natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It should also ensure that the effect of these measures is taken into account in the water needs’ forecasts and assessments of alternatives underpinning the projects; (ii) encourage member states’ managing authorities to give due consideration to efficient water resource management in the areas concerned by the water infrastructure co-financed. achIEVEmEnt of aIms 73. the co-financed projects are contributing towards improvements in the water supply to EU citizens in the areas concerned. however, although some projects had been completed several years before the audit took place, they were not in operation because of missing links in the water supply network (see paragraphs 41 to 44). 
Samuti peaks komisjon tagama, et mainitud meetmete mõju võetakse arvesse veenõudluse prognoosides ja alternatiivsete lahenduste hinnangutes, mis on projektide aluseks; ii) innustama liikmesriikide korraldusasutusi pöörama piisavat tähelepanu veeressursside tõhusale haldamisele piirkondades, mida kaasrahastatud infrastruktuur hõlmab. eesMärKide saaVutaMine 73.
74. the current monitoring procedures and tools are only partly useful for informing the commission and the Member states’ managing authorities about the achievements of the projects. where the commission has imposed particular conditions, it has not always adequately checked whether they are implemented (see paragraphs 45 to 48). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
74. Praegused järelevalvemenetlused ja -vahendid annavad komisjonile ja liikmesriikide korraldusasutustele ainult osaliselt kasulikku teavet projektide tulemuste kohta. juhtudel, kui komisjon on kehtestanud eritingimused, ei ole ta alati piisavalt kontrollinud nende täitmist (vt punktid 45–48).
41 rEcommEndatIon 2 (a) the member states should: (i) ensure, from the planning stage, that the complementary infrastructure required for the entry into operation of the projects is available on time; (ii) set up better monitoring tools to assess project achievements. (b) the commission should: (i) define the information it needs from the member states to assess the impact of the related projects; (ii) carefully assess the implementation of the conditions imposed in the grant decisions. cost to thE Eu budGEt 75. the objectives could have been achieved at a lower cost to the EU budget. (a) several projects have encountered delays and cost overruns which could have been avoided at least to some extent (see paragraphs 50 to 52). (b) several projects operate at a capacity that is too low, as a consequence of water demand being lower than forecast and high levels of non-invoiced water in the overall supply systems (see paragraphs 53 to 59). (c) the process for setting grants showed significant weaknesses and no assessment was made of the potential for cost recovery from users (see paragraphs 60 to 70). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
41 2. sooVitus a) Liikmesriigid peaksid: i) alates planeerimisetapist tagama projektide toimimiseks vajaliku täiendava infrastruktuuri õigeaegse valmimise; ii) rakendama paremaid järelevalvevahendeid, et hinnata projektide tulemusi. b) Komisjon peaks: i) määratlema, millist teavet ta liikmesriikidelt vajab, et hinnata asjakohaste projektide mõju; ii) põhjalikult hindama toetuslepingutes kehtestatud tingimuste täitmist.
42 rEcommEndatIon 3 (a) the member states should: (i) pay more attention, during the planning phase, to factors which often cause delays, such as environmental impact assessments, administrative permits, and estimates and calculations for the projects; (ii) improve the quality of the ex ante analyses of the projects and take their results into account when determining the size of new infrastructures; (iii)systematically analyse the pros and cons of building infrastructure in stages, with the aim of making better use of the capacity built, and develop it according to the evolution of needs. (b) the commission should: (i) pay more attention to the quality of the financial analysis accompanying the grant applications and request the information it needs to set the grant at the appropriate level; (ii) ensure an adequate application of the cost recovery principle to increase the efficient use of EU funds. this report was adopted by chamber II, headed by Mr Morten lEvysohn, Member of the court of auditors, in luxembourg at its meeting of 8 september 2010. 
42 3. sooVitus a) Liikmesriigid peaksid: i) planeerimisetapis pöörama suuremat tähelepanu teguritele, mis põhjustavad sageli viivitusi, nagu keskkonnamõjude hindamine, lubade taotlemine ametiasutustelt ning projektide arvnäitajate hindamine ja arvutamine; ii) parandama projektide eelanalüüside kvaliteeti ja võtma nende tulemusi arvesse uute infrastruktuuride suuruse määramisel; iii) süstemaatiliselt analüüsima infrastruktuuri etapikaupa ehitamise poolt-ja vastuargumente, et võimaldada infrastruktuuri efektiivsemat kasutamist ja arendada seda vastavalt muutuvatele vajadustele. b) Komisjon peaks: i) pöörama suuremat tähelepanu toetusetaotlustele lisatud finantsanalüüside kvaliteedile ja taotlema toetuse asjakohase taseme määramiseks vajalikku teavet; ii) tagama kulude katmise põhimõtte nõuetekohase kohaldamise, et edendada ELi vahendite mõjusat kasutamist.
