natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the 2007‐2013 period, the Commission therefore aimed to gradually lift measures to ensure that reimbursement could be resumed as soon as the necessary conditions are met. 
Seetõttu seadis komisjon perioodil 2007–2013 eesmärgiks meetmete järkjärgulise tühistamise, tagamaks, et kulude hüvitamine saaks jätkuda kohe, kui vajalikud tingimused on täidetud.
We also found that the Commission faced difficulties in monitoring the implementation of financial corrections. 
Kontrollikoda leidis ka seda, et komisjonil oli raskusi finantskorrektsioonide rakendamise järelevalvega.
The information provided by the Member States on implementation in the 2007‐2013 period did not yet allow for robust monitoring. 
Andmed, mille liikmesriigid esitasid rakendamise kohta perioodil 2007–2013, ei võimaldanud ranget järelevalvet teha.
We found mixed evidence of the long‐term impact of preventive measures and financial corrections for the 2007‐2013 period. 
Kontrollikoda leidis vastuolulisi tõendeid ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide pikaajalise mõju kohta perioodil 2007–2013.
TheCommission’sreportingonpreventivemeasuresandfinancialcorrectionsmakesit difficult to get a comprehensive overview of the situation, largely because the information is presented in several reports and documents. 
Komisjoniaruandlusennetusmeetmetejafinantskorrektsioonidekohtamuudab olukorrast tervikliku ülevaate saamise keeruliseks, peamiselt seetõttu, et teave on esitatud mitmes aruandes ja dokumendis.
At the same time, not one of the Commission reports for the 2007‐2013 period provides an analytical overview of preventive measures and financial corrections. 
Samal ajal ei esitata mitte üheski komisjoni perioodi 2007– 2013 hõlmavas aruandes analüütilist ülevaadet ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta.
Representatives from the European Parliament and the Council also considered that the Commission reports do not provide enough Member State comparisons and “good practice” examples on how to prevent, detect or correct recurrent problems. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajad tõid esile ka seda, et komisjoni aruannetes ei esitata piisavat liikmesriikidevahelist võrdlust ega hea tava näiteid korduvate probleemide ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks.
The regulatory provisions for the 2014‐2020 period significantly strengthen the Commission’s position on protecting the EU budget from irregular expenditure in particular through net financial corrections. 
Perioodi 2014–2020 õigusnormid tugevdavad märkimisväärselt komisjoni positsiooni ELi eelarve kaitsmisel õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest, eriti netofinantskorrektsioonide kaudu.
This is mainly due to the fact that the Member State’s reporting on financial corrections is now integrated into the annual assurance package and examined by the respective audit authorities. 
See tuleneb peamiselt asjaolust, et liikmesriikide aruandlus finantskorrektsioonide kohta on nüüd lisatud iga-aastasesse kinnituspaketti ja seda kontrollivad asjaomased auditeerimisasutused.
Moreover, the legal provisions introduced for the 2014‐2020 period give more power to the Commission to ensure that irregular expenditure is no longer reimbursed from the EU budget. 
Peale selle on perioodi 2014–2020 kohta kehtestatud õigusnormidega antud komisjonile suuremad õigused, mis aitavad tagada, et õigusnormide vastaselt tehtud kulusid ei hüvitataks enam ELi eelarvest.
Finally, there is increased legal certainty for Member States due to the rules being set as regulations rather than guidance. 11 
liikmesriikidele tagatud suurem õiguskindlus, kuna eeskirjad on sätestatud õigusnormidena, mitte suunistena.
We consider that these arrangements are a significant improvement in the design of the system. What we recommend XV. The Commission should: - apply a strict approach to financial corrections at the closure of the 2007‐2013 period (from March 2017) to ensure that the total amounts reimbursed by the EU budget are free from material levels of irregular expenditure. - issue an ad‐hoc report on the financial corrections and status of closure of the ERDF/CF and ESF programmes (at latest by mid‐2019) similar to the report prepared in 2013 for the 2000‐2006 period. 
