natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the 2007-2013 period, the Member States planned to use €1.5 billion of technical assistance funding from the EU budget, up to a ceiling of 4 % of the national rural development envelope. 
Ajavahemikul 2007–2013 plaanisid liikmesriigid kasutada 1,5 miljardit eurot ELi eelarvest eraldatud tehnilist abi, mille ülemmääraks oli 4% riigi maaelu arengule eraldatud vahenditest.
For the 2014-2020 period, that figure has increased to around €1.9 billion. 
Uueks programmitöö perioodiks (2014–2020) on summa suurenenud ligi 1,9 miljardi euroni.
Our activities 22 • Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 
Kontrollikoja tegevus 22 • Kas rahastamisvahendid on maaelu arengu valdkonnas edukad ja paljulubavad?
(5/2015) - focused on whether financial instruments (loan and guarantee funds) implemented under EU rural development policy had been well designed and managed in the 2007-2013 programming period. 
(5/2015). Aruandes püüti kindlaks teha, kas ELi maaelu arengu poliitika raames rakendatud rahastamisvahendid (laenu-ja tagatisfondid) olid programmitöö perioodil 2007–2013 hästi üles ehitatud ja hallatud.
The audit found that the instruments had so far been unsuccessful. 
Auditiga leiti, et rahastamisvahendid ei ole seni olnud edukad.
This was mainly because they were overcapitalised and did not fulfil their potential in terms of the desired leverage and revolving effects. 
See tuleneb peamiselt asjaolust, et rahastamisvahendid olid ülekapitaliseeritud ega täitnud neile finantsvõimenduse ja vahendite ringluse alal pandud ootusi.
No clear case was made for setting up financial instruments in the 2007-2013 programming period. 
Rahastamisvahendite loomiseks programmitöö perioodil 2007–2013 puudus selge põhjendus.
There was no reliable quantifiable information to justify the types of financial instrument established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate. 
Puudus ka usaldusväärne kvantifitseeritud teave, mis oleks põhjendanud konkreetset tüüpi rahastamisvahendite loomist, teinud kindlaks põllumajanduse valdkonnas nende järele valitsenud nõudluse ja näidanud, et fondidele eraldatud summad olid asjakohased.
Better incentives should be given for Member States to set up financial instruments for rural development and stimulate demand from farmers or other beneficiaries, and appropriate standards and targets for leverage and revolving effects should be set for 2014-2020. 
Liikmesriike peaks täiendavalt motiveerima, et nad looksid maaelu arengu valdkonnas rahastamisvahendeid ning ergutaksid põllumajandustootjate ja teiste toetusesaajatepoolset nõudlust, ning programmitöö perioodil 2014–2020 tuleks seada finantsvõimenduse ja kapitali ringluse jaoks asjakohased standardid ja sihtväärtused.
The EU and the Member States had invested around €700 million in rural development guarantee and loan funds by the end of 2013. 
2013. aasta lõpu seisuga olid EL ja liikmesriigid maaelu arengu laenu-ja tagatisfondidesse investeerinud ligikaudu 700 miljonit eurot.
For the 2014-2020 period, the Commission wants Member States to commit themselves to at least a twofold increase in their use. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 soovib Euroopa Komisjon, et liikmesriigid suurendaksid rahastamisvahendite mahtu vähemalt kaks korda.
Performance audit in focus: The integrity and implementation of the EU ETS (6/2015) The European Union emissions trading scheme (EU ETS) is somewhat different from other policies and programmes we audit in that it does not receive significant funding from the EU budget. 
Lähemalt ühest tulemusauditist: Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkus ja rakendamine (6/2015) Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem (HKS) erineb teistest kontrollikoja auditeeritavatest poliitikatest ja programmidest selle poolest, et see ei saa ELi eelarvest kuigi suurt toetust.
On the other hand, it does have a very strong impact on the policy implementation across the EU and on the quality of life of citizens. 
