oli vastav arv 60% ning Austrias veidi alla 95%.
In Italy, where many TA managing bodies are external public‐sector consult‐ ants, administrative spending (which covers the costs of IT and technical and administrative support staff) was often included as part of the ‘capacity strengthening’ category. 
Itaalias olid mitu tehnilist abi haldavat asutust avaliku sektori väliskonsultandid ning halduskulud (mis hõlmavad ka IT-kulusid ning tehnilise ja halduspersonali kulusid) lisati sageli „suutlikkuse parandamise” kategooriasse.
High levels of administrative spending thus occur across the board, even in Member States where the overall TA commit‐ ment rate is comparatively low — the share of administrative costs is larger in Poland (where the TA funding rate was 1.49 %) than in Hungary (3.94 %). 
Halduskulude osakaal on seega kõrge kõikjal, isegi liikmesriikides, kus tehniline abi määr kogurahastamisest on suhteliselt madal – halduskulude osakaal Poolas (kus tehnilise abi moodustas 1,49% kogurahastamisest) on suurem kui Ungaris (3,49%).
16 Articles 66(2) and 66(3). 
16 Artikli 66 lõiked 2 ja 3.
Planned TA spending by five Member States for 2007–13 (EAFRD co‐financing) 250 200 150 100 50 0 National rural network Information and publicity Preparation, management, monitoring, evaluation and control Austria1 Hungary Italy1 Lithuania Poland 1 No consolidated data available on information and publicity at MS level. 
Tehnilisele abile kavandatud kulutused viies liikmesriigis perioodil 2007–2013 (EAFRD kaasrahastamine) 250 200 150 100 50 0 Riiklik maaeluvõrgustik Teave ja avalikustamine Ettevalmistus, juhtimine, järelevalve, hindamine ja kontroll Austria1 Ungari Itaalia1 Leedu Poola 1 Teavitus-ja avalikustamistegevuse kohta liikmesriigi tasandil puuduvad konsolideeritud andmed.
Source: RDPs and data supplied by the Member States. (million euro) Figure 3 
Allikas: liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmid ja andmed. (miljonites eurodes) Joonis 3
Observations 20 42 Figure 4 gives a summary of actual spending from the EAFRD in the five countries visited, plus other Member States which responded to the sur‐ vey17. 
Tähelepanekud 20 42 Joonisel 4 on esitatud ülevaade EAFRD tegelikest kulutustest külastatud viies liikmesriigis ning lisaks muudes küsitlusele vastanud liikmesriikides17.
It shows the same three main groups of activities as in Figure 3, but with the category ‘Preparation, management, monitoring, evalua‐ tion and control’ broken down into two parts. 
Joonisel on näidatud samad peamised tegevusrühmad nagu joonisel 3, kuid kategooria „Ettevalmistus, haldamine, järelevalve, hindamine ja kontroll” on jagatud kaheks osaks.
This allows a more precise understanding of ‘administrative costs’, which here include staff pay and related charges, office overheads and other running costs, but exclude the costs of evaluations, training and IT. 
See võimaldab täpsemini mõista halduskulude osa, mis siin hõlmab personali palkasid ning sellega seotud kulusid, kontori-kulusid ja muid jooksvaid kulusid, kuid ei hõlma hindamis-, koolitus-ja IT-ku-lusid.
Similar costs may also occur as a com‐ ponent of ‘Information and publicity’ and ‘National rural network’ expendi‐ ture, in the second case up to a ceiling of 25 % of funding18. 
Sarnased kulud võivad esineda ka osana „teabe ja avalikustamise” ja „riikliku maaeluvõrgustiku” kuludest, viimasel juhul on ülemmääraks 25% rahastamisest18.
17 Bulgaria and Romania did not in fact reply to the survey, but the necessary information was available in these countries’ RDPs and in spending breakdowns provided by the Commission. 
17 Bulgaaria ja Rumeenia ei vastanud küsimustikule, kuid vajalik teave oli olemas nende maaelu arenguprogrammides ning komisjoni esitatud kulude jaotuses.
18 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
18 Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 41 lõige 2.
TA spending in various Member States by category (2007–13, EAFRD co‐financing) (million euro) Poland Italy Hungary Romania Spain Germany Austria Portugal Lithuania Sweden France Greece Bulgaria Estonia Denmark Czech Republic Netherlands Ireland Note: The figures for Spain, Germany and Italy, which each have a system of regional RDPs, are extrapolated from the data provided by the regions which responded to the survey. 
