natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More generally, the Commission is also monitoring closely NBF developments via other regular processes such as the European Semester, peer reviews in the ECOFIN preparatory committees, annual updates of the Fiscal Governance Database, etc. 
Üldisemalt jälgib komisjon hoolega liikmesriikide eelarveraamistike muutusi ka teistes regulaarsetes protsesside kaudu, nagu Euroopa poolaasta, vastastikune hindamine ECOFINi ettevalmistuskomiteedes, eelarve juhtimise andmebaasi iga-aastased värskendused jms.
As regards the assessments mandated by the EU legal framework, the Commission underlines that there are specific review clauses in the Directive 2011/85 and Regulation 473/2013. 
ELi õigusraamistikus ette nähtud hindamiste puhul rõhutab komisjon, et direktiivis 2011/85/EL ja määruses (EL) nr 473/2013 on eraldi läbivaatamisklauslid.
The review of the Six-and Two-pack will provide an opportunity to take an in-depth and holistic look at what the various requirements on NBFs have delivered so far. 
Esimese ja teise majanduse juhtimise paketi läbivaatamisel saab põhjaliku ja tervikliku ülevaate sellest, milliseid tulemusi on mitmesuguste liikmesriikide eelarveraamistikele kehtestatud nõuetega seni saavutatud.
VIII Please see the Commission replies to the recommendations. 
VIII. Palun tutvuge komisjoni vastustega soovitustele.
INTRODUCTION 01 The Commission notes that the ECOFIN Council stated already in March 2005 that NBFs should support the objectives of the SGP and complement the EU fiscal framework (see the ‘Ecofin Council report to the European Council of 22-23 March 2005 on improving the implementation of the Stability and Growth Pact’). 
Komisjon märgib, et majandus-ja rahandusküsimuste nõukogu ütles juba 2005. aasta märtsis, et liikmesriikide eelarveraamistikud peaksid toetama stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärkide saavutamist ning täiendama ELi eelarveraamistikku (vt ECOFINi 22. ja 23. märtsi 2005. aasta aruanne Euroopa Ülemkogule: „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamine“).
In May 2010, the Council adopted Conclusions on Domestic Fiscal Frameworks, where it stressed the importance of resilient and effective fiscal frameworks for the implementation of the SGP and the sustainability of public finances . 
2010. aasta mais võttis nõukogu vastu järeldused siseriiklike eelarveraamistike kohta.
02 With the benefit of its own analytical work, the Commission subscribes unequivocally to the broad consensus on the importance of having in place strong NBFs to enable sound fiscal performance. 
2
03 While an all-encompassing analysis as referred to in paragraph 3 was not prepared, various facets of the EU and national fiscal frameworks were examined at length in different documents (most notably in the annual Report on Public Finances in EMU). 
Kuigi punktis 3 nimetatud kõikehõlmavat analüüsi ei koostatud, uuriti eri dokumentides (eelkõige iga-aastases aruandes „Riigi rahandus majandus-ja rahaliidus“) ELi ja riiklike eelarveraamistike eri tahke.
The Commission conducted over time - including before the crisis – analytical work confirming the relevance of the two-tier approach to fiscal governance (i.e. at EU and national level) in support of meeting EU budgetary obligations of the Member States. 
Aja jooksul (sh enne kriisi) tehtud analüütilises töös leidis komisjon kinnitust eelarvejuhtimise kaheastmelisuse (st ELi ja riikliku tasandi olemasolu) olulisusele liidu tasandil liikmesriikidele pandud eelarvekohustuste täitmisel.
That work also highlighted the challenges in the implementation of SGP as it stood at the time and the main weaknesses in the NBFs based on the information collected through the Fiscal Governance Database. 
Analüüside käigus selgusid eelarve juhtimise andmebaasist saadud teabe alusel ka tolleaegsed stabiilsus-ja kasvupakti rakendamise probleemid ning liikmesriikide eelarveraamistike peamised nõrgad kohad.
