natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This system represents a considerable improvement, but no access has been granted to DG COMP (see paragraph 57). 
Kuigi see süsteem on märgatav edasiminek, ei pääse sellele ligi konkurentsi peadirektoraat (vt punkt 57).
120 State aid errors reported by Member State authorities are encoded in the Com‐ mission’s Irregularity Management System (IMS). 
120 Liikmesriikide ametiasutuste teatatud riigiabiga seotud vead on kodeeritud komisjoni eiramisjuhtumite haldamise süsteemis (IMS).
DG COMP does not have access to IMS either (see paragraphs 58 and 59). 
Konkurentsi peadirektoraadil ei ole juurdepääsu ka eiramisjuhtumite haldamise süsteemile (vt punktid 58–59).
Recommendation 2 (a) The Commission should use MAPAR to record irregularities in a way that allows easy analysis of, for example, their type, frequency, seriousness, geographical origin and cause. 
2. soovitus a) Komisjon peaks kasutama andmebaasi MAPAR, et salvestada eiramisjuhtumid viisil, mis võimaldab lihtsalt analüüsida nende liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu ja põhjust.
The database should equally contain infor‐ mation on the follow‐up of these irregularities (such as financial corrections imposed). 
Andmebaas peaks ühtlasi sisaldama teavet nende eiramisjuhtumite järelmeetmete kohta (näiteks kehtestatud finantskorrektsioonid).
Target implementation date: immediately (b) With regard to IMS, the Commission should adapt the database’s structure so that information on irregularities such as State aid can be extracted and analysed across Member States and type. 
Rakendamise tähtaeg: kohe. b) Seoses IMSiga peaks komisjon muutma andmebaasi struktuuri, et rikkumisjuhtumeid (nagu riigiabi) käsitlevaid andmeid saaks kätte viisil, mis võimaldab analüüsi liikmesriigiti ja liigi kaupa.
Target implementation date: by the end of 2017 (c) DG COMP should be given access to all relevant information on State aid ir‐ regularities contained in MAPAR and IMS on a regular basis. 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp. c) Konkurentsi peadirektoraadile tuleks võimaldada regulaarne juurdepääs MAPARis ja IMSis sisalduvale kogu asjakohasele teabele riigiabiga seotud rikkumiste kohta.
Target implementation date: immediately 
Rakendamise tähtaeg: kohe.
Conclusions and recommendations 62 121 The Commission decision approving major projects is based on an assessment of the projects’ relevance, viability, sustainability, environmental profile and justifi‐ cation of requested funding as well as information provided by the Member State on whether State aid is involved; however, it is not designed always to provide legal certainty for Member State as to compliance with State aid rules at the time the major project decision is taken. 
Järeldused ja soovitused 62 121 Suurprojektide heakskiitmise otsuse tegemisel tugineb komisjon projekti asjakohasuse, elujõulisuse, jätkusuutlikkuse, keskkonnaprofiili ja taotletud rahastuse põhjenduse hindamisel, ning liikmesriigi edastatud teabel riigiabi kaasamise kohta. Menetlus ei ole aga alati kavandatud andma liikmesriigile õiguskindlust seoses riigiabi eeskirjade järgimisega suurprojektide kohta otsuse tegemisel.
That certainty can only be obtained on the basis of a Member State notification followed by a Commission State aid decision (see paragraphs 69 and 70). 
Õiguskindluse saab ainult liikmesriigi teatise alusel, millele järgneb komisjoni riigiabi andmise otsus (vt punktid 69–70).
122 Particularly at the beginning of the 2007‐2013 programme period, the Commis‐ sion did not systematically verify major projects for State aid compliance. 
122 Eelkõige programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei kontrollinud komisjon süsteemselt suurprojektide vastavust riigiabi eeskirjadele.
As a result, there is a risk that some EU co‐financed major projects are incompatible with the internal market, also due to the fact that prior to 2012, and the clarifi‐ cation provided by the Leipzig Halle judgment, Member States rarely notified investments in infrastructure to the Commission. 