Tehnilise abi kulutused liikmesriikides kategooriate kaupa (2007–2013, EAFRD kaasrahastamine) (million euro) Poola Itaalia Ungari Rumeenia Hispaania Saksamaa Austria Portugal Leedu Rootsi Prantsusmaa Kreeka Bulgaaria Eesti Taani Tšehhi Vabariik Madalmaad Iirimaa Märkus: Hispaanias, Saksamaal ja Itaalias on kasutusel piirkondlike maaelu arengu programmide süsteem ning nende riikide arvnäitajad ekstrapoleeritakse küsitlusele vastanud piirkondade esitatud andmete alusel.
Coverage was anyway considered to be sufficiently representative in each case (Spain 95 %, Germany 85 %, Italy 77 %). 
Kõikidel juhtudel loeti katvus piisavalt esinduslikuks (Hispaania 95%, Saksamaa 85%, Itaalia 77%).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Preparation, management, monitoring, evaluation and control activities: administrative costs Preparation, management, monitoring, evaluation and control activities: streghthening capacity Information and publicity National rural network Remainder of TA budget not yet spent Figure 4 
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Ettevalmistamine, juhtimine, järelevalve, hindamine ja kontroll: halduskulud Ettevalmistamine, juhtimine, järelevalve, hindamine ja kontroll: halduskulud: suutlikkuse suurendamine Teave ja avalikustamine Riiklik maaeluvõrgustik Veel kulutamata tehnilise abi eelarve Joonis 4
Observations 21 43 The results of the survey confirm what was found in the five audited Member States: when setting the eligibility criteria for TA funding, the competent authorities generally interpreted the regulatory provisions in a very flexible manner. 
Tähelepanekud 21 43 Uuringu tulemused kinnitavad seda, mida leiti ka viies auditeeritud liikmesriigis: tehnilise abi rahastamiskõlblikkuse kriteeriume paika pannes tõlgendasid pädevad asutused õigusaktide sätteid väga paindlikult.
44 This broad understanding of TA is by no means specific to agriculture and rural development but also occurs in other areas of EU funding. 
44 Tehnilise abi väga lai tõlgendamine ei ole omane ainult põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnale, vaid ka muudele ELi rahastamisvaldkondadele.
A recent report for the Commission19 on the financing of payroll from the Structural Funds concludes ‘... all Member States have used TA to co‐finance staff. 
Komisjoni hiljutises aruandes19 palkade rahastamise kohta struktuurifondidest järeldatakse, et „... kõik liikmesriigid on kasutanud tehnilist abi personalikulude rahastamiseks.
More precisely, the majority of the Member States uses TA to co‐finance mainly salaries.’20 45 At the start of the period, payroll already accounted for a large part of the TA funding used by Member States from the EAFRD and, in many cases, that share subsequently increased further. 
20 Samas, lk 67. 45 Juba perioodi alguses moodustasid palgad suure osa EAFRDst liikmesriikidele eraldatud tehnilise abi toetusest, ning mitmel juhul suurenes palkade osakaal hiljem veelgi.
In Poland, for example, appro‐ priations to management (mainly staff) costs rose sharply in 2013 by transfer from information and rural network ac‐ tions. 
Poolas tõusid näiteks halduskulude assigneeringud (peamiselt personalikulud) 2013. aastal järsult, kui need toodi üle teavitus-ja maaeluvõrgustike tegevustest.
From mid‐2009 Lithuania gradu‐ ally included the salaries of staff only partly assigned to implementation of the RDP in the TA allocation, with the express objective of relieving the burden on the national budget. 
2009. aasta keskpaigaks lisati Leedus maaelu arengu programmide rakendamisega vaid osaliselt hõivatud töötajate palgad tehnilise abi eraldisse, mille ilmne eesmärk oli vähendada koormust riigieelarvele.
From no part‐time staff in 2008, by the end of 2012 almost 75 % of all staff funded in this way were also engaged on other tasks unrelated to the RDP. 
Kui 2008. aastal ei olnud osalise ajaga töötajaid üldse, siis 2012. aasta lõpuks tegeles pea 75% sellisel viisil rahastatud personalist ka muude, maaelu arengu programmiga mitteseotud ülesannetega.