Box 2 - Concepts explained Concerning the automatic correction mechanism, the Commission underlines that this is an obligation stemming from the TSCG. 
Mõistete seletused Automaatse korrigeerimise mehhanismi puhul rõhutab komisjon, et see kohustus tuleneb SKJ-lepingust.
08 Apart from the TSCG-related provisions, Regulation 473/2013 includes other important requirements for NBFs, notably the independent production/endorsement of the macroeconomic forecasts underpinning annual budgets and national medium-term fiscal planning, and a common budgetary timeline for (i) presenting and adopting draft annual budgets and (ii) presenting national medium-term fiscal plans. 
SKJ-lepinguga seotud sätete kõrval on määruses (EL) nr 473/2013 ka muud olulised liikmesriikide eelarveraamistike suhtes kohaldatavad nõuded, eelkõige aastaeelarve ja riikliku keskpika perioodi eelarveplaneerimise aluseks olevate makromajanduslike prognooside sõltumatu koostamise/kinnitamise kohta, samuti riigieelarvete koostamise ühine ajakava i) aastaeelarve projekti esitamiseks ja vastuvõtmiseks ning ii) riiklike keskpika perioodi eelarveplaanide esitamiseks.
09 The proposal of the Commission responded to the incorporation will expressed by the TSCG Contracting Parties (as enshrined in Article 16 TSCG) and to the calls of the European Parliament for integration into the Union framework. 
Komisjoni ettepanek oli ajendatud SKJ-lepingu osaliste väljendatud soovist selle sisu liidu õigusesse üle võtta (nagu on sätestatud lepingu artiklis 16) ning Euroopa Parlamendi samasisulisest üleskutsest.
OBSERVATIONS 18 The current set of supranational NBF requirements was developed gradually, alongside the unfolding of the crisis, and had to come in the form of various legal instruments for objective reasons. 
TÄHELEPANEKUD 18. Praegused riigiülesed liikmesriikide eelarveraamistike nõuded on välja kujunenud järk-järgult paralleelselt kriisiga ning sätestatud objektiivsetel põhjustel eri õigusaktides.
Most notably, given the particular fiscal challenges posed by the crisis, the euro area Member States acknowledged the need to adopt specific measures going beyond the provisions applicable to all Member States, including with respect to NBFs. 
Eelkõige tunnistasid euroala liikmesriigid kriisiga seotud eelarveprobleeme arvestades vajadust võtta konkreetseid meetmeid, mis oleksid seni kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavates sätetes ettenähtust rangemad, sealhulgas seoses liikmesriikide eelarveraamistikega.
19 Second indent: The Commission does not consider that NBFs’ features should be prescribed extensively at supranational level. 
Komisjon ei arva, et liikmesriikide eelarveraamistike omadused peaks olema riigiülesel tasandil üksikasjalikult reguleeritud.
The Commission draws attention to its Report on Public Finances in EMU 2011 (p. 101), which argued that going beyond minimum requirements in the Directive 2011/85 would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures. 
Komisjon juhib tähelepanu oma 2011. aasta aruandele majandus-ja rahaliidu riikide rahanduse kohta (lk 101), milles on väidetud, et enama kui miinimumnõuete sätestamine direktiivis 2011/85/EL ei oleks olnud võimalik, sest liikmesriikide haldus-ja institutsioonilised struktuurid on väga erinevad.
The Commission considers that the heterogeneity of NBFs should be seen as a way to accommodate the fundamental aim to increase national ownership. 21 The 2017 draft Directive has indeed a wider scope. 
Komisjoni arvates tuleks liikmesriikide eelarveraamistike mitmekesisust vaadata kui riikide isevastutuse suurendamise eesmärgiga arvestamist. 21. 2017. aasta direktiivi eelnõu kohaldamisala on tegelikult laiem.