Kontrollikoja soovitused XV. Kontrollikoda soovitab komisjonil: − kohaldada perioodi 2007–2013 lõpetamisel (alates 2017. aasta märtsist) finantskorrektsioonide suhtes ranget käsitlust, millega tagatakse, et kogu ELi eelarvest hüvitatud summa ei sisalda olulisel määral õigusnormide vastaselt tehtud kulusid; − koostada hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks aruanne ERFi/ÜFi ja ESFi kavade finantskorrektsioonide ja lõpetamise seisu kohta (sarnane aruanne koostati 2013. aastal perioodi 2000–2006 kohta).
This report should present and compare all information on preventive and corrective measures by fund and Member State and display the impact of financial corrections and the residual risk rate. - set up an integrated monitoring system for the 2014‐2020 period covering both preventive measures and financial corrections by 2019. - make effective use of the significantly strengthened provision for the 2014‐2020 period with immediate effect and impose net financial corrections wherever necessary on the basis of its own checks and/or the audits we carry out. 12 
Aruandes tuleks esitada kogu teave ennetus-ja parandusmeetmete kohta ja seda fondide ja liikmesriikide kaupa võrrelda ning ära tuua finantskorrektsioonide mõju ja allesjäänud riskimäär; − rajada 2019. aastaks integreeritud järelevalvesüsteem perioodi 2014–2020 jaoks, mis hõlmaks nii ennetusmeetmeid kui finantskorrektsioone; − kasutada tõhusalt ja viivitamata perioodiks 2014–2020 oluliselt tugevdatud korda ning kehtestada vajaduse korral netofinantskorrektsioone komisjoni enda kontrollitoimingute ja/või kontrollikoja auditite põhjal. 12
INTRODUCTION Cohesion policy is the EU’s main source of funding for investments Policy objectives, budget and funds 1. 
SISSEJUHATUS Ühtekuuluvuspoliitika on ELi peamine investeeringute rahastamise allikas Poliitikavaldkonna eesmärgid, eelarve ja vahendid 1.
Cohesion policy aims to reduce development disparities between regions, restructure declining industrial areas and encourage cross‐border, transnational and interregional cooperation in the European Union (EU). 
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on piirkondade arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine, taandarenevate tööstuspiirkondade ümberkujundamine ning piiriülese, riikide-ja piirkondadevahelise koostöö arendamine Euroopa Liidus.
Cohesion expenditure makes up around 37 % of the overall spending from the EU budget. 
Ühtekuuluvuspoliitika kulud moodustavad kogu ELi eelarve kuludest umbes 37 %.
The funds allocated to cohesion policy, the EU’s main investment policy, were around 230 billion euro in the 2000‐2006 programme period; around 346 billion euro in the 2007‐2013 programme period and around 349 billion euro in the 2014‐2020 period 3. 
Programmitöö perioodil 2000–2006 eraldati ühtekuuluvuspoliitikale, mis on ELi peamine investeerimispoliitika, ligikaudu 230 miljardit eurot, programmitöö perioodil 2007–2013 ligikaudu 346 miljardit eurot ja programmitöö perioodil 2014–2020 ligikaudu 349 miljardit eurot. 3.
The regional and urban policy is mostly implemented through the European Regional Development Funds (ERDF) and the Cohesion Fund (CF); while the employment and social affairs are mainly financed through the European Social Fund (ESF). 
Regionaal-ja linnapoliitikat viiakse ellu enamasti Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF) kaudu ning tööhõive ja sotsiaalvaldkonda rahastatakse peamiselt Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu.
The ERDF, CF and ESF are governed by common rules, subject to exceptions in the specific regulation of each fund. 
ERFile, ÜFile ja ESFile on kehtestatud ühised eeskirjad (erandid on sätestatud konkreetset fondi käsitlevas määruses).
Cohesion policy management and control system 4. 
Ühtekuuluvuspoliitika juhtimis-ja kontrollisüsteem 4.
Cohesion policy is implemented under shared management1, which means that responsibility for implementing the policy and the related funds, including the control activities, is shared between the Commission and the Member States. 
Ühtekuuluvuspoliitikat rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames1, mis tähendab seda, et komisjon ja liikmesriigid vastutavad ühiselt poliitika ja sellega seotud vahendite rakendamise, sealhulgas kontrollitegevuse eest.
1 13 Article 59 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1). 
Ehkki komisjon 1 13 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), artikkel 59.