Sellest tulenevalt on oht, et mõned ELi kaasrahastatud suurprojektid ei ole siseturuga kokkusobivad, seda ka tänu asjaolule, et enne 2012. aastat ja Leipzig Halle otsust teatasid liikmesriigid komisjonile infrastruktuuriinvesteeringutest harva.
In order to mitigate this risk for the future, the Commission stepped up its internal preventive measures and introduced an alternative approval procedure including an Independent Quality Review for the 2014‐2020 programme period (see paragraphs 62 to 65, 70 and 106 to 107). 
Selleks, et seda riski edaspidi maandada, karmistas komisjon oma sisemisi ennetusmeetmeid ning võttis kasutusele alternatiivse heakskiitmismenetluse, mis hõlmas programmitöö perioodi 2014–2020 sõltumatu kvaliteedikontrolli aruannet (vt punktid 62–65, 70 ja 106–107).
Recommendation 3 (a) The Commission should approve major projects only after internal State aid clearance and consistently ask Member States to notify aid where needed with a view to ensuring legal certainty, independent of the application proce‐ dure used by the Member State. 
3. soovitus a) Komisjon peaks suurprojektid heaks kiitma alles pärast sisemist riigiabi heakskiitmist ning järjepidevalt nõudma liikmesriikidelt vajadusel abist teatamist, et tagada õiguskindlus, sõltumata liikmesriigi kasutatud taotlusmenetlusest.
Target implementation date: immediately 123 During the 2010‐2014 period, audit authorities estimated that around a third of the ERDF/CF and ESF projects they audited had been State aid relevant. 
Rakendamise tähtaeg: kohe. 123 Perioodil 2010–2014 hindasid auditeerimisasutused, et ligikaudu kolmandik nende auditeeritud ERFi/ÜFi ja ESFi projektidest olid seotud riigiabiga.
They detected State aid errors in only 3.6 % of those projects. 
Nad avastasid riigiabiga seotud vigu neist projektidest ainult 3,6% puhul.
Over that same period, we detected State aid errors in ERDF/CF and ESF projects at more than five times this rate. 
Samal perioodil avastas kontrollikoda ERFi/ÜFi ja ESFi projektides riigiabiga seotud vigu nimetatud määrast üle viie korra rohkem.
There were significant shortcomings in the State aid section of slightly over one third of the checklists used by audit authorities that we reviewed. 
Kontrollikoja vaadeldud auditeerimisasutuste kasutatud kontrollnimekirjadest veidi rohkem kui ühes kolmandikus oli riigiabi jaotises märkimisväärseid puudujääke.
Improvements in this regard were made in 2015. 
Olukorda parandati 2015. aastal.
Most of the errors reported in audit authorities’ annual control reports related to de minimis aid. 
Enamik auditeerimisasutuste iga-aastastes kontrolliaruannetes teatatud vigadest olid seotud vähese tähtsusega abiga.
Setting up a central register with com‐ plete information on all de minimis aid granted in the Member State concerned could help to prevent such errors (see paragraphs 43 and 74 to 79). 
Nimetatud vigu võib aidata ennetada sellise keskse registri loomine, mis sisaldab täielikku teavet asjaomases liikmesriigis antud kogu vähese tähtsusega abi kohta (vt punkt 43 ja punktid 74–79).
Conclusions and recommendations 63 124 Almost all audit authorities considered the EU’s legal framework for State aid to be at least fairly complex. 
Järeldused ja soovitused 63 124 Peaaegu kõik auditeerimisasutused pidasid ELi riigiabi õigusraamistikku vähemalt üsna keerukaks.
Audit authorities expressed a need for additional support in relation to auditing compliance with State aid rules, in particular for a practical guidebook with case studies. 
Auditeerimisasutused väljendasid seoses auditite vastavusega riigiabi eeskirjadele vajadust täiendava abi, eelkõige juhtumiuuringuid sisaldava praktilise juhise järele.
