natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has warned of likely cyber interference in these elections 177; fighting this will require a whole-of-government and whole-of-society approach. 
Komisjon on hoiatanud tõenäoliste kübersekkumiste eest Euroopa Parlamendi valimistesse177; nende vastu võitlemine nõuab kogu valitsemissektorit ja ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi.
Election infrastructure Organising elections is complex, and ensuring their protection and integrity is the Member States’ responsibility. 
Valimiste taristu Valimiste korraldamine on keeruline ning nende kaitse ja terviklus on liikmesriikide ülesanne.
Interference in elections and electoral infrastructure may seek to influence voter preferences, turnout or the election process itself, including actual voting, and vote tabulation and communication. 
Sekkumine valimistesse ja valimiste taristusse võib mõjutada valijate eelistusi, valimisaktiivsust või valimisprotsessi, sealhulgas tegelikku hääletamist, häältelugemist ja teabevahetust.
In the European Parliament elections, protecting the so-called “last mile” (the communication of results from the national capitals to Brussels) is a particularly critical challenge, given that no common security approach exists or has been tested for this178. 
Euroopa Parlamendi valimistel on eriti keeruline tagada nn viimase miili kaitse (tulemuste teatamine liikmesriikide pealinnadest Brüsselisse), kuna puudub ühine turvalisust puudutav lähenemisviis või seda ei ole veel valimiste kontekstis katsetatud178.
The Commission’s recent election package included measures to strengthen electoral cybersecurity, such as the appointment of national contact points to coordinate and exchange information in the run-up to the election. 
Komisjoni hiljutine valimispakett sisaldas valimiste küberturvalisuse tugevdamise meetmeid, näiteks riiklike kontaktpunktide määramist, kelle ülesandeks on enne valimisi teavet koordineerida ja vahetada.
The sharing of best practices and lessons learned is of particular importance179. 
Eriti oluline on jagada parimaid tavasid ja saadud õppetunde179.
Election systems are not considered part of critical infrastructure180, nor are they covered by the NIS Directive. 
Valimissüsteeme ei peeta elutähtsa taristu osaks180; neid ei käsitleta ka võrgu-ja infoturbe direktiivis.
Despite this, the Cooperation Group has developed practical guidance on election technology security to support public authorities. 
Sellele vaatamata on koostöörühm riigiasutuste toetamiseks välja töötanud praktilised suunised, milles käsitletakse valimistehnoloogia turvalisust.
The national contact points are expected to meet in early 2019181. 
Riiklikud kontaktpunktid peaksid eeldatavasti kokku tulema 2019. aasta alguses181.
Member States are also encouraged to perform risk assessments on cyber threats to their electoral processes. 
Liikmesriike julgustatakse ka tegema riskihindamisi nende valimisprotsessi ohustavate küberohtude kohta.
Disinformation Disinformation is an increasingly important element of hybrid attacks that involves cyberattacks and the hacking of networks. 
Väärinfo
These can be used to divide societies, sow mistrust and undermine confidence in democratic processes or other issues (for example, anti-vaccination or climate change). 
Neid saab kasutada ühiskonna lõhestamiseks, usaldamatuse külvamiseks ja usalduse õõnestamiseks demokraatlike protsesside vastu või muudes küsimustes (näiteks vaktsineerimine või kliimamuutused).
It has grown in scale, speed and range, and poses a genuine security threat to the EU. 
Väärinfo kasutamise maht, kiirus ja ulatus on kasvanud ning see kujutab endast ELi jaoks tõelist julgeolekuohtu.
The EU has taken a number of measures to address disinformation. 
EL on võtnud selle probleemiga tegelemiseks mitmeid meetmeid.
Starting in 2015, the EEAS-based East StratCom Task Force was set up to challenge Russian disinformation campaigns 182. 
Alates 2015. aastast loodi Euroopa välisteenistuse raames idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühm, mille ülesanne on Venemaa väärinfokampaaniate vastu võitlemine182.
Experts have praised its work in promoting EU policies, supporting independent media in the Neighbourhood, and forecasting, tracking and tackling disinformation.183. 