Teisest küljest on sel aga väga suur mõju poliitika rakendamisele ELis ja kodanike elukvaliteedile.
Introduced in 2005, the EU ETS is often cited as the reference model for emerging climate change policy and emissions trading schemes elsewhere in the world. 
2005. aastal kasutusele võetud ELi HKSi tuuakse sageli eeskujuks mujal maailmas loodavatele kliimamuutuse poliitikatele ja heitkogustega kauplemise süsteemidele.
So one would expect there to be a good framework involving market regulation and oversight, legal certainty and systems for dealing with fundamental information. 
Nii võiks eeldada, et heitkogustega kauplemiseks on olemas hea raamistik, mis hõlmab tururegulatsiooni ja seirekorda ning põhiteabe käsitlemissüsteeme.
Furthermore the ‘nuts and bolts’ of the implementation systems should be sufficiently tight. 
Lisaks peaksid rakendussüsteemide mehhanismid olema piisavalt ranged.
In late 2013, our auditors set out to examine the framework for protecting the integrity of the EU ETS and the systems for actually implementing the scheme in the Commission and the Member States up to phase II (end 2012). 
2013. aasta lõpus alustas kontrollikoda ELi HKSi terviklikkuse kaitsmise raamistiku ja kava rakendamise süsteemide uurimist komisjonis ja liikmesriikides kuni teise etapini (2012. aasta lõpp).
This was prompted by the risks in creating a functioning market to achieve the EU’s climate change policy, and the difficulties in controlling such an intangible activity (‘how to measure hot air?’). 
Põhjuseks olid riskid, mis olid seotud toimiva turu rajamisega ELi kliimamuutuse poliitika saavutamiseks, ning raskused sellise mittemateriaalse tegevuse kontrollimisel (kuidas mõõta kuuma õhku?).
Our auditors assessed whether the EU ETS was managed adequately. 
Kontrollikoja audiitorid hindasid, kas ELi heitkogustega kauplemise süsteemi hallati asjakohaselt.
Not only did they carry out desk reviews and interviews with the officials involved in managing the EU ETS at the European Commission in Brussels, but they also went to five Member States — Germany, France, Italy, Poland and the United Kingdom — to visit the relevant authorities. 
Lisaks dokumentide läbivaatamisele ja intervjuudele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi haldamisega seotud ametnikega Euroopa Komisjonis Brüsselis tehti ka auditikülastusi viie liikmesriigi (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Ühendkuningriik) asjaomastesse ametiasutustesse.
In addition, they reviewed the documents for two others — Greece and Spain — and consulted experts in the field. 
Peale selle vaadati läbi kahe muu liikmesriigi (Kreeka ja Hispaania) dokumendid ning konsulteeriti valdkonna ekspertidega.
They also obtained evidence by testing the data from the documents at national authorities, which related to 150 installations selected from these seven countries, and an analysis of data from the EU’s transaction log. 
Tõendeid saadi ka liikmesriikide pädevates asutustes kättesaadavate dokumentide (mis puudutasid neis seitsmes liikmesriigis valitud 150 käitist) testimise
Our activities 23 They could not visit the actual installations as these do not get EU money to operate the scheme, so our institution does not have audit access rights. 
Käitiseid kohapeal ei külastatud, sest need ei saa ELi toetust ja kontrollikojal puudusid seega juurdepääsuõigused.
The evidence our auditors obtained pointed to a lack of oversight of the emissions market and also of cooperation between regulators. 
Auditi kogutud tõendusmaterjal andis tunnistust järelevalve puudumisest heitkogustega kauplemise turul ning reguleerivate ametiasutuste vahelisest puudulikust koostööst.
By way of illustrating our specific findings, our auditors found that the actual legal definition of allowances should be better clarified and that procedures to open ETS accounts on the EU registry and to monitor transactions were inadequate to provide sufficient controls against abuse. 
