natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While institutional capacity building is a vital element in all development cooperation, as already noted (see paragraph 34), Ministries of the Environment and other environmental institutions are often relatively new and therefore especially in need of such assistance. 
Kuigi institutsioonide haldussuutlikkuse parandamine on, nagu juba eespool märgitud (vt punkt 34), igat liiki arengukoostöö tähtis osa, on keskkonnaministeeriumid ja teised kesk-konnaasutused sageli suhteliselt noored ja vajavad seetõttu niisugust abi eriti.
This is all the more the case in countries where 
Eelkõige iseloomustab see riike, kus hiljutise
C 235/18 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 The need for greater focus on the sustainable use of natural resources by local communities 71. 
C 235/18 ET Euroopa Liidu Teataja 29.9.2006 Kohalikud kogukonnad peavad loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele pöörama rohkem tähelepanu 71.
A key requirement for ensuring that environment projects achieve their full objectives and become sustainable is that local communities participate in their preparation and implementation. 
Keskkonnaprojektide eesmärkide ja jätkusuutlikkuse täieliku saavutamise üks oluline tingimus on, et kohalikud kogukonnad osaleksid nende ettevalmistamisel ja rakendamisel.
The Commission has steadily increased the attention it gives to this aspect, partly as a result of the Development Policy established in 2000 which focused on poverty reduction. 
Komisjon on sellele aspektile pööranud järjest enam tähelepanu, osaliselt 2000. aastal kehtestatud arengupoliitika tulemusena, milles keskenduti vaesuse vähendamisele.
Nevertheless, the reconciling of the economic needs of local communities with the need for nature conservation represents a major challenge. 
Sellegipoolest on kohalike kogukondade majanduslike vajaduste ja looduskaitsevajaduse kokkusobitamine keeruline ülesanne.
Insufficient attention has been given in projects to helping local communities generate income in a sustainable way from natural resources. 
Projektides on liiga vähe tähelepanu pööratud sellele, kuidas aidata kohalikel kogukondadel loodusvaradega säästlikult tulu teenida.
This is true even in areas where the Commission has provided support over long periods of time, such as the Serengeti National Park in Tanzania and protected areas in the Central African region funded by ECOFAC. 
See iseloomustab ka piirkondi, mida komisjon on toetanud pikemat aega, näiteks Serengeti rahvuspark Tansaanias ja Kesk-Aafrika piirkonna kaitsealad, mida rahastatakse ECOFACi raames.
The development of tourism is a means of improving local as well as national income. 
Turismi arendamine on üks vahend nii kohalike kui riiklike tulude suurendamiseks.
The ECOFAC programme, despite its conservation achievements, has made little headway in addressing tourism issues (see Box 10). 
ECOFACi programm on hoolimata oma saavutustest looduskaitse vallas saavutanud turismiküsimustega tegelemisel vähe edu (vt 10. selgitus).
This emphasises the need for the Commission to continue to seek ways to help establish alternative sources of income for such communities. 
See näitab, et komisjon peab jätkuvalt otsima viise, kuidas aidata luua alternatiivseid tuluallikaid niisugustele kogukondadele.
Insufficient impact of projects on policy and legal framework 73. 
Projektide ebapiisav mõju poliitikale ja õiguslikule raamistikule 73.
Without a clear and supportive policy and legal framework, the prospects for a projectŐs moving beyond immediate outputs and results to achieve long-term sustainability and have a wider impact are greatly reduced. 
Ilma selge ja toetava poliitika ning õigusliku raamistiku-ta on projektil oluliselt halvemad väljavaated jõuda kaugemale otseste väljundite ja tulemuste saamisest ning saavutada pikaajalist jätkusuutlikkust ja laiemat mõju.
Insufficient attention has been paid by the Commission, when identifying projects, to whether such a framework exists and, if it does not, whether funding the project can serve to bring changes to the framework. 