Beside a medium-term objective in terms of structural balance, the envisaged framework would include: (i) setting a medium-term growth path of net government expenditure consistent with that medium-term objective and fixed for the whole term of the legislature, (ii) laying down the obligation for annual budgets to respect the medium-term growth path of net expenditure, (iii) having a correction mechanism to deal with deviations over the 
Peale keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon) on raamistikku kavandatud: i) valitsemissektori netokulude keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga kooskõlas oleva keskpika perioodi kasvukava koostamine kogu seadusandlikuks perioodiks, ii)aastaeelarve netokulude keskpika perioodi kasvukava järgimise 3 ET ET kohustuse kehtestamine ning iii)korrigeerimismehhanism keskpikal perioodil aset leidvate kõrvalekallete jaoks.
medium-term. The draft Directive also proposes an extensive involvement of IFIs in fiscal policy making and monitoring of budgetary developments. 
Direktiivi eelnõus on nähtud ette ka sõltumatute eelarveasutuste suur osalus eelarvepoliitika kujundamises ja eelarve muutumise järelevalves.
While an explicit numerical constraint is not specified for the medium-term objective, the draft Directive states that the framework of numerical rules should effectively promote compliance with the TFEU budgetary obligations, i.e. including compliance with the MTO as provided for in the SGP. 
Kuigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi jaoks ei ole sätestatud konkreetset arvulist piirangut, on direktiivi eelnõus kirjas, et arvuliste reeglite raamistik peaks aitama kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eelarvekohustuste täitmisele (st sh stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi järgimisele).
More generally, the absence of an explicit numerical constraint for the medium-term objective could be considered as being outweighed by the draft Directive’s approach of establishing stronger foundations of fiscal discipline through binding medium-term expenditure path and stronger role of IFIs. 
Üldisemalt võib seda käsitada nii, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgi sõnaselge arvulise piirangu puudumise kaalub üles see, et direktiivi eelnõus on siduva keskpika perioodi kulude kava ja sõltumatute eelarveinstitutsioonide suurema rolli kaudu kehtestatud tugevamad eelarvedistsipliini alused.
22 The Commission acknowledges that the draft Directive departs from the ad litteram reading of the Fiscal Compact, as it proposes different – better, in the Commission’s view – instruments to reach the same objectives. 
22.Komisjon möönab, et direktiivi eelnõu kaldub kõrvale fiskaalkokkuleppe sõnasõnalisest tõlgendusest, sest selles on samade eesmärkide saavutamiseks sätestatud teistsugused abinõud, mis aga on komisjoni arvates paremad.
However, the Commission does not agree with the quoted opinion of the ECB that the provisions of the draft Directive may lead to weakening of the rules of the Fiscal Compact. 
Ent komisjon ei ole nõus tsiteeritud Euroopa Keskpanga arvamusega, et direktiivi eelnõu võib viia fiskaalkokkuleppes sätestatud reeglite nõrgenemiseni.
As to the timing of the proposal, the Commission would like to recall the timeframe set out by Art. 16 TSCG for the Contracting Parties to take steps to incorporate the substance of the Treaty into EU law, which is “within five years at most following the entry into force”. 
Ettepaneku ajastuse kohta tuletab komisjon meelde, et SKJ-lepingu artiklis 16 on sätestatud ajaperiood, mille jooksul peavad lepinguosalised võtma lepingu sisu üle ELi õigusesse („[h]iljemalt viie aasta jooksul pärast [...] lepingu jõustumist“).
By putting forward the proposal in December 2017, which was well before the review of the Six and Two-pack legislation, the Commission sought to allow the Contracting Parties to fulfil their commitment to integrate the Fiscal Compact into EU law (which is also in line with the longstanding Commission position). 
Esitades ettepaneku 2017. aasta detsembris ehk ammu enne esimese ja teise majanduse juhtimise paketi läbivaatamist tahtis komisjon anda lepinguosalistele võimaluse täita võetud kohustus võtta fiskaalkokkuleppe sisu üle ELi õigusesse (mis on ka kooskõlas komisjoni pikaajalise seisukohaga).
27 As the common principles were adopted after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013, adding new and substantive provisions on national correction mechanisms (of which there was no mention in the original draft Regulation) would have amounted to a significant alteration of the Commission proposal. 