For the Court of Auditors vítor Manuel da sIlva caldEIra President special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Kontrollikoja nimel vítor manuel da SILvA CALDEIRA president Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
annEx I WatEr suPPly systEms Underground water collection point (little pollution) Sinking Distribution pipes. 
i Lisa VeeVarustussüsteeMid Maa-alune veekogumispunkt (väike saasteoht) Süvendamine Jaotustorud.
Transport towards tanks. Diameters up to 2 meters Pumping station Waste water Treatment plant Secondary pipes. 
Läbimõõt kuni 2 meetrit Tamm Jaotuspunkt (ülerõhk) Toorvee juhtimine veevõtukohast tootmisjaama Mahuti Jõgi Veepuhastusjaam Reovesi Veepuhastusjaam Sekundaartorud.
Diameters 20 cm to 40 cm Relay plant (overpressure) Tank Waste water + rain water (sewerage network) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 43 
Läbimõõt 20-40 cm Jaotuspunkt (ülerõhk) Pumbajaam Mahuti Reovesi + vihmavesi (kanalisatsioon) Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 43
annEx II ProjEcts sElEctEd for thE audIt 44 Country Project title EU fund Total elegible cost (million euro) ERDF/CF contribution (million euro) Greece Water supply of Thessaloniki from Aliakmon river, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟΝ ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ CF 79,42 60,88 Greece Renovation of external aqueduct of municipalities in Pieria region, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ. 
ii Lisa auditeeriMiseKs VaLitud ProjeKtid 44 Riik Projekti pealkiri ELi fond Abikõlblikud kulud kokku (miljonit eurot) ERF/Ühtekuulu-vusfondi osalus (miljonit eurot) Kreeka Thessaloniki veega varustamine Aliakmoni jõest, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟN ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ Ühtekuuluvusfond 79,42 60,88 Kreeka Pieria piirkonna omavalitsusüksuste välisveevärgi renoveerimine, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ.
VAT1, 2 Price per m3 (based on consumption 120 m 3 per year) in euro, incl. VAT Annual household disposable income3 Water expenditure (incl. VAT) as % of household disposable income GR 1 Thessaloniki 77 97,30 0,81 30 168 0,32 GR 2 Pidna 80 89,02 0,74 30 168 0,30 Elafina 77,62 0,65 30 168 0,26 Methoni 62,23 0,52 30168 0,21 GR 3 Litohoro 75 35,21 0,29 30 168 0,12 GR 4 Kozani city4 75 149,76 1,25 31 665 0,47 Kozani districts4 105,61 0,88 31 665 0,33 GR 5 Deskati 80 44,60 0,37 31 665 0,14 GR 6 Ptolemaida4 80 159,96 1,33 31 665 0,51 Mavropigi 72,11 0,60 31 665 0,23 Asvestopetra 90,90 0,76 31 665 0,29 Proastio 55,20 0,46 31 665 0,17 IT 1 Palermo area 45 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 2, 3 Palermo city 42 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 4, 5 Agrigento 40 176,88 1,47 32 725 0,54 IT 4, 5 Caltanissetta 45 197,27 1,64 37 288 0,53 PT 1 Felgueiras 85 88,83 0,74 33 086 0,27 Lousada 134,97 1,12 24 557 0,55 Paços de Ferreira 202,73 1,69 26 928 0,75 Paredes 113,27 0,94 27 446 0,41 PT 2 Arcos de Valdevez 75 101,68 0,85 17 548 0,58 PT 3 Barcelos 65 165,94 1,38 29 066 0,57 PT 4 Guimarães 65 145,26 1,21 31 672 0,46 Vizela 145,26 1,21 28 337 0,51 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