Komisjon on pööranud projekte määrates liiga vähe tähelepanu sellele, kas niisugused raamtingimused on olemas ning kui ei ole, kas projekti rahastamine võiks kaasa aidata raamtingimuste muutmisele.
Incomplete legal frameworks, particularly in relation to the land rights of project beneficiaries in local communities have, for example, hindered forestry projects in Indonesia and China. 
Puudulikud õiguslikud raamtingimused, eriti seoses kohalike kogukondade abisaajate maaomandiga, on pidurdanud näiteks metsandusprojektide teostamist Indoneesias ja Hiinas.
In Botswana and Tanzania, the lack of definitive laws to establish community-based natural resource management and wildlife management areas is also an obstacle to projects achieving their full impact. 
Botswanas ja Tansaanias takistab konkreetsete õigusaktide puudumine, mis reguleeriksid kogukonnal põhineva loodusvarade ja eluslooduse haldamist, ühtlasi ka projektide täieliku mõju saavutamist.
In several countries the lack of resources or will to enforce anti-poaching laws to protect wildlife has undermined the sustainability of projects after their completion. 
Mitmes riigis on vahendite või valmisoleku puudus kehtestada loomade kaitseks salaküttimisvastaseid seaduseid vähendanud projektide jätkusuutlikkust pärast nende lõppemist.
One way to use projects to bring changes to the policy and legal framework is for the Commission to attach conditions to their funding. 
Üks viis, kuidas komisjon saaks projektide abil poliitikat ja õiguslikku raamistikku muuta, on rahastamistingimuste kehtestamine.
However, this approach is not feasible in the case of projects implemented by NGOs funded through the Environment and Forestry budget line since beneficiary country governments are not eligible. 
Sellist käsitlusviisi ei saa aga keskkonna ja metsanduse eelarverealt rahastatavate ja valitsusväliste organisatsioonide elluviidavate projektide puhul teostada, kuna abisaavate riikide valitsused ei ole abikõlblikud.
In some cases, bilateral projects funded by the Commission sought to require beneficiary governments to take Ôaccompanying measuresŐ to establish appropriate policies. 
Mõnikord on komisjoni rahastatud kahepoolsete projektide puhul püütud nõuda abisaavate riikide valitsustelt toetavate meetmete võtmist, et kehtestada sobivat poliitikat.
For example, in Tanzania, the Commission sought to ensure that the government allocated more of the revenue earned from hunting concessions to covering the operating costs of the game reserves. 
Näiteks Tansaanias püüdis komisjon tagada, et valitsus eraldaks jahilubadelt saadavast tulust rohkem raha ulukikaitsealade tegevuskuludeks.
In this respect, the inclusion of environmental policy and legal reform packages in large direct budgetary support would be a better way to help establish the necessary frameworks in which project level interventions could be sustainable and have an impact. 
Selles mõttes oleks keskkonnapoliitiliste ja õiguslike uuenduste lisamine suure-mahulisse otsesesse eelarvetoetusesse parem viis kaasa aidata vajalike raamtingimuste kehtestamisele, mille korral võiksid projektipõhised sekkumised olla jätkusuutlikud ja avaldada soovitud mõju.
The dissemination of project results and lessons learned can also play a key part in influencing policy. 
Ka projektide tulemuste ja saadud kogemuste levitamine võib poliitika mõjutamisel mängida olulist rolli.
Moreover, the overambitious timeframes and subsequent delays have reduced the scope for technical assistance and NGOs to disseminate results before the end of the project. 
Lisaks on liiga ambitsioonikad ajakavad ja nendest tulenevad hilinemised vähendanud tehnilise abimeeskonna ja valitsusväliste organisatsioonide võimalusi levitada tulemusi enne projekti lõppu.
Policy impact is particularly problematic for the Environment and Forest Budget Line. While one of the main objectives of the budget line is to Box 14 A project illustrating the importance of assessing the needs of local communities in environment projects The pilot project Ôdevelopment of a model for managing fauna in the forests of Central Africa in north east GabonŐ (1,9 million euro) was designed to address the problem of commercial poaching in the forests of the Congo basin. 