On specific aspects, such as the status of recovery decisions, Member State authorities do not have the necessary informa‐ tion to verify compliance with the applicable State aid rules (Deggendorf princi‐ ple) (see paragraphs 80 to 82 and 95 to 96). 
Konkreetsetes aspektides, näiteks tagastamisotsuste staatus, ei ole liikmesriikide ametiasutustel vajalikku teavet, et kontrollida kohaldatavate riigiabi eeskirjade järgimist (Deggendorfi põhimõte) (vt punktid 80–82 ja 95–96).
Recommendation 4 a) The Commission should ensure that the scope and quality of audit authori‐ ties’ checks of compliance with State aid rules are sufficient. 
4. soovitus a) Komisjon peaks tagama, et auditeerimisasutuste tehtud riigiabi eeskirjade järgimise kontrollide ulatus ja kvaliteet oleksid piisavad.
Target implementation date: March 2017 (b) In view of the closure of the 2007‐2013 programme period, the Commission should ask audit authorities to check the State aid compliance of those major projects that have been approved before the end of 2012. 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta märts. b) Arvestades programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist, peaks komisjon nõudma ametiasutustelt riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimist nende suurprojektide puhul, mis kiideti heaks enne 2012. aasta lõppu.
Target implementation date: March 2017 (c) The Commission should develop further guidance material, including in par‐ ticular case studies illustrating good practices and the most common types and causes of infringements of State aid rules. 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta märts. c) Komisjon peaks välja töötama täiendava suunismaterjali, sealhulgas eelkõige juhtumiuuringuid sisaldava juhise, milles tuuakse näiteid heade tavade ning riigiabi eeskirjade rikkumiste kõige tavalisemate liikide ja põhjuste kohta.
Target implementation date: by the end of 2017 (d) The Commission should encourage Member States to set up a central register for monitoring de minimis aid. 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp. d) Komisjon peaks ergutama liikmesriike looma keskse registri vähese tähtsusega abi kontrollimiseks.
Target implementation date: by the end of 2017 (e) The Commission should set up a central EU‐wide database in which relevant Member State authorities can consult the identity of undertakings subject to State aid recovery orders as well as the status of recovery proceedings, in or‐ der to enable them to comply with the Deggendorf principle. 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp. e) Komisjon peaks looma kogu ELi hõlmava keskandmebaasi, mille abil saavad asjaomased liikmesriikide asutused teha kindlaks ettevõtjad, kellele kehtivad riigiabi tagastamise korraldused, ja tagastamismenetluste seisu, et neil oleks võimalik järgida Deggendorfi põhimõtet.
Access should be granted only on a need‐to‐know basis. 
Juurdepääsuõigus tuleks anda vaid isikutele, kes seda tööalaselt vajavad.
Target implementation date: by the end of 2017 
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
Conclusions and recommendations 64 Commission has taken action to simplify applicable State aid legislation, which increases Member States’ responsibilities, and to promote Member States’ administrative capacity 125 The Commission adopted a new GBER for the 2014‐2020 programme period. 
Järeldused ja soovitused 64 Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada kohaldatavaid riigiabi õigusakte, mis suurendavad liikmesriikide kohustusi, ja et edendada liikmesriikide haldussuutlikkust 125 Programmitöö perioodiks 2014–2020 võttis komisjon vastu uue üldise grupierandi määruse.
The scope of the 2014 GBER has increased significantly, which will lead to even more aid measures falling under it. 
2014. aasta üldise grupierandi määruse reguleerimisala on märkimisväärselt laiem ja seetõttu on määruse kohaldamisalas veelgi rohkem abimeetmeid.
By increasing the scope of the GBER, the Commis‐ sion has significantly reduced administrative burdens for Member States and itself, since significantly less aid measures will need to be notified. 
Üldise grupierandi määruse reguleerimisala laiendamisega on komisjon märkimisväärselt vähendanud liikmesriikide ja enda halduskoormust, sest teavitada tuleb palju väiksemast arvust abimeetmetest.