Eksperdid on kiitnud rühma tööd ELi poliitika edendamisel, sõltumatu meedia toetamisel naaberriikides ning väärinfo prognoosimisel, jälgimisel ja tõkestamisel183.
Still, the Task Force’s resources are limited relative to the scale and complexity of disinformation campaigns 184. 
Väärinfo levitamise kampaaniate ulatuse ja keerukusega võrreldes on töörühma ressursid aga piiratud184.
A more systematic interaction with existing EU structures and improved strategic communication cooperation is 
Vaja on süsteemsemat koostööd olemasolevate ELi struktuuridega ja paremat strateegilist teabevahetust185.
46 needed185 A new action plan186 was endorsed by the European Council in December 2018. 
Euroopa Ülemkogu kiitis detsembris 2018 heaks uue tegevuskava186.
More recently, the Commission, on the back of its April 2018 communication on tackling online disinformation187, has developed a voluntary, self-regulatory code of practice188, based on existing policy instruments, to which online platforms and the advertising industry have signed up189. 
Komisjon töötas oma aprilli 2018. aasta teatise (internetis leviva väärinfoga võitlemise kohta)187 põhjal äsja välja vabatahtliku eneseregulatsiooni koodeksi188, mis põhineb olemasolevatel poliitikavahenditel, ning millega on liitunud veebiplatvormid ja reklaamitootjad189.
Action includes helping to increase the trust-worthiness of content and supporting efforts to increase media and news literacy. 
See hõlmab meetmeid, mis aitavad suurendada sisu usaldatavust ja toetada pingutusi meedia ja uudiste lugemise oskuse parandamiseks.
An independent European network of fact-checkers has also been launched. 
Samuti on käivitatud sõltumatu Euroopa faktikontrollijate võrgustik.
The Commission has stated that further regulatory measures may follow if the code of practice is not observed. 
Komisjoni sõnul võidakse vastu võtta täiendavaid reguleerivaid meetmeid, kui tegevusjuhist ei järgita.
Determining the effectiveness of measures will prove crucial, particularly deciding how to measure improvements in trust, transparency and accountability. 
Väga oluline on meetmete tõhususe kindlaksmääramine, eelkõige selleks, et otsustada, kuidas mõõta usalduse, läbipaistvuse ja aruandekohustuse kvaliteedi paranemist.
Another challenge will be finding ways to improve the detection, analysis and exposure of disinformation190. 
Veel üks keeruline ülesanne on leida viise väärinfo avastamise, analüüsi ja avaliku paljastamise parandamiseks190.
Active and strategic monitoring and analysis of open data sources is also needed191. 
Samuti on vaja avatud andmeallikate aktiivset ja strateegilist seiret ja analüüsi191.
Attempts to gain a better understanding of the threat environment should also cover emerging trends, such as “deepfakes” (fake videos made with the help of artificial intelligence and deep machine learning), as well as the tools needed to detect them. 
Ohuolukorra paremaks mõistmiseks tehtavad jõupingutused peaksid hõlmama ka uusi suundumusi, nagu süvavõltsinguid (võltsvideod, mille tegemiseks on kasutatud tehisintellekti ja süvamasinõpet) ja nende avastamiseks vajalikke vahendeid.
Enhancing autonomy 116 The EU is a net importer of cybersecurity products and services, increasing the risk of technological dependence on, and vulnerability to, non-EU operators 192. 
Autonoomia suurendamine 116 EL on küberturvalisuse toodete ja teenuste netoimportija, mis suurendab ka riski sattuda ELi välistest ettevõtjatest tehnoloogilisse sõltuvusse ja nende tegevuse suhtes haavatav olla192.
In particular, this reality undermines the security of the EU’s critical infrastructure, which is also supported by complex global supply chains. 
See kahjustab eelkõige ELi elutähtsa taristu turvalisust, mida toetub samuti keerukatele ülemaailmsetele tarneahelatele.
The risk is further exacerbated where non-EU operators acquire European cybersecurity firms. 
