natgillin/translations-raw huggingface dataset:
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Nagu näitavad erinevad konkurentsivõimet kajastavad makromajanduslikud näitajad, nagu reaalne tegelik vahetuskurss, tegelik tööjõu ühikukulu ja tööjõu tootlikkus ning samuti ülemaailmse konkurentsivõime edetabeli taolised koondnäitajad.
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Peamiseks põhjuseks oli asjaolu, et suur osa Iirimaa koguekspordist läheb väljapoole euroala.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Iirimaa sai seetõttu kasu euro odavnemisest USA dollari suhtes, mis ei olnud esialgse programmiprognoosiga ette nähtud.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Euro odavnemine suurendas ka Iirimaale imporditud kaupade väärtust.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Iirimaa ekspordikaupade impordi osa – ekspordiks toodetud kaupade puhul kasutatud imporditud vahetooted ja -teenused – on suur (ligikaudu 50%).
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 22. 
Allikas: Euroopa Komisjoni kvartaliaruanne euroala kohta, III/2011, köide 10, lk 22.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
Osa palgakohandustest tehti deklareerimata palkade kohandamisega, kuid selle ulatus oli piiratud (vt 11. selgitus).
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
Üks põhjus, miks riigisisene devalveerimine pidi toimima, oli usk tööturu erilisse paindlikkusse.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Ehkki palgakasv aeglustus nii avalikus kui ka erasektoris kriisi edenedes 2008. aastal üsna kiiresti ja muutus 2009. aastal negatiivseks102, oli erasektoris nii negatiivse palgakasvu suurus kui ka kestus palju väiksem.
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Erasektori palkade suurim aastapõhine langus oli 6,6% (oktoobris 2009), samas kui suurim avaliku sektori langus oli natuke üle 26% (novembris 2009).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
Üldine palgatase ei näita kohandamise aluseks olevat protsessi ega võimalda seda seletada asjaoluga, et see oli osaliselt deklareerimata palgamaksete („ümbriku-palgad”) alla paigutatud.
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Palgaandmete analüüs103 näitab, et majanduslanguse ajal värvatud töötajate palk oli oluliselt madalam kui varem värvatud töötajate oma, mis peaaegu üldse ei vähenenud.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
See tulemus on kooskõlas asjaomases kirjanduses leitud tõendusmaterjaliga, mille kohaselt on palgad töölevõtmisel tsüklilisemad kui juba tööturul olevate inimeste palgad ja sellega on võimalik kulusid vähendada.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Töökohtade arvu vähendamine ja osalise tööajaga töö osakaalu suurendamine omasid samuti tähtsust.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Tööandjate kohta koostatud tagasivaatav uuring näitab, et „tegelike” palgakulude langus jäi vahemikku 6–11% aastatel 2008-2009 ja püsis peaaegu muutumatuna (alla 2%) aastatel 2009-2010.
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Seega oli langus ametliku statistikaga võrreldes suurem (kasv 1,3% aastal 2009 ja langus 2,9% aastal 2010).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
See näitab, et erasektori palgad vastasid majanduslangusele, kuid meetmed polnud tööhõive laiaulatusliku ja pikaajalise languse ärahoidmiseks piisavad.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoja andmed, mis põhinevad Andrejs Semjonovsi, Alf Vanagsi ja Anna Zasova koostatud uuringul: „What happened to wages in Latvia’s „internal devaluation’?” (Mis juhtus palkadega Läti riigisisese devalveerimise käigus?), Balti Rahvusvaheline Majanduspoliitika Uuringute Keskus.
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Palkade areng määrab erasektori ja eriti kaubandussektori konkurentsivõime taseme.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 Avalikus sektoris märtsis 2009 ja erasektoris juulis 2009.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Kriisi ajal ei saanud keskpangad välise konkurentsivõime taastamiseks lasta omavääringul odavneda.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Muret tekitas asjaolu, et odavnemine võib pärssida laenuvõtjate suutlikkust tasuda oma laene välisvaluutas ja mõjutada seeläbi finantssüsteemi stabiilsust, mis ületaks kõnealuse poliitika majandusalast kasu104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
Välisvaluutas laenamise suure mahu tõttu kaotasid riigid kriisi jooksul rohkem rahvusvahelisi reserve105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 Kuigi need probleemid mõjutasid oluliselt olemasolevaid poliitikavalikuid, ei sisaldanud ELi finantsabi mingeid tingimusi liikmesriikide ametiasutustele, käsitlemaks kodumaiste välisvaluutalaenude haldamist.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
Välisvaluutas laenuvõtmise osakaal hakkas Ungaris langema 2012. aastal, kuid Rumeenias alles 2014. aastal.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Seda probleemi täheldati ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses 2011/1 kui „rahapoliitika ülekandemehhanismi toimimise takistuste” riski, mille tingis kodumaiste välisvaluutalaenude suur hulk.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus 2011/1.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 Näiteks oli Ungari keskpank 2013. aasta juuni lõpus seisukohal, et leibkonnad ja VKEd on väga suurel määral välisvaluutakursist sõltuvad.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Järeldused ja soovitused 71 Kriisieelne seire 179 Liikmesriikide eelarvete järelevalvele suunatud raamistik oli olemas juba enne kriisi puhkemist.