Member States will have to ensure and verify for a larger number of aid measures whether they are compliant with State aid rules such as the respect of aid intensity ceilings and the demonstration of the incentive effect. 
Liikmesriigid peavad tagama ja kontrollima suurema arvu abimeetmete vastavust riigiabi eeskirjadele, nagu abi osatähtsuse ülemmäärade järgimine ja ergutava mõju tõendamine.
The provisions of the regional aid guidelines for the 2014‐2020 programme period are generally stricter than those of the GBER, further encouraging its use (see paragraphs 85 to 87 and 97 to 98). 
Regionaalabi suuniste sätted programmitöö perioodil 2014–2020 on üldiselt rangemad kui üldise grupierandi määruse sätted, mis ergutab veelgi määruse sätete kasutamist (vt punktid 85–87 ja 97–98).
126 By itself, Member States’ bigger role due to the expansion of the GBER risks increasing the number of State aid errors: the Commission’s monitoring exercises have shown that Member States made many mistakes in the design and imple‐ mentation of aid schemes in the period 2009‐2014. 
126 Üldise grupierandi määruse reguleerimisala laiendamise tõttu võib liikmesriikide suurem roll iseenesest suurendada riigiabiga seotud vigade arvu: komisjoni kontrollitoimingud on näidanud, et liikmesriigid tegid programmitöö perioodil 2009–2014 abikavade kavandamisel ja rakendamisel palju vigu.
These problems were likely to affect compatibility in particular for GBER schemes (see paragraphs 52 to 54). 
Need probleemid halvendasid tõenäoliselt eeskirjade järgimist eelkõige üldise grupierandi määrusega hõlmatud kavade puhul (vt punktid 52–54).
127 However, the provisions of the GBER have been changed to mitigate this risk. 
127 Selle ohu vähendamiseks on aga üldise grupierandi määruse sätteid muudetud.
The 2014 GBER makes it easier for large enterprises which are granted State aid under an aid scheme to demonstrate the incentive effect. 
2014. aasta üldises grupierandi määruses on muudetud abikava alusel riigiabi saavate suurettevõtjate jaoks lihtsamaks ergutava mõju tõendamine.
Another significant change in the GBER is an increase in transparency requirements, which we expect to improve compliance with State aid rules in the Member States since interested parties will have better information to file complaints about unlawful aid (see paragraphs 88 to 91). 
Üldises grupierandi määruses tehtud oluline muudatus on ka läbipaistvusnõuete märkimisväärne karmistamine, mis kontrollikoja arvates parandab eeldatavasti liikmesriikides riigiabi eeskirjade järgimist, sest huvitatud pooled saavad nii paremat teavet, et esitada ebaseaduslikku abi käsitlevaid kaebusi (vt punktid 88–91).
Conclusions and recommendations 65 128 To improve the way in which Member States design aid schemes, the Commission introduced ex post evaluations for the 2014‐2020 programme period. 
Järeldused ja soovitused 65 128 Selleks et parandada seda, kuidas liikmesriigid koostavad abikavasid, võttis komisjon programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks kasutusele järelhindamised.
Evaluation in particular will be carried out for the largest aid schemes – under the GBER, evaluation is mandatory in certain categories for aid schemes with an annual budget exceeding 150 million euro. 
Eelkõige viiakse hindamine läbi suurimate abikavade kohta – üldise grupierandi määruse alusel on kohustuslik hinnata teatavaid abi liike hõlmavaid abikavasid, mille aastaeelarve ületab 150 miljonit eurot.
Member States are expected to present their first results by 2017 (see paragraphs 92 and 99). 
Liikmesriikidelt oodatakse oma esialgsete tulemuste esitamist 2017. aastaks (vt punktid 92 ja 99).
129 The Common Provisions Regulation introduced ex ante conditionalities regard‐ ing Member States’ State aid systems. 
129 Ühissätete määrusega kehtestati eeltingimused liikmesriikide riigiabi süsteemidele.