Kuna ühised põhimõtted võeti vastu pärast seda, kui komisjon oli esitanud määruse (EL) nr 473/2013 ettepaneku, oleks riiklikke korrigeerimismehhanisme (mida ei olnud algses eelnõus üldse nimetatud) käsitlevate uute sisuliste sätete lisamine tähendanud komisjoni ettepaneku olulist muutmist.
The Commission believes that such alteration would have had negative repercussions on the adoption of the Regulation. 
Komisjoni arvates oleks selline muutmine takistanud määruse vastuvõtmist.
To address the issue, the Commission proposed to bring key features of the correction mechanisms into the fold of EU law at the first regulatory opportunity after the issuance of the common principles, namely via the 2017 draft Directive. 
Probleemi lahendamiseks tegi komisjon ettepaneku võtta korrigeerimismehhanismide olulisimad omadused ELi õigusesse üle esimesel võimalusel pärast ühiste põhimõtete avaldamist ehk siis 2017. aasta direktiivieelnõus.
28 The 2017 draft Directive sets out key features of correction mechanisms based on the elements envisaged by the common principles – see Articles 3(2)(b), 3(3), 3(4)(c), 5 and 6. 
28. 2017. aasta direktiivi eelnõus on ühiste põhimõtete alusel sätestatud korrigeerimismehhanismide olulisimad omadused (vt artikli 3 lõike 2 punkt b, lõige 3 ja lõike 4 punkt c ning artiklid 5 ja 6).
In some respects, the draft Directive actually goes somewhat beyond those elements, e.g. by (i) indicating that the correction mechanism should in particular compensate for deviations from the medium-term government expenditure path, or (ii) establishing the IFIs’ obligation to call upon the budgetary authorities to activate the correction mechanism. 
Mõnes mõttes on direktiivi eelnõu isegi kaugeleulatuvam: näiteks on selles i)nõue, et korrigeerimismehhanism peab kindlasti kompenseerima kõrvalekalded valitsemissektori keskpika perioodi kulude kavast, ja ii) nõue, et sõltumatutel eelarveasutustel tuleb nõuda eelarvepädevatelt institutsioonidelt korrigeerimismehhanismi aktiveerimist.
29 The Commission acknowledges that the draft Directive does not include a definition of the term “significant observed deviation”. 
Komisjon möönab, et direktiivi eelnõus ei ole termini „(täheldatav) märkimisväärne kõrvalekalle“ määratlust.
While the default understanding is that the term used in the draft Directive could be or could follow closely the concept as currently defined in the Stability and Growth Pact regulations, it could also possibly deviate from that concept. 
Kuigi eeldatakse, et direktiivi eelnõus kasutatud termin võiks olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjades määratletud mõistega, võib see sellest ka erineda.
In the Commission’s view, the wording of the provision about the nature and size of deviation is appropriate for a Directive. 
Komisjoni arvates on kõrvalekalde laadi ja suuruse sätte sõnastus direktiivile sobiv.
30 Common reply to paragraph 30 and Table 1: The Commission follows closely existing and ongoing analysis on MTBFs and is itself conducting research in this area. 
Ühine vastus punktile 30 ja tabelile 1 Komisjon on hästi kursis keskpika perioodi eelarveraamistike varasemate ja käimasolevate analüüsidega ning uurib ka ise seda valdkonda.
In this context, standards and best practices are given due consideration whenever legislative proposals are initiated. 
ET ET ettepanekute tegemisel alati normide ja parimate tavadega.
While acknowledging the importance of the elements presented as ‘differences’ in Table 1, the Commission is of the view that not all of them should necessarily qualify as legally binding EU standard for MTBFs. 
Mööndes tabelis 1 esitatud erinevuste tähtsust, arvab komisjon siiski, et neid kõiki ei tuleks tingimata käsitada keskpika perioodi eelarveraamistike puhul ELi õiguslikult siduva normina.