The tasks of these authorities are defined in sectoral regulations: (a) managing authorities (whose tasks can be delegated to intermediate bodies) carry out the day‐to‐day management of projects co‐financed under the respective operational programme (OP), (b) certifying authorities aggregate cost declarations prepared by project beneficiaries into statements of expenditure and declare them to the Commission for reimbursement, and (c) audit authorities perform a yearly independent audit of the costs declared to the Commission and of the functioning of the management and control system. 
Nende ametiasutuste ülesanded on kindlaks määratud sektoripõhistes määrustes: a) rakendusasutused (kelle ülesandeid saab delegeerida vahendusasutustele) tegelevad asjaomase rakenduskava raames kaasrahastatavate projektide igapäevase haldamisega; b) sertifitseerimisasutused koondavad projekti toetusesaajate koostatud kuluarvestused kuluaruanneteks ja esitavad need komisjonile hüvitamiseks ning c) auditeerimisasutused teevad igal aastal komisjonile deklareeritud kulude ning juhtimis-ja kontrollisüsteemi toimimise kohta sõltumatu auditi.
In particular, these authorities select projects, distribute and control funds. 
Eelkõige on nende asutuste ülesanne valida projekte, jagada rahalisi vahendeid ja kontrollida nende kasutamist.
At the same time the Commission may take actions to recover funds that have been unduly paid. 
Samal ajal võib komisjon võtta meetmeid alusetult makstud vahendite tagasinõudmiseks.
1), Articles 70 and 98 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 25), Articles 122 and 143 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Projekti toetusesaajatel tekivad kulud ja nad deklareerivad need maksetaotluste abil korraldusasutustele (või vahendusasutustele). Need kulud koondatakse ja edastatakse 2 Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1)) artiklid 38 ja 39; nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25)) artiklid 70 ja 98; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artiklid 122 ja 143; nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1)) artikkel 53b ning määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 59.
14 15 co-financed part of the declared expenditure into the Member State’s budget, from where the funds are transferred to respective beneficiaries (see Figure 1). 
Komisjon maksab seejärel deklareeritud kulude kaasrahastatava osaga võrdse summa liikmesriigi eelarvesse, kust kantakse vahendid asjaomasele toetusesaajale (vt joonis 1).
The Commission negotiates and approves operational programmes with Member States, provides guidance and instructions to Member State authorities on carrying out their tasks and performs Member State level or desk checks to control the implementation of the policy. 
Komisjon arutab rakenduskavasid liikmesriikidega ja kiidab need koos liikmesriikidega heaks, annab liikmesriikide ametiasutustele suuniseid ja juhiseid nende ülesannete täitmise kohta ning teeb poliitikavaldkonna rakendamise suhtes liikmesriigi tasandi või dokumentide kontrolle.
Figure 1 – Management and financial flow of cohesion policy Source: European Court of Auditors. 
Joonis 1. Ühtekuuluvuspoliitika juhtimine ja finantsvoog 15 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Overall, there were 618 OPs and 1119 CF projects for the 2000-2006 programme period3, 440 OPs for the 2007-2013 period and 391 OPs (ERDF, CF, ESF or multi-fund) for the 2014-2020 period. 
Programmitöö perioodil 2000–2006 oli rakenduskavu kokku 618 ja ÜFi projekte 11193, perioodil 2007–2013 oli rakenduskavu 440 ja perioodil 2014–2020 on rakenduskavu 391 (hõlmavad ERFi, ÜFi, ESFi või mitut fondi).
The Commission’s measures to protect the EU budget in Cohesion 10. 
Komisjoni meetmed ELi eelarve kaitsmiseks ühtekuuluvusvaldkonnas 10.
The Commission’s measures to protect the EU budget aim to ensure that only regular spending (i.e. expenditure which is spent in accordance with the applicable EU and national/regional legislation) is co‐financed from the EU budget. 
Komisjoni ELi eelarve kaitsmise meetmete eesmärk on tagada, et ELi eelarvest kaasrahastatakse vaid õigusnormide kohaselt tehtud kulusid (st kulusid, mis on tehtud kooskõlas kohaldatavate ELi ja riiklike/piirkondlike õigusaktidega).
If the Commission finds out that irregular expenditure was co‐financed or likely to be co‐financed, the Commission can intervene and correct already co‐financed expenditure or can prevent the future co‐financing of irregular expenditure in future statements of expenditure. 