Fulfilment of these conditions may reduce infringements of State aid rules. 
Nende tingimuste täitmine võib vähendada riigiabi eeskirjade rikkumisi.
Based on a self‐assessment, five Member States had not yet fulfilled these conditions by the end of 2015. 
Enesehindamise põhjal ei olnud 2015. aasta lõpuks neid tingimusi veel täitnud viis liikmesriiki.
However, the Member States which were considered not to be fulfilling these conditions are not neces‐ sarily those where the Commission found most problems in the past. Moreover, these actions require continuous attention. 
Eeltingimusi mittetäitvad liikmesriigid ei ole samad, kus komisjon on leidnud minevikus kõige rohkem probleeme Lisaks nõuavad need meetmed pidevat tähelepanu.
To further promote administrative ca‐ pacity in the area of State aid, DG REGIO and DG COMP adopted a joint State aid action plan in March 2015. 
Et suurendada riigiabi valdkonnas haldussuutlikkust veelgi, võtsid regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ja konkurentsi peadirektoraat 2015. aasta märtsis vastu ühise riigiabi tegevuskava.
This action plan has, for example, led to an increase in training activities organised by the Commission and in the set‐up of an online interface, positively received by Member State authorities, where they can ask State aid questions to the Commission (see paragraphs 101 to 105 and 108 to 113). 
Tänu tegevuskavale on näiteks komisjon korraldanud rohkem koolitusi ja on loodud internetiliides, mille liikmesriikide ametiasutused on hästi vastu võtnud ja kus neil on võimalus esitada komisjonile riigiabiga seotud küsimusi (vt punktid 101–105 ja 108–113).
130 The extent to which the promotion of administrative capacity by the Commis‐ sion and the introduction of ex post evaluation can compensate for the increased responsibility of Member States and the extent to which these initiatives will lead to the better detection and prevention of State aid errors in the Member States can only be assessed in the future. 
130 Seda, mil määral kompenseerib komisjonipoolne haldussuutlikkuse suurendamine ja järelhindamise kasutuselevõtt liikmesriikide vastutuse suurendamise ning mil määral toovad need algatused kaasa riigiabiga seotud vigade parema avastamise ja ennetamise liikmesriikides, on võimalik hinnata alles tulevikus.
Conclusions and recommendations 66 Recommendation 5 (a) If the ex ante conditionality concerning State aid is not fulfilled by the end of 2016 the Commission should use its powers to suspend payments to the Member States concerned until they have rectified all significant shortcomings. 
Järeldused ja soovitused 66 5. soovitus a) Kui riigiabi puudutavad eeltingimused ei ole 2016. aasta lõpuks täidetud, peaks komisjon kasutama oma õigust peatada asjaomastele liikmesriikidele tehtavad maksed seniks, kuni kõik märkimisväärsed puudused on kõrvaldatud.
Target implementation date: once the Commission has finalised its assessment (b) Using the information available in its databases, the Commission should fol‐ low up every two years on Member States’ capacity to comply with State aid rules by carrying out analyses of, for example, the type, frequency, serious‐ ness, geographical origin and cause of State aid errors detected by the Com‐ mission itself or by Member State authorities. 
Rakendamise tähtaeg: pärast komisjonipoolse hindamise lõpuleviimist. b) Kasutades oma andmebaasides olemasolevat teavet, peaks komisjon iga kahe aasta tagant kontrollima liikmesriikide suutlikkust järgida riigiabi eeskirju, analüüsides muu hulgas komisjoni enda või liikmesriikide ametiasutuste avastatud riigiabiga seotud vigade liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu ja põhjuseid.
Target implementation date: every two years starting from the end of 2017 This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 7 September 2016. 