Nimetatud oht suureneb veelgi siis, kui kolmandate riikide ettevõtjad omandavad Euroopa küberturvalisuse
Member States are responsible for screening Foreign Direct Investments (FDI), and there is currently no EU-wide screening mechanism193. 
Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eest vastutavad liikmesriigid ning praegu puudub kogu ELi hõlmav taustauuringute mehhanism193.
117 Greater strategic autonomy is an objective in the EU Global Strategy and the 2017 communication Resilience, Deterrence and Defence194. 
117 Suurem strateegiline autonoomia on eesmärgina välja toodud nii ELi üldises strateegias kui ka 2017. aasta teatises „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse“194.
Addressing the myriad challenges presented in this report will help enhance this desired autonomy. 
Käesolevas aruandes loetletud arvukate ülesannetega tegelemine aitab seda soovitud autonoomiat suurendada.
No single measure will achieve this by itself. 
Ükski meede üksi ei suuda seda saavutada.
47 Reflection points – Effective response - How has the NIS Directive improved notification of cyber incidents in critical sectors and beyond? - How well are the EU institutions internalising crisis response coordination for a major cyber incident? - How can cyber diplomacy play a more prominent role in the EU external actions? - Are the current EU structures and actions to tackle disinformation proportionate to the scale and complexity of the problem? 
49 Mõttekohad – tõhus reageerimine - Kuidas on võrgu-ja infoturbe direktiiv parandanud küberintsidentidest teavitamist nii kriitilise tähtsusega kui ka muudes sektorites? - Kui hästi on ELi institutsioonid omandanud suure küberintsidendi korral kriisile reageerimise koordineerimise? - Kuidas saab küberdiplomaatia etendada olulisemat rolli ELi välistegevuses? - Kas ELi praegused struktuurid ja meetmed väärinfo vastu võitlemiseks on proportsionaalsed probleemi ulatuse ja keerukusega?
Concluding remarks 118 In recent years the EU and its Member States have advanced cybersecurity up the agenda in order to improve overall cyber resilience. 
Lõppmärkused 118 Kübervastupidavusvõime parandamise eesmärgil on küberturvalisuse tähtsus ELis ja selle liikmesriikides viimastel aastatel suurenenud.
Yet achieving a greater level of cybersecurity in the Union remains a monumental undertaking. 
ELi küberturvalisuse suurendamine on aga endiselt väga keeruline ülesanne.
In this briefing paper, we have sought to highlight some of the main challenges to the EU’s ambition of becoming the world’s safest digital environment. 
Püüdsime käesolevas infodokumendis välja tuua mõned peamised ülesanded, mis on seotud ELi sooviga muutuda maailma kõige turvalisemaks digitaalkeskkonnaks.
119 Our review shows that a shift towards a performance culture with embedded evaluation practices is needed to ensure meaningful accountability and evaluation. 
119 Meie ülevaade näitab, et mõtestatud aruandekohustuse ja hindamise tagamiseks on vaja võtta kasutusele tulemuskultuur koos selles sisalduva hindamiskorraga.
Some gaps in the law remain, and existing legislation is not consistently transposed by Member States. 
Õigusaktides on endiselt mõningaid lünki ning liikmesriigid ei ole olemasolevaid õigusakte järjekindlalt üle võtnud.
This can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
See võib raskendada õigusaktide täieliku potentsiaali ärakasutamist.
Another challenge identified concerns the alignment of investment levels with the strategic goals, which calls for the scaling up of investment levels and its impact. 
Raske on tagada, et investeeringute maht vastaks strateegilistele eesmärkidele, mis eeldab investeeringute ja nende mõju suurendamist.
This is more demanding when the EU and its Member States do not have a clear overview of EU spending in cybersecurity. 
See on veelgi keerulisem, kui ELil ja liikmesriikidel puudub selge ülevaade ELi küberturvalisusse tehtavatest kulutustest.
There are also reported constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies, including difficulties attracting and retaining talent. 
Samuti on teada, et ELi kübervaldkonna asutustel on raskusi piisavate ressursside tagamisel, sealhulgas andekate töötajate ligimeelitamisel ja hoidmisel.