When preparing legislative proposals, the Commission has to carefully consider many aspects, including notably the right balance between the desirability of the envisaged requirements and the feasibility of translating them into EU law requirements applicable to all the Member States or the euro area Member States only. 
Komisjon peab seadusandlikke ettepanekuid koostades hoolikalt arvestama paljude tahkudega, sealhulgas eelkõige vajadusega saavutada õige kooskõla kavandatud nõuete soovitavuse ja nende kõigi või ainult euroala liikmesriikide suhtes kohaldatavate ELi nõuetena ülevõtmise otstarbekuse vahel.
The Commission also stresses the need to make the distinction between the MTBFs in the Commission approach (defined in Article 2(e) of the Directive) and the various concepts used by the IMF, the World Bank and the OECD. 
Samuti rõhutab komisjon vajadust eristada keskpika perioodi eelarveraamistikke komisjoni käsituses (määratlus direktiivi artikli 2 punktis e) ning erinevaid IMFi, Maailmapanga ja OECD kasutatud mõisteid.
Directive 2011/85 focused on a particular concept of instrument for medium-term fiscal planning (i.e. MTBF) and on related basic principles and components that were deemed crucial to attaining the objective of promoting compliance with the EU fiscal framework. 
Direktiivis 2011/85/EL käsitleti konkreetset keskpika perioodi eelarveplaneerimise vahendi mõistet (keskpika perioodi eelarveraamistik) ning sellega seotud põhiprintsiipe ja nõudmisi, mida peetakse ELi eelarveraamistiku järgimise edendamisel oluliseks.
This explains the absence of some of the standards/best practice retained by the above-mentioned international organisations (e.g. carryovers, commitments and buffers). 
See selgitab mõne eelnimetatud rahvusvahelise organisatsiooni normi/ parima tava (nt ühest eelarvest teise ülekandmine, kulukohustused ja puhvrid) puudumist.
31 The Commission recognizes that medium-term planning and annual budget preparation should be done in consistency with each other. 
Komisjon mõistab, et keskpika perioodi planeerimine ja aastaeelarve koostamine peavad toimuma teineteisega kooskõlas.
Directive 2011/85 militates explicitly for such consistency, notably in Art. 10. 
Direktiiviga 2011/85/EL on sellist kooskõla sõnaselgelt nõutud (artikkel 10).
32 While acknowledging that the principle of ensuring expenditure control in MTBFs is important, the Commission considers that most of the cited control mechanisms would have been too specific/prescriptive to include in the Directive as common requirements for all Member States. 
32.Kuigi komisjon möönab keskpika perioodi eelarveraamistikes kulude ohjamise põhimõtte olulisust, leiab ta, et enamik nimetatud kontrollimehhanismidest oleksid olnud kõigile liikmesriikidele ühiste nõuetena direktiivi lisamiseks liiga konkreetsed/normatiivsed.
33 Directive 2011/85 does not foresee an accountability mechanism for ex-post or ex-ante deviations from the multi-year plans. 
Direktiivis 2011/85/EL ei ole ette nähtud aruandekohustust mitmeaastastest kavadest enne või pärast toimunud kõrvalekallete korral.
However, the Fiscal Compact establishes correction mechanisms which are meant to address those departures from medium-term fiscal plans that would qualify as observed significant deviations from the MTO or the adjustment path towards it. 
Fiskaalkokkuleppega on siiski kehtestatud korrigeerimismehhanismid, mis peaks tegelema selliste kõrvalekalletega keskpika perioodi eelarvekavadest, mida saaks käsitada täheldatava märkimisväärse kõrvalekaldena keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selleni viivast kohandamiskavast.
Related opinions by the national IFIs would also activate the ‘comply-or-explain’ principle and generate a reputational cost for the budgetary authorities. 
Riiklike sõltumatute eelarveasutuste asjaomased arvamused tingiksid samuti „täida või selgita“ põhimõtte rakendamise ning tähendaksid eelarvepädevate institutsioonide jaoks mainekahju.
34 The 2017 draft Directive aimed specifically at strengthening the medium-term orientation of fiscal policy in the Member States by putting forward several key requirements for reinforcing MTBFs (see Commission reply to paragraph 21). 