Where it is used to finance the payroll of staff already in post, TA effectively amounts to budget support. 
Kui tehnilise abi vahendeid kasutatakse juba palgal olevate töötajate palkade rahastamiseks, on sisuliselt tegemist eelarvetoetusega.
The problems this raises are considered below. 
See tekitab probleeme, mida käsitletakse allpool.
Observations 22 48 In one sense, given the variations in co‐financing rates, the risk is greater for the needier beneficiaries of EU funds. 
Tähelepanekud 22 48 Erinevaid kaasrahastamismäärasid arvesse võttes on risk teatud mõttes suurem nende toetusesaajate puhul, kes vajavad rohkem ELi toetust.
For 2007–13, the EAFRD con‐ tribution ceiling was 50 % in Austria and northern Italy but 75 % in ‘Con‐ vergence’ regions, which included Lithuania, Hungary and Poland. 
Perioodil 2007–2013 oli EAFRD kaasrahastamise ülemmääraks 50% Austrias ja Põhja-Itaalias, kuid lähenemispiirkon-dades, mis hõlmavad Poolat, Ungarit ja Leedut, oli see 75%.
The prospect of a 3:1 contribution ratio can give Member States an additional in‐ centive to spend, but some of the po‐ tential advantage is lost if a significant percentage of co‐financing is diverted to non‐operational purposes. 
Võimalus saada kaasrahastamist vahekorras 3:1 annab liikmesriigile täiendava motivatsiooni kulutamiseks, ent osa potentsiaalsest kasust jääb saamata, kui märkimisväärne osa kaasrahastamisest suunatakse põhitegevusega mitteseotud eesmärkidele.
49 Use of EU funds in this manner, though relatively minor in percentage terms, diverts substantial sums from the key objectives of funding. 
49 ELi vahendite sellise kasutamise puhul suunatakse märkimisväärsed summad (kuigi protsendina väljendatuna võib tegu olla väikeste numbritega) kõrvale rahastamise peamistelt eesmärkidelt.
Allowing admin‐ istrative costs under TA places both the Commission and the Member States in a position of conflict of interest. 
Halduskulude tehnilise abi vahenditest katmise võimaldamine põhjustab huvide konflikti nii komisjoni kui ka liikmesriikide puhul.
As managers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
ÜPP juhtidena otsustavad nad, kui palju eri meetmetele (sh tehnilisele abile) kulutada, et saavutada kuludele vastav tulu.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme man‐ agement (see Box 1). 
Samal ajal on nad halduskulude katmiseks kasutatud tehnilise abi toetuse saajatena motiveeritud maksimeerima eraldisi, millest kaetakse programmide vajalikke halduskulusid.
Technical assistance and the costs of programme management Implementation of both the EAGF and the EAFRD entails a certain administrative outlay. 
Tehniline abi ja programmide halduskulud Nii EAGFi kui ka EAFRD rakendamine hõlmab teatud halduskoormust.
At EU level, as well as setting up and managing the funds, the Commission was required to establish the ENRD, which is explicitly linked to TA spending. 
ELi tasandil pidi komisjon fonde luues ja hallates looma Euroopa maaelu arengu võrgustiku, mis on selgelt seotud tehnilise abi kuludega.
In the Member States, the national and/or regional authorities were charged with implementing a panoply of measures which may necessitate new administrative arrangements. 
Liikmesriikides oli riiklike ja/või piirkondlike ametiasutuste ülesandeks mitmesuguste meetmete elluviimine, mis võib luua vajaduse uute haldusstruktuuride järele.
The basic legislation governing the CAP requires them to do everything in their power to protect the Union’s financial interests. 
ÜPPd hõlmavad peamised õigusaktid sätestavad, et ametiasutused peavad tegema kõik, mis nende võimuses, et kaitsta liidu finantshuve.
To that end, com‐ pulsory measures were specified in the EAFRD regulation under sections headed 'Management and control', 'Information and publicity', and 'Monitoring and evaluation'. 
Selleks on EAFRD määruses välja toodud kohustuslikud meetmed, mis on esitatud juhtimist ja kontrolli, teavitamist ja avalikustamist ning järelevalvet ja hindamist käsitlevates jagudes.