120 Available studies conclude that cybersecurity governance can be strengthened to boost the global community’s ability to respond to cyberattacks and incidents. 
120 Kättesaadavad uuringud näitavad, et küberturvalisuse juhtimist saab tugevdada, et suurendada rahvusvahelise kogukonna võimet reageerida küberrünnetele ja intsidentidele.
At the same time, preventing all attacks is impossible. 
Samas on võimatu kõiki rünnakuid vältida.
Therefore, rapid detection and response and the protection of critical infrastructure and societal functions, together with better Information exchange and coordination between the public and private sectors are key challenges to be addressed. 
Seepärast on peamised lahendamist vajavad ülesanded intsidentide kiire avastamine ja neile reageerimine ning elutähtsa taristu ja ühiskonna toimimiseks vajalike funktsioonide kaitse koos avaliku ja erasektori vahelise parema teabevahetuse ja koordineerimisega.
Finally, the growing global cybersecurity skills shortfall means that raising skills and awareness across all sectors and levels of society is also a vital challenge. 48 
Lisaks tähendab küberturvalisuse alaste oskuste vähesus seda, et esmatähtis on arendada oskusi ja suurendada teadlikkust kõigis sektorites ja ühiskonna kõigil tasanditel. 50
121 These challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s values. 
121 ELi ja kogu maailma ohustavatest küberohtudest tulenevad ülesanded eeldavad jätkuvat tähelepanu ja ELi põhiväärtuste kindlat järgimist.
This Briefing paper was adopted by Chamber III at its meeting of 14 February 2019. 
III auditikoda võttis käesoleva infodokumendi vastu 14. veebruari 2019. aasta koosolekul.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 49 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner Lehne 51
Annex III — EU Member State audit office reports 52 Type Compliance audits Title (with hyperlink) InternalControl assessment note Ce rti fi cation Report for the accounts of the General Social Security Scheme Year MS 2014 FR 2016 FR CertificationoftheStateaccounts 2016 FR (defence,foreignaffairs) Ens uring the security a nd preserva tion of Estonian national databases of cri tical importance Effectiveness of internal controls in the protection of personal data in national databases Report on mitigation of cyber attacks R i R 2 0 1 4 : 2 3 I n f o r m a t i o n s e c u r i t y i n t h e c i v i l p u b l i c a d m i n i s t r a ti o n Report on the government’s processing ofconfidential data on persons and companies The NationalCyberSecurityProgramme Fin.2018/ notyet EE published 2008 EE 2013 DK 2014 SE 2014 DK 2014 UK 2015 DE 2015 DK 2015 FR 2015 LT 2015 PL 2015 SE 2015 UK 2016 BE 2016 DK 2016 ES 2016 FI 2016 PL 2016 PL 2016 SE 2016 UK 2017 DK Performance / Value-for-moneyaudits Report to the Budget Committee of the German FederalParliament in accordance with § 88, paragraph 2, of the Federal Budget Code (BHO) – IT consolidation, FederalGovernment Report on access to IT systems that support the provision ofessential services to Danishsociety Pl a ine de France Public Pl anning Authority ‘CybersecurityEnvironmentinLithuania’ a Lithuanian version a summarytranslated into English Publicbodies’performance ofcyber-securitytasksinPoland (inPL) RiR 2015:21 Cybercrime – police and prosecutors can be more efficient. 