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Komisjoni ülesanne oli hoiatada nõukogu järjest suureneva eelarve tasakaalustamatuse eest.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Komisjon ei suutnud kriisieelset eelarve tasakaalustamatust hinnata ja hindas riiklikke eelarveid tugevamaks, kui nad tegelikult olid.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Enne 2009. aastat tehtud komisjoni hinnangute oluliseks puuduseks oli see, et ei koostatud aruandlust avaliku sektori tingimuslike kohustuste (millest kriisi ajal said reaalsed kohustused) kuhjumise kohta.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances. 
Komisjon ei pööranud ka piisavalt tähelepanu seosele suurte välismaiste rahavoogude, pankade olukorra ja riigi rahanduse vahel.
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47). 
Kirjeldatud probleemid järelevalves tähendasid seda, et kui finantsabitaotlused hakkasid laeku-ma, ei olnud komisjon programmijuhtimiseks valmis (vt punktid 35–47).
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50). 
Arvestades algseid ajapiiranguid ja eelneva kogemuse puudumist, oli see suureks saavutuseks (vt punktid 45–50).
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54). 
Komisjoni personalipoliitika ei olnud kavandatud käsitlema nii suurt ja olulist Euroopa tasandi projekti, milleks riikide võlakriisi lahendamine kujunes (vt punktid 52–54).
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges. 
Järeldused ja soovitused 72 1. soovitus Komisjon peaks looma tervet institutsiooni hõlmava raamistiku, mis võimaldaks finantsabi programmi loomisel sobivaid töötajaid ja eksperditeadmisi komisjoni osakondades või väljaspool asutust kiiresti mobiliseerida.
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes. 
Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 472/2013 peaks komisjon välja töötama menetlused uute võimalike finantsabiprogrammide paremaks seireks ja haldamiseks.
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only. 
Nimetatud menetlused peaksid selgesõnaliselt käsitlema stsenaariumi, kus kõnealuseid tegevusi teevad ainult ELi institutsioonid.
183 The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
183 Makromajanduslike ja eelarvepuudujäägi prognooside koostamine ei ole uudne tegevus.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Kvaliteedikontroll piirdus põhiliselt prognooside erinevate osade kooskõlastamisega ega sisaldanud prognooside aluseks olevate eelduste juhtkonnapoolset kontrolli.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70). 
Peamiste eelduste (nagu fiskaalvõimendus) usutavust oli väga keeruline hinnata mitte ainult hilisema kontrollimise, vaid ka juhtkonna poolt prognooside koostamise ajal (vt punktid 55–70).
The Commission should put in place tools to facilitate documentation. 
Komisjon peaks panema paika dokumentatsiooni koostamise vahendid.
Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. 
Kvaliteedikontrolli protseduurid peaksid sisaldama rohkem põhieelduste ja vastavate riikide osakondade valitud parameetrite kontrolle.
For instance, a reference model-based forecast could be used in the quality review to flag areas where a judgement-based forecast significantly departs from the model-based forecast. 
Kvaliteedikont-rollis võiks võrdluseks kasutada mu-delipõhist prognoosi, et teha kindlaks valdkonnad, kus otsustuspõhine prognoos on oluliselt mudelipõhisest prognoosist erinev.
This would allow for more targeted quality checks. 
See võimaldaks teha eesmärgistatumaid kvaliteedikontrolle.
184 The programmes were mostly soundly rooted in EU policy priorities and current economic knowledge. 
184 Programmid põhinesid üldiselt kindlalt ELi poliitika prioriteetidel ja ajakohasel majandusalasel teabel.
Procedures were not geared towards the retrospective evaluation of decision-making. 
Protseduurid ei olnud suunatud otsuste tegemise tagasivaa-tavale hindamisele.
This can be partly explained by the crisis context, the initial time constraints and the novelty, for the Commission, of this type of programme management. 
Seda võib osaliselt selgitada kriisi, algsete ajapiirangute ja sellist laadi programmijuhtimise uudsusega komisjoni jaoks.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing (see paragraphs 71 to 75). 