Audiitorid leidsid, et saastekvootide õiguslikku määratlust tuleb täpsustada, ning ELi HKSi kontode avamiseks ELi registris ja tehingute järelevalveks kehtestatud menetlused ei olnud piisavad, et pakkuda piisavat kaitset väärkasutuse vastu.
This was a ‘catch-22’ situation — Member States could not monitor cross-border transactions effectively because they did not have direct access to the central database, but the Commission could not monitor them either because it had no regulatory basis to do so. 
Tegemist oli ummikseisuga: liikmesriigid ei suutnud teha mõjusat järelevalvet piiriüleste tehingute üle, sest neil puudus juurdepääs tsentraalsele andmebaasile, kuid ka komisjon ei saanud nende üle järelevalvet teha, sest tal puudus selleks õiguslik alus.
Our auditors also found that the systems for monitoring and reporting emissions were not harmonised and showed control weaknesses, as well as inadequate guidance by the Commission and reporting by both Commission and the Member States. 
Audiitorid leidsid ka, et heitkoguste seire-ja aruandlussüsteeme ei olnud piisavalt hästi ühtlustatud ning esines puudusi kontrollide läbiviimisel. Komisjonipoolsed suunised ei olnud piisavad ning ka komisjoni ja liikmesriikide poolne aruandlus oli puudulik.
As a result of our findings, we concluded that the framework for protecting market integrity was not sufficiently robust and that there were significant implementation weaknesses in the previous phase, some of which also require further action in the current phase. 
Leidude alusel järeldasid audiitorid, et turu terviklikkuse kaitsmiseks loodud raamistik ei olnud piisavalt range ja süsteemi rakendamise teises etapis oli olulisi puudusi, mis nõuavad tähelepanu ka praeguses etapis.
Despite the above problems, our report makes clear that this innovative scheme has been continually improved. 
Nimetatud probleemidele vaatamata selgub aruandest, et seda innovaatilist süsteemi on pidevalt parandatud.
This audit did not address these issues. 
Audit neid teemasid ei käsitlenud.
But with this report we show that attention also has to be given to basic questions of market integrity and implementation, so that the EU can be confident that this flagship policy is better equipped to deliver on emission reductions and low carbon technologies. 
Kontrollikoja aruanne näitab aga, et tähelepanu tuleb pöörata ka turu terviklikkusele ja süsteemi rakendamisele; nii saab EL olla kindlam, et liidu üks tähtsamatest poliitikatest annab paremaid tulemusi heitkoguste vähendamisel ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arendamisel.
We made a number of practical recommendations to both the Commission and Member State authorities, which can help them improve market integrity and implementation of the system, making it a stronger tool for achieving climate change targets by 2020 and beyond. 
Kontrollikoda esitas nii komisjonile kui ka liikmesriikide ametiasutustele praktilisi soovitusi, mis aitavad parandada turu terviklikkust ja süsteemi rakendamist.
In response to our report, the Commission agreed that any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed in order to improve market integrity where necessary, with reassurance that many improvements are already in place for phase III (2013-2020) and specifically address our observations. 
Komisjon nõustus kontrollikojale esitatud vastuses, et turu terviklikkuse edaspidiseks parandamiseks tuleb lahendada heitkogustega kauplemise turu reguleerimises ja järelevalves püsivad probleemid, kinnitades, et mitu parandusmeedet on kolmanda etapi (2013–2020) raames juba rakendatud ning käsitlevad konkreetselt kontrollikoja tähelepanekuid.
The report generated significant interest from the media and was presented at a press briefing to EU-accredited journalists in Brussels. 
Aruanne tekitas suurt meediahuvi ning seda esitleti Brüsselis pressi infotunnil ELi juurde akrediteeritud ajakirjanikele.
The media in the EU and across the world reported that the EU ETS requires more oversight to improve the carbon market and more protection from market abuse, including risks of VAT-fraud which were still ongoing. 