Kui komisjon saab teada, et kaasrahastatud on või tõenäoliselt kaasrahastatakse õigusnormide vastaselt tehtud kulusid, võib komisjon sekkuda ja parandada juba kaasrahastatud kulud või hoida ära õigusnormide vastaselt tehtud kulude kaasrahastamise tulevikus tulevaste kuluaruannete alusel.
The regulations for the 2000‐20065, as well as those for the 2007‐20136 and 2014‐20207 periods, enable the Commission to apply preventive measures, i.e. payment interruptions and suspensions, and financial corrections. 
Määrustega, mis on kehtestatud perioodiks 2000–20065, aga ka nendega, mis on kehtestatud perioodideks 2007–20136 ja 2014–2020,7 võimaldatakse komisjonil kohaldada ennetusmeetmeid (st maksetähtaega edasi lükata või makseid peatada) ja finantskorrektsioone.
For the 2000‐2006 period, the regulations did not provide for interruptions as part of the Commission’s preventive measures. 
Perioodil 2000–2006 ei näinud määrused komisjoni ennetavate meetmete osana ette maksetähtaegade edasilükkamist.
The Directorates‐General for Regional and Urban Policy and for Employment, Social Affairs and Inclusion are responsible for the application of these corrective measures in cohesion policy. 13. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat vastutavad ühtekuuluvuspoliitikas nende parandusmeetmete kohaldamise eest.
4 5 6 7 16 Article 30 of Regulation (EC) No 1260/1999, Articles 70 and 98 of Regulation (EC) No 1083/2006 and Article 143 of Regulation (EU) 1303/2013. 
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 30, määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 70 ja 98 ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 143.
Article 39 of Regulation (EC) No 1260/1999. 
Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikkel 39.
Articles 91, 92 and 99 to 102 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 91, 92 ja 99–102.
Articles 83, 85, 142 and 144 to 147 of Regulation (EU) No 1303/2013. 
Määruse (EÜ) nr 1303/2013 artiklid 83, 85, 142 ja 144–147.
Preventive measures: payment interruptions and suspensions 14. 
Ennetusmeetmed: maksetähtaja edasilükkamine ja maksete peatamine 14.
Preventive measures result in a deferral of payments from the EU budget. 
Ennetusmeetmete tulemuseks on ELi eelarvest tehtavate maksete edasilükkamine.
This puts additional pressure on the Member State to take the necessary corrective action. 
See avaldab liikmesriikidele survet vajalike parandusmeetmete võtmiseks.
The main types of preventive measures are interruptions and suspensions (see Box 1). 15. 
Peamised ennetusmeetmete liigid on maksetähtaja edasilükkamine ja maksete peatamine (vt 1. selgitus).
The Commission may however interrupt8 the payment deadline for a maximum of six months if there is evidence to suggest a significant deficiency in the functioning of the management and control system of the Member State9; or if the Commission has to carry out additional verifications following the receipt of information that uncorrected irregular expenditure has been certified in a statement of expenditure. 
Komisjon võib aga maksetähtaja edasi lükata8 kuni kuue kuu võrra, kui tõendid viitavad tõsistele puudustele liikmesriigi juhtimis-ja kontrollisüsteemi toimimises9 või kui komisjon peab läbi viima täiendava kontrollimise pärast temani jõudnud teavet, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise õigusnormide rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud.
The Commission may suspend10 an interim payment or a part of it, if there is evidence of a serious deficiency in the management and control system, which was not corrected by the Member State; or in case irregular uncorrected expenditure linked to a serious irregularity has been declared in a certified statement of expenditure; or in case there has been a serious breach by a Member State of its management and control obligations. 
Komisjon võib peatada10 vahemakse või osa sellest, kui rakenduskava juhtimis-ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mille suhtes ei ole liikmesriik võtnud parandusmeetmeid, või tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise õigusnormide rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud, või kui liikmesriik rikub tõsiselt oma juhtimis-ja kontrollikohustusi.
Article 91 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
8 9 10 17 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 91.
This is particularly relevant when the Member State’s audit authority sends its annual control report containing its audit findings to the Commission at year end. 
See on iseäranis oluline, kui liikmesriigi auditeerimisasutus edastab komisjonile aasta lõpus oma iga-aastase kontrolliaruande, mis hõlmab tema auditileide.