Poliitiline mõju on eriti problemaatiline keskkonna ja metsanduse eelarverea 14. selgitus Projekt, mis illustreerib kohalike kogukondade vajaduste hindamise tähtsust keskkonnaprojektides Kesk-Aafrika metsade loomastiku reguleerimise mudeli väljatöötamise katseprojekt Kirde-Gabonis (1,9 miljonit eurot) kavandati selleks, et tegeleda kaubandusliku salaküttimise probleemiga Kongo jõe vesikonna metsades.
However, the project designers failed to recognise that most of the local communities were also involved in hunting. 
Projekti kavandajad ei saanud aga aru, et enamik kohalikest kogukondadest olid samuti jahipidamisega seotud.
Because of this, the project had not identified ways to assist them. 
Seetõttu ei määratud projektis kindlaks viise, kuidas neid abistada.
During a visit by the audit team, representatives of one of the local fishing communities admitted that it had five hunting bases inside the forest which were destroyed by the anti-poaching units and explained that it was faced with the dilemma of a real decline in the amount of game and the necessity to meet its short-term needs. 
Auditirühma külastuse käigus tunnistasid ühe kohaliku kalastajate kogukonna esindajad, et kogukonnal oli olnud metsas viis jahibaasi, mille hävitasid salaküttimisega võitlevad üksused, ja et nad seisavad dilemma ees, mille põhjustab ulukite arvu vähenemine ja samas vajadus rahuldada enda lühiajalisi vajadusi.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/19 support pilot projects in order to contribute to the development of new policy approaches, the Commission has largely used NGOs to implement these policies and the Commission has not established any mechanisms for ensuring that governments in beneficiary countries are systematically informed of the results of these projects. 
29.9.2006 ET Euroopa Liidu Teataja C 235/19 puhul. Kui üks selle eelarverea peaeesmärke on toetada katsepro-jekte, et kaasa aidata uute poliitiliste kontseptsioonide väljatöötamisele, on komisjon kasutanud nende rakendamiseks enamasti valitsusväliseid organisatsioone ega ole kehtestanud mingeid mehhanisme tagamaks, et abisaavate riikide valitsusi süstemaatiliselt nende projektide tulemustest teavitataks.
In the case of projects funded from the Environment and Forestry Budget Line, one option is for these relatively small, often pilot, projects to receive further funding in the form of larger projects financed from the EDF and geographical budget line. 
Keskkonna ja metsanduse eelarverealt rahastatavate projektide puhul on üks võimalus, et need üsna väikesed, tihti katseprojektid saavad edaspidi toetust suuremate projektide raames, mida rahastatakse Euroopa Arengufondist ja geograafilise piirkonna eelarverealt.
However, this has rarely happened in practice. 
Tegelikkuses on seda aga harva juhtunud.
This is partly a result of the Commission not having had a clear strategy to promote the follow-up of these smaller pilot projects by larger bilateral projects. 
Osaliselt on selle põhjuseks asjaolu, et komisjonil ei ole olnud sel-gepiirilist strateegiat, et soodustada nende väiksemate katseprojektide jätkamist suuremate kahepoolsete projektidega.
In any case the prospects for financial viability without government support are very limited in most countries, and in many developing countries government budgets are insufficient to finance conservation measures. 
Igal juhul on väljavaated rahastamise tagamiseks ilma valitsuse toeta väga piiratud, ent mitme arengumaa riigieelarves raha looduskaitsemeetmete jaoks ei ole.
In order to encourage more financing of environmental protection by beneficiary governments, scope exists for the Commission and other donors to support more research and engage in more dialogue with beneficiary countries on the economic benefits of environmental conservation and the need to avoid the unsustainable depletion of natural resource assets. 