2017. aasta direktiivi eelnõu konkreetne eesmärk oli parandada liikmesriikide eelarvepoliitikas keskpika perioodiga arvestamist. Selleks esitati mitu olulist keskpika perioodi eelarveraamistike tugevdamise nõuet (vt komisjoni vastus punktile 21).
The Commission stresses the high potential of those provisions to strengthen the MTBFs, despite the fact that they do not match directly the “differences” identified in Table 1. 
Komisjon rõhutab nende sätete suurt keskpika perioodi eelarveraamistike tugevdamise potentsiaali, hoolimata sellest, et need ei vasta otseselt tabelis 1 esitatud erinevustele.
As regards expenditure growth, Member States are also required by the SGP to respect the EU expenditure benchmark, which links the growth of expenditure with the evolution of the potential output. 
Kulude kasvu asjus peavad liikmesriigid stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt järgima ELi kulude kasvu eesmärki, mis seob kulude kasvu potentsiaalse SKP muutumisega.
35 The Commission was a pioneer in putting forward principles underpinning the establishment of national IFIs, via the June 2012 Communication regarding common principles on national fiscal correction mechanisms. 
35.Komisjon oli esimene, kes esitas põhimõtted, mille alusel loodi riiklikud sõltumatud eelarveasutused (2012.aasta juuni teatisega „Riikide eelarve korrigeerimise mehhanismide ühispõhimõtted“).
Those principles were subsequently endorsed by the co-legislators as they were fully taken up in Regulation 473/2013. 
Neid põhimõtteid kinnitasid hiljem ka kaasseadusandjad, kaasates need täiel määral määrusesse (EL) nr 473/2013.
The specifications in the common principles provide key features for setting up or designating independent and competent bodies to operate in the fiscal policy area. 
Ühistes põhimõtetes esitatud määratlustes on kirjas sõltumatute ja pädevate eelarvepoliitika organite loomise või määramise olulisimad omadused. 5
36 The Commission considers that the principles and desirable features for national IFIs issued by the OECD and IMF are in fact largely consistent with the EU level requirements, while being slightly more granular and operational. 
Komisjon arvab, et sõltumatute eelarveasutustega seotud omadused ja põhimõtted, mille on avaldanud OECD ja IMF, on ELi nõuetega suuresti kooskõlas, kuigi veidi üksikasjalikumad ja tegevuspõhisemad.
The differences are explained by the fact that such principles/features are meant to be used as a guidance and not as legally binding requirement. Moreover, not every ideal IFI feature is necessarily suitable for incorporation into EU law as requirement for all Member States, especially on subsidiarity grounds. 
Erinevusi selgitab asjaolu, et need põhimõtted/omadused ei ole õiguslikult siduvad nõuded, vaid suunised. Pealegi ei pruugi kõik sõltumatute eelarveasutuste parimad omadused sobida ELi õigusesse, kus nende kohaldamine oleks kohustuslik kõigile liikmesriikidele (see oleks vastuolus eelkõige subsidiaarsuse põhimõttega).
Having one-size-fits-all IFIs (e.g. by imposing specific requirements on the number and term length of the board members or ways to finance the IFI activities) was therefore not in the Commission’s intention and would have not reflected the will of the Member States at the time. 
Seetõttu ei olnud komisjonil kavas kehtestada kõigile ühesuguseid sõltumatute eelarveinstitutsioonide nõudeid (nt kehtestada nõukogu liikmete arv ja ametiaeg või selliste institutsioonide tegevuse rahastamise viisid) ja see poleks kajastanud ka liikmesriikide tolleaegset tahet.
It should also be stressed that Member States were in favour of retaining a significant degree of freedom in designing their IFIs under the umbrella of common principles. 
Samuti tuleb rõhutada, et liikmesriigid soovisid säilitada märkimisväärset vabadust kujundada ühtsete põhimõtete kohaselt oma sõltumatud eelarveasutused ise.