ELi ja muu maailma ajakirjanike edastatud sõnum oli, et ELi HKSi ajab paremat järelevalvet, et CO2 turgu tuleb parandada ning seda paremini kaitsta turu kuritarvitamise eest (sh käibemaksupettuse oht, mis on endiselt ulatuslik).
As is the case for all our special reports, the Member responsible for the report, Kevin Cardiff, presented it to the European Parliament’s Committee on Budgetary Control, and also to the environment committees of the Parliament and the Council, in order to share insights which can be used in future decisions on the relevant rules and regulations. 
Nagu kõigi kontrollikoja eriaruannete puhul, esitles aruande eest vastutav liige Kevin Cardiff aruannet Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ning lisaks parlamendi ja nõukogu keskkonnakomiteedele, et jagada teavet, mida saab kasutada tulevaste otsuste tegemisel asjaomaste eeskirjade ja määruste kohta.
The Parliament and the Council welcomed our observations and recommendations and will consider any future proposals for possible improvements to the integrity and implementation of the scheme. 
Parlament ja nõukogu tervitasid kontrollikoja tähelepanekuid ja soovitusi ning kaaluvad kõiki edasisi ettepanekuid heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkuse ja rakendamise võimaliku parandamise kohta.
Audit team (left to right): Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel. 
Vasakult paremale: Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel.
Our activities 24 • Are the Fisheries Partnership Agreements well managed by the Commission? 
Kontrollikoja tegevus 24 • Kas komisjon on kalandusalaseid partnerluslepinguid edukalt hallanud?
(11/2015) - evaluated whether the agreements are well managed. 
(11/2015). Aruandes uuriti, kas lepinguid oli edukalt hallatud.
The audit assessed the negotiation and the implementation of the agreements, the Commission’s monitoring of catches and the selection and control of the actions funded. 
Audiitorid hindasid partnerluslepingutealaseid läbirääkimisi ja lepingute rakendamist, komisjonipoolset püügikoguste üle tehtavat järelevalvet ning rahastatud meetmete valikut ja kontrolli.
The audit found that although the agreements were generally well managed, the tonnage negotiated was often higher than the catches reported from previous periods. This leads to regular under-use. 
Auditiga leiti, et kuigi lepinguid hallati üldiselt hästi, oli läbirääkimistel kokku lepitud tonnaaž sageli suurem kui eelneva perioodi aruannetes esitatud püügikogused.
Because the EU pays in full regardless of the amount of fishing actually done, the real cost paid was frequently higher than the price negotiated. 
Kuna EL maksab tegelikust püügikogusest sõltumata täie mahu eest, oli tegelik maksumus sageli suurem kui läbirääkimistel kokku lepitud hind.
There was also a lack of reliable, consistent and complete data on actual fish catches made by the EU fleet. 
Puudus ka usaldusväärne, ühtlustatud ja täielik teave ELi laevastiku püütud tegelike kalakoguste kohta.
The Commission should consider previous levels of use when negotiating new arrangements, link payments more closely to actual catches and ensure that the new catch database is fully used by flag Member States and provides reliable catch data which can be monitored and kept up to date. 
Komisjon peaks uute lepingute üle läbirääkimisi pidades võtma arvesse eelnevat kasutamise taset, paremini seostama juurdepääsuõiguste eest tehtud makseid tegeliku saagiga, ning tagama, et lipuriigid kasutavad uut püügiandmebaasi täies ulatuses ning et see sisaldab usaldusväärset teavet püügiandmete kohta, mille üle saab järelevalvet teha ja mida saab ajakohastada.
The agreements are supposed to ensure the sustainability of the fisheries concerned by allowing the EU vessels to fish only the surplus resources of partner countries. 
Lepingute eesmärk on tagada kalavarude jätkusuutlikkus, võimaldades ELi laevastikul püüda ainult partnerriikide lubatud kogupüügi ülejääki.