Et soodustada keskkonnakaitse rahastamist abisaavate riikide poolt, peaksid komisjon ja teised rahastajad rohkem toetama uuringuid ning vahetama mõtteid abisaavate riikidega keskkonnakaitse majandusliku kasulikkuse ja vajaduse üle vältida loodusvarade mittesäästvat kasutamist.
Several cases of this were found during the audit which threatened to undermine the results the projects had achieved (see Box 16). 
Auditeerimise käigus tuvastati mitu sellist juhtumit, mille puhul oli olemas oht, et need halvendavad projektide tulemusi (vt 16. selgitus).
At the same time, the benefits derived by the European Union from the continued protection of the environment in developing countries should be clearly recognised. 
Samal ajal tuleb endale tunnistada, et Euroopa Liit saab järjepidevast keskkonnakaitsest arengumaades kasu.
In these circumstances, the question should be raised whether the CommissionŐs traditional development project approach of funding a project for only a few years, after which it is required to become financially viable, is appropriate to the environment sector. 
Selles olukorras tuleb tõstatada küsimus, kas komisjoni tavapärane arenguprojektide käsitlus, mille puhul projekti toetatakse vaid mõne aasta vältel, pärast mida nõutakse sellelt rahalist jätkusuutlikkust, sobib keskkonnasektori puhul.
Had the Commission established a comprehensive strategy for dealing with the environment in the context of development aid (see paragraph 11), greater consideration could have been given to alternative approaches to aid delivery such as: (a) longer timeframes for environment projects; (b) sectoral policy support programmes in the environment and natural resources sector; (c) more use of trust funds; (d) closer cooperation with the Global Environment Facility (GEF), the largest single instrument available to donors to address environmental concerns in developing countries. 
Kui komisjonil oleks terviklik strateegia keskkonnaküsimustega tegelemiseks arenguabi raames (vt punkt 11), saaks rohkem kaaluda alternatiivseid abiandmise kont-septsioone, nagu näiteks järgmised: a) pikema ajalimiidi rakendamine keskkonnaprojektide puhul; b) valdkondlikud toetusprogrammid keskkonna ja loodusvarade sektoris; c) laialdasem sihtfondide kasutamine; d) tihedam koostöö ülemaailmse keskkonnafondiga, mis on suurim rahastajatele kättesaadav ühine vahend arengumaade keskkonnaprobleemidega tegelemiseks.
While the Commission is not currently a member of the GEF, and so can directly contribute to it, considerable scope exists for more co-financing with it. 
Kuigi komisjon ei ole praegu fondi liige ega saa seetõttu selle töös vahetult osaleda, on fondi kaudu kaasrahastamise suurendamiseks siiski head võimalused.
Box 15 An example of project impact and sustainability reduced by problems with policy and legal framework In Brazil, the Commission, through the Natural Resources Policy Programme (NRPP), finances the definition and implementation of an integrated environmental management model and its decentralisation from central Government to the state and municipal levels in five States of the Amazon (16,7 million euro). 
15. selgitus Näide selle kohta, kuidas poliitika ja õigusliku raamistikuga seotud probleemid vähendavad projekti mõju ja jätkusuutlikkust Brasiilias rahastab komisjon loodusvarade poliitika programmi kaudu tervikliku keskkonnajuhtimismudeli määratlemist ja rakendamist ning selle detsentraliseerimist keskvalitsuse tasandilt osariikide ja kohalike omavalitsuste tasandile viies Amazonase vesikonna osariigis (16,7 miljonit eurot).
The NRPP was the main project funded under the Rain Forest Pilot Programme (PPG7), aimed at reaching the overarching objective of controlling and reversing deforestation in the Amazon. 
Loodusvarade poliitika programm oli peamine projekt, mida rahastati vihmametsade katseprogrammi raames, mille üldeesmärk oli saada kontrolli alla ja peatada Amazonase vihmametsade hävitamine.
The environmental management model has been less effective than anticipated for controlling deforestation. 
Keskkonnajuhtimismudel on olnud metsade hävitamise kontrolli alla saamisel oodatust vähem tõhus.