Rakendamise tähtaeg: igal kahe aasta tagant alates 2017. aasta lõpust. II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva aruande vastu 7. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annexes 68 Results of the monitoring exercises carried out by the Directorate-General for Competition, 2006-2014 Number of schemes monitored 121 (of which 26 in 2014) Number of problematic cases 31 Ratio of problematic cases Block-exempted aid 26 % Authorised aid 166 (of which 42 in 2014 53 32 % Other 1 (of which 0 in 2014) 1 100 % Services of general economic interest 8 (of which 7 in 2014) 4 50 % Total 296 (of which 75 in 2014) 89 (of which 27 in 2014) 30 % (36 % in 2014) Broadband 7 2 29 % Culture 11 3 27 % Employment 15 5 33 % Environment and energy 45 14 31 % Other horizontal 2 0 0% Regional development 64 18 28 % Research and Development 47 19 40 % Risk capital 10 6 60 % Sectoral development 5 1 20 % SMEs 31 5 16 % Training 25 4 16 % Transport 16 6 38 % Rescue & Restructure 9 1 11 % Services of general economic interest 8 4 50 % Other 1 1 100 % Annex II 
Lisad 68 Konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemused (2006–2014) Seiratud kavade arv Probleemsete juhtumite arv Probleemsete juhtumite osakaal Grupierandi raames antav abi 121 (millest 2014. aastal 26) 31 26% Heakskiidetud abi 166 (millest 2014. aastal 42) 53 32% Muu 1 (millest 2014. aastal 0) 1 100% Üldist majandushuvi pakkuvad teenused Kokku 8 (millest 2014. aastal 7) 4 50% 296 (millest 2014. aastal 75) 89 (millest 2014. aastal 27) 30% (2014. aastal 36%) Lairibaühendus 7 2 29% Kultuur 11 3 27% Tööhõive 15 5 33% Keskkond ja energeetika 45 14 31% Muu horisontaalne kontroll 2 0 0% Regionaalareng 64 18 28% Teadus-ja arendustegevus 47 19 40% Riskikapital 10 6 60% Valdkondlik areng 5 1 20% VKEd 31 5 16% Koolitus 25 4 16% Transport 16 6 38% Pääste ja restruktureerimine 9 1 11% Üldist majandushuvi pakkuvad teenused 8 4 50% Muu 1 1 100 % II lisa
Annexes 69 Number of schemes monitored Number of problematic cases Ratio of problematic cases Belgium 15 7 47 % Bulgaria 4 1 25 % Czech Republic 10 3 30 % Denmark 5 1 20 % Germany 26 3 12 % Estonia 4 1 25 % Ireland 11 1 9% Greece 11 6 55 % Spain 21 5 24 % France 29 10 34 % Italy 28 6 21 % Cyprus 4 1 25 % Latvia 3 1 33 % Lithuania Malta 4 2 50 % Luxembourg 4 2 50 % Hungary 9 1 11 % 3 1 33 % Netherlands 13 6 46 % Austria 11 4 36 % Poland 17 4 24 % Portugal Slovakia 9 6 67 % Romania 6 1 17 % Slovenia 4 1 25 % 5 0 0% Finland 4 1 25 % Sweden 7 0 0% United Kingdom 29 15 52 % Source: European Commission. 
Lisad 69 Seiratud kavade arv Probleemsete juhtumite arv Probleemsete juhtumite osakaal Belgia 15 7 47% Bulgaaria 4 1 25% Tšehhi Vabariik 10 3 30% Taani 5 1 20% Saksamaa 26 3 12% Eesti 4 1 25% Iirimaa 11 1 9% Kreeka 11 6 55% Hispaania 21 5 24% Prantsusmaa 29 10 34% Itaalia 28 6 21% Küpros 4 1 25% Läti 3 1 33% Leedu Malta 4 2 50% Luksemburg 4 2 50% Ungari 9 1 11% 3 1 33% Madalmaad 13 6 46% Austria 11 4 36% Poola 17 4 24% Portugal Slovakkia 9 6 67% Rumeenia 6 1 17% Sloveenia 4 1 25% 5 0 0% Soome 4 1 25% Rootsi 7 0 0% Ühendkuningriik 29 15 52% Allikas: Euroopa Komisjon.