Article 92 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 92.
deficiencies12. To apply a suspension, however, a serious deficiency needs to be established resulting in prior longer procedure (see Box 1). 
Makse peatamise kohaldamiseks tuleb aga tõsine puudus kindlaks teha eelneva pikema menetluse abil (vt 1. selgitus).
If there is no payment claim pending (i.e. there is no payment deadline to be interrupted), the Commission may also issue a warning. 
Kui hüvitamata maksetaotlust ei ole (st puudub maksetähtaeg, mida edasi lükata), võib komisjon esitada ka hoiatuse.
The Commission warns the Member State that if a payment application has been submitted, its payment deadline will be interrupted. 
Komisjon hoiatab liikmesriiki sellest, et kui maksetaotlus on esitatud, siis lükatakse selle maksetähtaeg edasi.
This procedure is, however, not set out in the regulations. 
Seda menetlust ei ole aga määrustes sätestatud.
Suspensions are applied by a legally binding Commission decision addressed to the Member State concerned. 
Makse peatamist kohaldatakse komisjoni õiguslikult siduva otsuse abil, mis on suunatud asjaomasele liikmesriigile.
All other preventive measures (warning, interruption, pre‐ suspension) take the form of a letter signed by a director‐general of the Commission (acting in its capacity as Authorising Officer by Delegation) and addressed to Member State authorities. 
Kõik muud ennetusmeetmed (hoiatus, maksetähtaja edasilükkamine ja peatamiseelne menetlus) esitatakse kirjana, mille on allkirjastanud komisjoni peadirektor (volitatud eelarvevahendite käsutaja pädevuses) ja mis on suunatud liikmesriigi asutustele.
Financial corrections by the Commission 18. 
Komisjoni finantskorrektsioonid 18.
Where serious deficiencies in the Member State management and control systems have led to systemic errors or the Commission has identified an individual irregularity, the Commission can also apply financial corrections (see Annex I)13. 
Kui liikmesriigi juhtimis-ja kontrollisüsteemide tõsised puudused on põhjustanud süsteemseid vigu või komisjon on kindlaks teinud konkreetse õigusnormide rikkumise, võib komisjon kohaldada ka finantskorrektsioone (vt I lisa)13.
The purpose of financial corrections is to restore a situation where all of the expenditure declared for co‐financing from the ERDF, CF or ESF and reimbursed by the Commission is in line with the applicable rules14. 
19 taastada olukord, kus kõik kulud, mis on deklareeritud kaasrahastamiseks ERFi, ÜFi või ESFi vahenditest ja mille komisjon hüvitab, oleksid kooskõlas kehtivate normidega14.
During the 2000‐2006 and 2007‐2013 programme periods, Member States were able to replace irregular expenditure with new expenditure if they took the necessary corrective actions and applied the related financial correction (confirmed financial correction)15. 
Programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 oli liikmesriikidel võimalik asendada õigusnormide vastaselt tehtud kulud uute kuludega, kui nad on võtnud vajalikke parandusmeetmeid ja kohaldanud asjaomast finantskorrektsiooni (kinnitatud finantskorrektsioon)15.
Whether this happened in practice depended, however, on the Member State’s ability to declare additional (regular) expenditure. 
Selle toimumine tegelikkuses sõltus aga sellest, kas liikmesriigil oli võimalik deklareerida täiendavaid (õigusnormide kohaseid) kulusid.
If the Member State did not have such additional expenditure to declare, the financial correction resulted in a net correction (loss of funding). 
Kui liikmesriigil puudusid sellised täiendavad kulud, mida deklareerida, oli finantskorrektsiooni tagajärjeks netokorrektsioon (vahendite vähenemine).
In contrast, a Commission financial correction decision had always a direct and net impact on the Member State: it had to pay the amount back and its envelope was reduced (i.e. the Member State could spend less money throughout the programme period). 
Komisjoni finantskorrektsiooni otsusel oli liikmesriigile aga alati vahetu ja netomõju: ta pidi summa tagasi maksma ja tema rahastamispaketti vähendati (st liikmesriik sai kasutada vähem raha kogu programmitöö perioodil).
The Commission does not address financial corrections to beneficiaries directly, but to Member State authorities managing the OPs. 
Komisjon ei suuna finantskorrektsioone otse toetusesaajatele, vaid rakenduskavasid haldavatele liikmesriigi ametiasutustele.