Among the reasons behind this, the lack of political commitment at State political level was deter-minant. The precarious finances of most of the States and municipalities and the vested economic interests of some State and local elites make it possible for local governments to accept logging concessions and agriculture expansion, which generate revenue and employment to the detriment of forest management. 
Seda põhjustas eelkõige poliitilise tahte puudumine osariigi tasandil. Enamiku osariikide ja kohalike omavalitsuste ebastabiilne finantsolukord ja mõne osariigi või kohaliku prominendi majanduslikud huvid teevad võimalikuks selle, et kohalikud omavalitsused võtavad vastu raielubasid ja põllumajanduse laiendusi, mis toovad tulu ja loovad töökohti metsamajandamise kahjustamise arvelt.
Because of these, in some States the model has had little impact on public policy or, at worst, has been applied as a purely restrictive instrument. Furthermore, it has been used to identify areas of further economic expansion rather than for environmental management. 
Neil põhjustel on mudel avaldanud mõnes osariigis poliitikale vähe mõju või halvimal juhul on seda kohaldatud kõigest piirava vahendina. Veelgi enam, seda on kasutatud pigem edasiste ma-janduskasvuga piirkondade kindlakstegemiseks kui keskkonnajuhti-miseks.
The State of Mato Grosso, where the model is best developed, was, however, the state with the worst deforestation rate in 2004. 
Mato Grosso osariik, kus mudeli rakendamist on kõige paremini arendatud, oli aga 2004. aastal suurima metsahävitamise ulatusega osariik.
The programme has not been able to guarantee that environmental issues are effectively mainstreamed in other sectors like agriculture, forestry, education, transport, etc. in the States. 
Programm ei ole suutnud tagada keskkonnaküsimuste tulemuslikku süvalaiendamist teistesse sektoritesse nagu põllumajandus, metsandus, haridus, transport jne.
This is a crucial aspect as the programme operates in a political and economic context of short-term pro-development policies and priorities that do not coincide with sustainable development. 
See on väga oluline, kuna programmi teostatakse poliitilises ja majanduslikus kontekstis, kus valitsevad sellised lühiajalist arengut toetavad prioriteedid ja poliitika, mis ei sobi kokku säästva arengu eesmärgiga.
The poor environmental mainstreaming policy means that State environmental agencies have to rely too much on command-and-control procedures. 
Keskkonnaküsimuste loid süvalaiendamine tähendab, et keskkonnaametid peavad liiga palju lootma juhtimis-ja kontrollimenetlustele.
Unrealistic approach to financial viability 78. 
Rahastamise elujõulisuse ebarealistlik käsitlus 78.
Commission projects in the environment sector, as in other sectors, have included the assumption that they should ultimately be financially sustainable. 
Komisjoni keskkonnaprojektides, nagu ka teistes projektides, eeldatakse, et lõpptulemusena peab nende rahastamine olema jätkusuutlik.
In revenue-generating projects this is a goal which can be realistically pursued. 
Tulutoovate projektide puhul on see eesmärk ka realistlik.
Indeed, in wastewater treatment projects in Mauritius and TanzaniaŐs second city, Mwanza, good progress was being made towards this objective, water tariffs steadily being increased towards the level where they would cover operational and depreciation costs. 
Näiteks Mauritiuse saare ja Tansaania suuruselt teise linna, Mwanza, reoveepuhastusprojektide puhul tehti tõepoolest edusamme selle eesmärgi saavutamisel. Veetariife tõsteti järk-järgult kuni tasemeni, kus need katavad tegevus-ja amortisatsioo-nikulud.
On the other hand, in the Pacific region solid waste disposal projects in Fiji and Tuvalu were experiencing difficulties because of the populationŐs unwillingness to pay for the service. 
Teisest küljest kogeti Vaikse ookeani piirkonnas Fidži saarte ja Tuvalu tahkete jäätmete käitluse projektide elluviimisel raskusi elanikkonna soovimatuse tõttu teenuse eest maksta.