Dokumentide kättesaadavus muutus aja jooksul paremaks, kuid isegi kõige viimaste programmide puhul oli osa põhidokumentidest puudu (vt punktid 71–75).
Conclusions and recommendations 73 Recommendation 3 To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent: (a) staff involved in programme management should keep all necessary records in relation to the features of the programme design, the selection of conditions and the Commission’s monitoring of programme implementation; and (b) programme heads should be required to document key programme decisions in a decision log so that they are easily traceable. 
Järeldused ja soovitused 73 3. soovitus Programmotsuste aluseks olevate tegurite asutusesisese läbipaistvuse tagamiseks peaksid: a) programmijuhtimisega tegelevad töötajad säilitama kogu vajaliku teabe programmi kavandamise, tingimuste valiku ja programmi elluviimise komisjonipoolse järelevalvega seotud aspektide kohta; ning b) programmi juhid projekti peamised otsused dokumenteerima otsuste logis, mis võimaldab neid hiljem hõlpsasti kindlaks teha.
However, conditions were not sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council (see paragraphs 76 to 79). 
Tingimused ei olnud aga piisavalt suunatud nõukogu kehtestatud üldistele majanduspoliitilistele tingimustele (vt punktid 76–79).
186 The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
186 Abi tingimusi hallati iga programmi puhul erinevalt.
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify (see paragraphs 80 to 91). 
Mõne riigi eelarvepuudujäägi eesmärgid olid võrreldes majandusliku olukorraga liiga leebed (vt punktid 80–91).
Conclusions and recommendations 74 189 Common to all areas of programme management is a reliance on the judgement of experts in specific domains. 
Järeldused ja soovitused 74 189 Programmijuhtimise kõikides valdkondades toetuti konkreetsete valdkondade ekspertide otsustusele.
The key documents resulting from expert analysis were subject to review, but this was insufficient in several respects. 
Ekspertide analüüsi tulemusel koostatud põhidokumendid vaadati läbi, kuid see ei olnud piisav mitmel põhjusel.
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the programme team, the work was not scrutinised and the quality control itself also suffered from the lack of documentation (see paragraphs 93 to 96). 
Dokumentide aluseks olevaid kalkulatsioone ei kontrollinud keegi peale programmirühma, ekspertide tööd ei kontrollitud põhjalikult ja kvaliteedi kontrollimise käik oli halvasti dokumenteeritud (vt punktid 93–96).
Recommendation 4 The Commission should ensure that proper procedures are in place for the review of programme management and the content of programme documents, taking into account available resources. 
4. soovitus Komisjon peaks tagama, et programmijuhtimise ja programmdokumentide sisu kontrollimiseks kehtestatakse nõuetekohased protseduurid, võttes arvesse olemasolevaid vahendeid.
It should pay particular attention to horizontal aspects, such as the similar treatment of countries, and report to management. 
Selle raames peaks erilist tähelepanu pöörama horisontaalsetele aspektidele, nagu riikide sarnane kohtlemine, ja juhtkonnale aru andma.
190 The Commission is responsible for monitoring programme implementation. 
190 Komisjon vastutab programmi elluviimise järelevalve eest.
The main shortcoming in this area relates to the monitoring of fiscal implementation. 
Selle valdkonna põhiline puudus on seotud eelarve täitmise järelevalvega.
Each programme’s deficit targets were set on the basis of the ESA deficit. 
Kõigi programmide eelarvepuudujäägi eesmärgid kehtestati ESA eelarvepuudujäägi alusel.
While this ensures full consistency with the excessive deficit procedure, it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission’s reporting concerning deficit target compliance is subject not only to measurement uncertainty, but also to forecast uncertainty (see paragraphs 100 to 103). 
Kuigi sellega tagatakse kooskõlastatus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, tähendab see samuti, et programmi jätkamise kohta otsuste tegemisel mõjutab komisjonipoolset eelarvepuudujäägi eesmärkide järgimise kohta koostatud aruandlust lisaks mõõtmisega seotud ebakindlusele ka prognooside ebakindlus (vt punktid 100–103).
Recommendation 5 For budget monitoring purposes the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags, such as a quarterly cash balance and/or an arrears target. 
5. soovitus Eelarve jälgimise eesmärgil peaks komisjon vastastikuse mõistmise memorandumitesse lisama muutujad, mida oleks võimalik lühikese aja tagant koguda (nt rahaliste vahendite saldo kvartalite kaupa ja/või võlgnevuste tähtaeg).
Conclusions and recommendations 75 191 The manner of reporting on compliance with conditions was unsystem-atic. 