But the audit doubted that the so-called surplus can be calculated in a reliable manner, due to the lack of reliable information. • The EU priority of promoting a knowledge-based rural economy has been affected by poor management of knowledge-transfer and advisory measures (12/2015) - focused on whether there are management and control systems in place to deliver rural development knowledge-transfer and advisory measures effectively. 
Audiitorid kahtlevad aga, kas nn ülejääki on võimalik usaldusväärselt arvutada, kuna puudub usaldusväärne teave kalavarude kohta. • ELi prioriteedina määratletud teadmistepõhise maamajanduse edendamist mõjutab teadmussiirde- ja nõustamismeetmete halb juhtimine (12/2015). Aruandes uuriti, kas maaelu arengu teadmussiirde-ja nõustamismeetmete tulemuslikuks rakendamiseks on loodud juhtimis-ja kontrollisüsteemid.
The audit found that EU-funded vocational training and advice programmes in rural areas cost too much to run, often duplicate existing programmes and favour established training providers. 
Auditiga leiti, et ELi rahastatud maapiirkondade kutseõppe-ja nõustamisprogrammide elluviimine on liiga kulukas, nendega dubleeritakse juba olemasolevaid programme ning eelistatakse kindlaid koolitusasutusi.
The audit identified poor management procedures by the Member States and insufficient supervision by the Commission. 
Kontrollikoja aruandes tuvastati, et liikmesriikidepoolne juhtimine oli halb ja Euroopa Komisjoni poolne järelevalve ebapiisav.
Member States relied too much on trainers’ proposals and considered any type of training as ‘good’ and eligible for public funding. 
Liiga sageli tuginesid liikmesriigid teenuseosutajate ettepanekutele ning mis tahes liiki koolitust peeti heaks ja kõlblikuks saama avaliku sektori toetust.
A lack of fair and transparent selection meant long-standing and well-established providers were recurrently selected and received most of the funding. 
Audiitorid täheldasid ka seda, et õiglase ja läbipaistva valikuprotsessi puudumise tõttu osutusid korduvalt valituks ning said suurema osa vahenditest kaua tegutsenud ja tugeva positsiooniga teenuseosutajate ettepanekud.
Member States should select training activities that respond to skills needs identified through a recurrent analysis, and should avoid the risk of the selection process becoming provider driven. 
Liikmesriigid peaksid valima koolitustegevused, mis vastavad korduvanalüüsiga kindlaks tehtud vajadustele, ning vältima riski, et valikumenetlust juhib teenuseosutaja.
The EU supports rural training and advice projects through the EAFRD. 
EL toetab maapiirkondade koolitus-ja nõustamis-projekte Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandus-fondist.
For the 2007-2013 period, €1.3 billion was set aside for these activities. 
Perioodil 2007–2013 eraldati nimetatud tegevusteks 1,3 miljardit eurot.
For 2014-2020, the amount may exceed €4 billion. 
Ajavahemikul 2014–2020 võib summa ulatuda üle 4 miljardi euro.
Our activities 25 • The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture (20/2015) - focused on the cost-effectiveness of non-productive investments (NPIs) in contributing to the EAFRD objective of sustainable use of agricultural land in the 2007-2013 programming period. 
Kontrollikoja tegevus 25 • Põllumajanduses mittetootlikeks investeeringuteks antava ELi maaelu arengu toetuse kulutõhusus (20/2015). Aruandes uuriti mittetootlike investeeringute kulutasuvust Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi põllumajandusmaa säästva kasutamise eesmärgile kaasa aitamisel programmitöö perioodil 2007–2013.
The audit concluded that NPI support did contribute to the achievement of the objectives, but not in a way that was cost-effective. 
Auditi alusel järeldati, et mittetootlikeks investeeringuteks antud toetus on eesmärkide saavutamisele kaasa aidanud, kuid mitte kulutõhusal viisil.
This was because the costs of 75 % of the projects visited were unreasonably high. 
Põhjuseks oli asjaolu, et 75% projektide kulud olid ebamõistlikult suured.