C 235/20 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 Box 16 Economic activities threatening to undermine effectiveness of projects In Indonesia the Commission has supported the development of sustainable forest management in the Berau area of Kalimantan. 
C 235/20 ET Euroopa Liidu Teataja 29.9.2006 16. selgitus Projektide tulemuslikkust ohustavad majandustegevused Indoneesias on komisjon toetanud säästlikku metsamajandamist Ka-limantani Berau piirkonnas.
However, Berau Coal Company has a licence for 25 % of the area, which includes 16 of the 18 long-term research plots being funded. 
Berau söekompaniil on aga litsents 25 % piirkonnast, mis hõlmab 18 rahastatavast pikaajalisest uurimisprojek-tist 16.
Although coal mining activities are officially suspended until at least 2011, the initial end of the current project, exploration activities on the coal layers were taking place even during the CourtŐs mission in June 2005. 
Kuigi söekaevandamine on ametlikult peatatud vähemalt kuni aastani 2011, mis on praeguse projekti kavandatud lõpp, uuriti söe-kihte isegi kontrollikoja külastuse ajal 2005. aasta juunis.
Illegal logging also continued to undermine the effectiveness of Commission funding to the forestry sector in Indonesia. 
Ka ebaseaduslik raie vähendas jätkuvalt Indoneesia metsamajanduse komisjonipoolse rahastamise tõhusust.
In China, despite a general logging ban, in two (Hainan, Hunan) of the three provinces covered by the Natural Forestry project, deforestation continued. 
Hiinas jätkus, hoolimata üldisest raiekeelust, metsalangetamine looduslike metsade projektiga hõlmatud kolmest provintsist kahes (Hai-nanis ja Hunanis).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Conclusions 82. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED Järeldused 82.
The new development policy, signed in December 2005, provides a clearer basis for developing such a strategy by recognising the importance not only of mainstreaming the environment into all development programmes and projects but also making the environment a priority field for expenditure. 
Uus, 2005. aasta detsembris allkirjastatud arengupoliitika annab sellise strateegia väljatöötamiseks konkreetsema aluse, tunnustades mitte ainult keskkonnaaspektide süvalaiendamise vajadust kõigisse arenguprogrammidesse ja -projektidesse, vaid seades keskkonna ka üheks esmatähtsaks ra-hastamisvaldkonnaks.
Nevertheless, without a clear strategy to help make the new development policyŐs approach to the environment operational, its potential benefits are likely to be undermined. 
Sellest hoolimata on ilma selgepiirilise stra-teegiata, mis aitaks arengupoliitikaga kehtestatud uue keskkonnakäsitluse muuta toimivaks, võimalik kasu väiksem.
Over the period 2001 to 2005, the CommissionŐs strategy was focussed very largely on mainstreaming the environment into development cooperation. 
Aastatel 2001–2005 keskendus komisjon oma strateegias suuresti keskkonnaaspektide süvalaiendamisele arengukoos-töösse.
However, implementation of this strategy has been slow and not adequately followed up while the implications of the strategy in terms of additional staffing needs have not been properly addressed. 
Seda strateegiat on siiski rakendatud aeglaselt ega ole piisavalt järgitud, samal ajal kui strateegiast tulenevat lisapersonali ei ole värvatud.
Although training for existing staff on environmental mainstreaming did begin in 2005, it has suffered from not being compulsory for key officials. 
Kuigi 2005. aastal tehti algust olemasolevate töötajate koolitamisega keskkonna süvalaiendamise teemal, on selle mõju vähendanud asjaolu, et see ei ole olulisematele ametnikele olnud kohustuslik.
The preparation of a manual on environmental mainstreaming has been seriously delayed and was only nearing completion at the end of 2005. 
Keskkonnaaspektide süvalaiendamise juhendi ettevalmistamine on märgatavalt viibinud ning 2005. aasta lõpul seda alles lõpetati.