Küberkuritegevus – politsei ja prokurörid võivad olla tõhusamad. Digitaaloskuste puudus valitsuses (uuring) Ettekanne föderaalvalitsusele: föderaalvalitsuse rahandus: pärandimaksu kogumine Aruanne IT-turbe juhtimise kohta välistelt tarnijatelt sisse ostetud süsteemides Auditiaruanne ametliku krediidiasutuse 2016. aasta laenutegevuse kohta Valitsuse turvavõrgu juhtimine Avalike ülesannete täitmiseks kasutatavate IT-süsteemide turvalisuse tagamine Laste ja noorte küberkiusamise ennetamine ja selle vastu võitlemine Infoturvalisuse alase töö kohta üheksas asutuses - Teine infoturbe audit riigis. RiR 2016:8 Valitsuse teabe kaitsmine Aruanne IT-süsteemide ja terviseandmete kaitse kohta kolmes Taani piirkonnas Aasta LR 2014 FR 2016 FR 2016 FR Lõpetatud 2018 / veel EE avaldamata 2008 EE 2013 DK 2014 SE 2014 DK 2014 UK 2015 DE 2015 DK 2015 FR 2015 LT 2015 PL 2015 SE 2015 UK 2016 BE 2016 DK 2016 ES 2016 FI 2016 PL 2016 PL 2016 SE 2016 UK 2017 DK Tulemus-/kulutõhususe auditid (value-for money)
53 Type Title (with hyperlink) Note on the results of the internationalparallelaudit “Effectiveness of internal control s in the protection of personal data in national databases”. 
55 Liik Pealkiri (hüperlingiga) Märgukiri rahvusvahelise paralleelauditi „Isikuandmete kaitse riiklikes andmekogudes“ tulemuste kohta.
Acronyms and abbreviations CERT: - EU: Computer Emergency Response Team cPPP: contractual Public-Private Partnership CSDP: Common Security and Defence Policy CSIRT: Computer Security Incident Response Team DDoS: Distributed Denial of Services DEP: Digital Europe Programme DG CONNECT: Communications Networks, Content and Technology DG HOME: Directorate-General Migration and Home Affairs DG JUST: Directorate-General Justice and Consumers DIGIT: Directorate-General for Informatics EC3: Europol's European Cybercrime Centre ECA: European Court of Auditors ECSEL: Electronic Components and Systems for European Leadership ECSM: European Cyber Security Awareness Month ECSO: European Cyber Security Organisation EDA: European Defence Agency EEAS: European External Action Service ENISA: European Agency for Network and Information Security ESA: European Supervisory Authority ESIF: European Structural and Investment Fund EU: European Union FDI: Foreign Direct Instruments GDPR: General Data Protection Regulation 54 
Akronüümid ja lühendid CERT: - EU: infoturbeintsidentidega tegelev meeskond CSIRT: küberturbe intsidentide lahendamise üksus DDoS: hajus teenusetõkestusrünne DEP: digitaalse Euroopa programm DG CONNECT: sdevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat DG HOME: rände ja siseasjade peadirektoraat DG JUST: õigus-ja tarbijaküsimuste peadirektoraat DIGIT: informaatika peadirektoraat EC3: Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus ECSEL: Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja - süsteemide toel ECSO: Euroopa küberturvalisuse organisatsioon EDA: Euroopa Kaitseagentuur EEAS: Euroopa välisteenistus EL: Euroopa Liit ENISA: Euroopa Võrgu-ja Infoturbeamet ESA: Euroopa järelevalveasutus ESIF: Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid HWPCI: horisontaalne küberküsimuste töörühm NCIRC: NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksus PESCO: alaline struktureeritud koostööraamistik VKEd: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ÜJKP: ühine julgeoleku-ja kaitsepoliitika 56
Botnet: A network of computers infected with malicious software and controlled remotely, without users’ knowledge, to send spam emails, steal information or launch coordinated cyberattacks. 
Asjade internet: elektroonika, tarkvara ja sensoritega varustatud igapäevaste esemete võrk, mis võimaldab neil internetis suhelda ja andmeid vahetada.
Critical infrastructure: Physical resources, services and facilities of which the disruption or destruction would have a serious impact on the functioning of the economy and society. 
Elutähtis taristu: füüsilised ressursid, teenused ja rajatised, mille häirimine või hävimine mõjutaks oluliselt majanduse ja ühiskonna toimimist.
Cryptocurrency: A digital asset which is issued and exchanged using encryption techniques, independently of a central bank. 
Krüptoraha: digitaalne vara, mida emiteeritakse ja vahetatakse krüpteerimistehnikate abil; see on keskpangast sõltumatu.
It is accepted as a means of payment among the members of a virtual community. 
Virtuaalkogukond tunnustab krüptoraha maksevahendina.
Cybercrime: Various criminal activities involving computers and IT systems as either a primary tool or primary target. 