Even though many of these projects had obvious remunerative characteristics, they were fully funded with public money. 
Kuigi mitmel projektil olid ilmsed tulutootvad omadused, rahastati neid täies mahus avaliku sektori vahenditest.
The auditors visited four Member States which between them spent 80 % of the total EU budget for NPIs — Portugal, Denmark, the United Kingdom (England) and Italy (Puglia). 
Audiitorid külastasid nelja liikmesriiki (Portugal, Taani, Ühendkuningriik (Inglismaa), Itaalia (Apuulia)), mille osa moodustas 80% ELi mittetootlikele investeeringutele eraldatud eelarvest.
Only five of the 28 audited projects proved to be cost-effective. 
28-st auditeeritud projektist osutus kulutõhusaks ainult viis.
The report warns that the issue may not be confined to the sample, since the problems stemmed from weaknesses in Member States’ management and control systems. 
Aruandes hoiatatakse, et probleem ei pruugi piirduda üksnes valimisse kuulunud projektidega, sest probleemid tulenevad puudustest liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemides.
NPIs are investments which do not generate significant return, income or revenue, or increase significantly the value of the beneficiary’s holding, but have a positive environmental impact. • EU support for rural infrastructure: potential to achieve significantly greater value for money (25/2015) - examined whether the European Commission and the Member States had achieved value for money with funding through rural development programmes for infrastructure such as roads, water supply schemes, schools and other facilities. 
Mittetootlikud investeeringud on investeeringud, mis ei tooda märkimisväärset käivet, sissetulekut või tulu ega suurenda oluliselt toetusesaajast põllumajandusettevõtte väärtust, kuid avaldavad positiivset keskkonnamõju. • Maapiirkondade taristule antav ELi toetus: võimalik saavutada oluliselt suurem kulutõhusus (25/2015). Aruandes uuriti, kas komisjon ja liikmesriigid olid saavutanud kuludele vastava tulu maapiirkondade taristu meetmetega, nagu teede, veevarustussüsteemide, koolide ja teiste rajatiste ehitamine.
Although some of the infrastructure projects have made a positive contribution to the rural areas, the audit found that the Member States and the Commission, acting through shared management, had achieved only limited value for money. Far more could be achieved with the funds available. 
Kuigi osa taristuprojektidest on maapiirkondade arengusse positiivselt panustanud, leidsid audiitorid, et liikmesriigid ja komisjon (kes täitis eelarvet koostöös liikmesriikidega) olid saavutanud vaid vähese kuludele vastava tulu.
Member States did not always clearly justify the need for using EU rural development funds and focused on avoiding double funding rather than on achieving effective coordination with other funds. 
Liikmesriigid ei olnud ELi maaelu arengu vahendite kasutamise vajadust alati selgelt põhjendanud ja keskendusid teiste rahaliste vahenditega kooskõlastamise asemel kahekordse rahastamise vältimisele.
The risk that projects would have gone ahead anyway without EU money was not effectively managed, although some good practices were identified. 
Riski, et projektid oleks käivitatud ka ilma ELi toetuseta, ei hallatud tõhusalt, kuigi leiti ka häid tavasid.
Since 2012, the Commission has adopted a more proactive and coordinated approach, according to the audit. 
Alates 2012. aastast on komisjon kasutanud aktiivsemat ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi.
If implemented properly, this should lead to better financial management in the 2014-2020 period. 
Kui seda nõuetekohaselt rakendatakse, peaks programmitöö perioodi 2014–2020 finantsjuhtimine parem olema.
Between 2007 and 2013, €13 billion of EU funds was allocated to rural infrastructure through rural development programmes. 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati ELi eelarvest maaelu arengu programmide kaudu maapiirkondade taristule 13 miljardit eurot.
National spending brought the total to almost €19 billion. 
Koos riikliku rahastamisega ulatusid vastavad kulutused pea 19 miljardi euroni.