Järeldused ja soovitused 75 191 Tingimuste täitmise kohta koostatud aruandlus oli süsteemitu.
Many different terms were used to convey non-compliance, leading to confusion. 
Tingimuste mittetäitmise väljendamiseks kasutati palju mõisteid, mis tekitas segadust.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case (see paragraphs 104 to 107). 
Mõningad tingimused väideti olevat täidetud, kuigi tegelikult see nii ei olnud (vt punktid 104–107).
An effective internal review (see recommendation 4) should reduce the risk of these errors. 
Mõjus sisekontroll (vt 4. soovitus) peaks nende vigade riski vähendama.
Instalments were released even though on-time compliance varied greatly between countries (see paragraph 200). 
Osa-makseid tehti hoolimata sellest, et tingimuste täitmise õigeaegsus erines riikide vahel oluliselt (vt punkt 20).
Programmes included conditions, which were unable to guarantee the actual implementation of reforms or were not truly important for crisis resolution and repayment of the loans. 
Programmid sisaldasid tingimusi, millega ei olnud võimalik reformide tegelikku elluviimist tagada või mis ei olnud kriisi lahendamise ja laenude tagasimaksmise seisukohast tegelikult olulised.
Recommendation 6 The Commission should clarify the role of programme conditions. (a) Programme documents should set out the relative importance of conditions as prerequisites for the release of instalments. (b) Conditions should focus on reforms with high and sustainable impacts. 
6. soovitus Komisjon peaks täpsustama programmi tingimuste rolli: a) programmdokumentides tuleks kindlaks määrata tingimuste kui osamaksete tegemise eeltingimuse suhteline olulisus; b) tingimused peaksid olema suunatud suure ja jätkusuutliku mõjuga reformidele.
If instalments are made conditional upon preparatory steps, the memorandum of understanding should include conditions that guarantee the subsequent adoption of reforms. (c) Conditions should be used spar-ingly, and should clearly relate to reforms that are essential to crisis resolution or the repayment of assistance. 
Kui osamaksete tegemine muudetakse sõltuvaks ettevalmistavatest sammudest, siis peaks vastastikuse mõistmise memorandum sisaldama tingimusi, mis tagavad reformide edaspidise vastuvõtmise; c) tingimusi peaks kasutama säästlikult ja nad peaksid olema selgelt seotud kriisi lahendamise või abi tagasimaksmise seisukohast oluliste reformidega.
Programme teams should be obliged to justify the need for each and every condition. 
Programmirühmad peaksid olema kohustatud põhjendama iga tingimuse vajalikkust.
The selection of conditions should be a matter for internal review. (d) Conditions should be defined so that compliance can be monitored with certainty. 
Tingimuste valik tuleks asutuses läbi vaadata; d) tingimused peaksid olema määratletud nii, et nende täitmist oleks võimalik kindlalt jälgida.
When conditions are set, programme teams should seek to identify data that may later be used to assess the results of the programme measures. 
Pärast tingimuste kehtestamist peaksid programmirühmad püüdma kindlaks määrata andmed, mida võib hiljem programmi meetmete tulemuste käsitlemisel kasutada.
192 All programme teams established well-functioning informal cooperation with the IMF and the ECB. 
192 Kõik programmirühmad tegid edukalt ja sujuvalt mitteametlikku koostööd IMFi ja EKPga.
The lack of formal cooperation arrangements was due to the time frame, which was expected to be brief, and possibly to the preferences of the institutions (see paragraphs 108 to 114). 
Ametlikku koostöökorda ei olnud programmile kehtestatud lühikese ajaraamistiku ja arvatavasti ka institutsioonide eelistuste tõttu (vt punktid 108–114).
Recommendation 7 If the Commission has to cooperate with the other programme partners, it should aim to formalise interinstitutional cooperation. 
7. soovitus Kui komisjon peab muude programmipartneritega koostööd tegema, peaks ta üritama institutsioonidevahelise koostöö ametlikuks muuta.
The terms of reference should specify mechanisms for sharing information, handling confidential information and resolving differences in opinion. 
Programmirühmade volitustes tuleks kindlaks määrata teabe jagamise, konfidentsiaalse teabe käsitlemise ja lahkarvamuste lahendamise mehhanismid.
Conclusions and recommendations 76 Borrowing operations 193 The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out. 
Järeldused ja soovitused 76 Laenutehingud 193 Komisjoni korraldatud võlakirjade emiteerimine oli kordaminek, kuna kõik võlakirjaemissioonid suutsid täielikuks väljamüümiseks genereerida kapitaliturgudel piisavalt nõudlust.