Küberkuritegu: kriminaalne tegevus, mis hõlmab nii arvuteid kui ka IT-süsteeme (kas esmase töövahendi või esmase sihtmärgina).
These activities include: traditional offences (e.g. fraud, forgery and identity theft); content-related offences (e.g. online distribution of child pornography or incitement to racial hatred); and offences unique to computers and information systems (e.g. attacks against information systems, denial of service attacks and malware). 
Küberkuritegevus hõlmab traditsioonilisi kuritegusid (nt pettus, võltsimine ja identiteedivargus); infosisuga seotud kuritegusid (nt lapsporno levitamine internetis või rassiviha õhutamine); ning ainult arvutite ja infosüsteemidega seotud kuritegusid (nt infosüsteemide vastu suunatud ründed, teenusetõkestused ja pahavara).
Cyber ecosystem: A complex community of interacting devices, data, networks, people, processes, and organisations, and the environment of processes and technologies influencing and supporting these interactions. 
Küberruum: mittemateriaalne üleilmne keskkond, kus inimeste, tarkvara ja teenuste vaheline suhtlus toimub arvutivõrgu ja tehnoloogiliste seadmete kaudu.
Cyber-enabled crime: A traditional crime committed on a larger scale by using IT systems. Cyber incident: An event that directly or indirectly harms or threatens the resilience and security of an IT system and the data it processes, stores or transmits. 
Küberruumi kasutades toime pandud kuritegu: tavaline kuritegu, mis on toime pandud suuremas mahus ja IT-süsteemide abil. Küberrünne: katse kahjustada küberruumi kaudu andme-või arvutisüsteemi konfidentsiaalsust, terviklust ja kättesaadavust, või seda hävitada.
Cybersecurity: All the safeguards and measures adopted to defend IT systems and their data against unauthorised access, attack and damage to ensure their availability, confidentiality and integrity. 
Küberturvalisus: kõik kaitsemeetmed ja meetmed, mis võetakse selleks, et kaitsta IT-süsteeme ja nende andmeid volitamata juurdepääsu, rünnete ja kahju eest, et tagada nende käideldavus, konfidentsiaalsus ja terviklus.
Information security: The set of processes and tools protecting physical and digital data from unauthorised access, use, disclosure, disruption, modification, recording or des truction. 
Küberturvalisuse ökosüsteem: omavahel seotud seadmete, andmete, võrkude, inimeste, protsesside ja organisatsioonide keerukas kooslus ning nende koostoimet mõjutav ja toetav protsesside keskkond.
A computer programme designed to harm a computer, server or network. 
Pahavara: arvutiprogramm, mis on loodud arvuti, serveri või võrgu kahjustamiseks.
Patching: Introducing a set of changes to software or to update, fix, or improve it, including fixing security vulnerabilities. 
Paikamine: meetmed tarkvara muutmiseks, ajakohastamiseks, parandamiseks või täiustamiseks, sealhulgas turvaaukude sulgemine.
Skimming: The theft of credit or debit card data when entered online. 
Skimming: krediit-või deebetkaardiandmete vargus veebis.
Social engineering: In information security, psychological manipulation to deceive people into performing an action or divulging confidential information. 
Sotsiaalne manipulatsioon: infoturbe tähenduses on tegu psühholoogilise manipuleerimisega, et veenda inimesi pettuse abil midagi tegema või konfidentsiaalset teavet avaldama.
Text vectorisation: The process of converting words, sentences or entire documents into numeric vectors so that machine-learning algorithms can use these. 
Teksti vektoriseerimine: sõnade, lausete või tervikdokumentide numbrilisteks vektoriteks muutmine, et neid saaks masinõppealgoritmidega töödelda.
Trust services: Services that enhance the legal validity of an electronic transaction, such as electronic signatures, seals, time stamps, registered delivery and website authentication. 
Usaldusteenused: teenused, mis parandavad e-tehingute (nt e-allkirjade, e-templite, e-ajatemplite, registreeritud e-andmevahetusteenuste ja veebisaitide autentimise) õiguslikku kehtivust.