iii Lisa KoduMajaPidaMiste VeeKuLud ja Kasutada oLeV sissetuLeK ProjeKtiga hõLMatud PiirKondades 46 Projekt Piirkond / omavalitsusüksus Projekti kaasrahastamis- määr (%) Kodumajapidamise aastase tarbimise standardmäära (120 m3, k.a käibe-maks)1 2 kulukus Hind m3 kohta (alu-seks võetud tarbimine 120 m3 aastas) eurodes, sisaldab käibemaksu Kodumajapidamise kasutada olev aastasissetulek3 Veekulud (sh käibe-maks) protsendina kodumajapidamise kasutada olevast sissetulekust GR 1 Thessaloniki 77 97,30 0,81 30 168 0,32 GR 2 Pidna 80 89,02 0,74 30 168 0,30 Elafina 77,62 0,65 30 168 0,26 Methoni 62,23 0,52 30168 0,21 GR 3 Litohoro 75 35,21 0,29 30 168 0,12 GR 4 Kozani linn4 75 149,76 1,25 31 665 0,47 Kozani piirkond4 105,61 0,88 31 665 0,33 GR 5 Deskati 80 44,60 0,37 31 665 0,14 GR 6 Ptolemaida4 80 159,96 1,33 31 665 0,51 Mavropigi 72,11 0,60 31 665 0,23 Asvestopetra 90,90 0,76 31 665 0,29 Proastio 55,20 0,46 31 665 0,17 IT 1 Palermo piirkond 45 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 2, 3 Palermo linn 42 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 4, 5 Agrigento 40 176,88 1,47 32 725 0,54 IT 4, 5 Caltanissetta 45 197,27 1,64 37 288 0,53 PT 1 Felgueiras 85 88,83 0,74 33 086 0,27 Lousada 134,97 1,12 24 557 0,55 Paços de Ferreira 202,73 1,69 26 928 0,75 Paredes 113,27 0,94 27 446 0,41 PT 2 Arcos de Valdevez 75 101,68 0,85 17 548 0,58 PT 3 Barcelos 65 165,94 1,38 29 066 0,57 PT 4 Guimarães 65 145,26 1,21 31 672 0,46 Vizela 145,26 1,21 28 337 0,51 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
VAT1, 2 Price per m3 (based on consumption 120 m 3 per year) in euro, incl. VAT Annual household disposable income3 Water expenditure (incl. VAT) as % of household disposable income ES 1 Zaragoza 85 71,07 0,59 43 738 0,16 ES 2 Lleida 50 70,66 0,59 44 839 0,16 ES 3 Jaca 50 63,56 0,53 48 494 0,13 ES 4 Cartagena 85 219,36 1,83 34 597 0,63 Torre Pacheco 150,54 1,25 34 597 0,44 San Javier 164,80 1,37 34 597 0,48 ES 5 Cartagena 65 219,36 1,83 34 597 0,63 Mazarrón 97,98 0,82 34 597 0,28 ES 6, 7 Murcia 65 207,47 1,73 34 597 0,60 ES 8 Seville 85 119,56 1,00 36 201 0,33 ES 9 North Cordoba 75 92,91 0,77 34257 0,27 ES 10 North Cordoba 70 92,91 0,77 34 257 0,27 ES 11 Carboneras 50 122,69 1,02 40 619 0,30 ES 12 Alzira 80 45,56 0,38 37 178 0,12 Cuillera 98,46 0,82 37 178 0,26 ES 13 Carcaixent 80 53,25 0,44 37 178 0,14 ES 14 Moncofa 65 194,78 1,62 39 618 0,49 Burriana 108,82 0,91 39 618 0,27 Vila-real 73,50 0,61 39 618 0,19 Vall d’Uixo 132,83 1,11 39 618 0,34 Nules 92,73 0,77 39 618 0,23 Betxi 157,02 1,31 39 618 0,40 Onda 53,59 0,45 39 618 0,14 1 according to international studies, 120 m3/year/household (approx. 
47 Projekt Piirkond / omavalitsusüksus Projekti kaasrahastamis- määr (%) Kodumajapidamise aastase tarbimise standardmäära (120 m3, k.a käibe-maks)1 2 kulukus Hind m3 kohta (alu-seks võetud tarbimine 120 m3 aastas) eurodes, sisaldab käibemaksu Kodumajapidamise kasutada olev aastasissetulek3 Veekulud (sh käibe-maks) protsendina kodumajapidamise kasutada olevast sissetulekust ES 1 Zaragoza 85 71,07 0,59 43 738 0,16 ES 2 Lleida 50 70,66 0,59 44 839 0,16 ES 3 Jaca 50 63,56 0,53 48 494 0,13 ES 4 Cartagena 85 219,36 1,83 34 597 0,63 Torre Pacheco 150,54 1,25 34 597 0,44 San Javier 164,80 1,37 34 597 0,48 ES 5 Cartagena 65 219,36 1,83 34 597 0,63 Mazarrón 97,98 0,82 34 597 0,28 ES 6, 7 Murcia 65 207,47 1,73 34 597 0,60 ES 8 Sevilla 85 119,56 1,00 36 201 0,33 ES 9 Põhja-Cordoba 75 92,91 0,77 34257 0,27 ES 10 Põhja-Cordoba 70 92,91 0,77 34 257 0,27 ES 11 Carboneras 50 122,69 1,02 40 619 0,30 ES 12 Alzira 80 45,56 0,38 37 178 0,12 Cuillera 98,46 0,82 37 178 0,26 ES 13 Carcaixent 80 53,25 0,44 37 178 0,14 ES 14 Moncofa 65 194,78 1,62 39 618 0,49 Burriana 108,82 0,91 39 618 0,27 Vila-real 73,50 0,61 39 618 0,19 Vall d'Uixo 132,83 1,11 39 618 0,34 Nules 92,73 0,77 39 618 0,23 Betxi 157,02 1,31 39 618 0,40 Onda 53,59 0,45 39 618 0,14 1 Rahvusvaheliste uuringute kohaselt võib tarbimise standardmääraks pidada 120 m3 aastas kodumajapidamise kohta (ca 132 liitrit päevas inimese kohta).
132 l/day/person) can be considered as a standard consumption. calculation based on prices of 2008 and in greece of 2009. 
Arvutus põhineb 2008. aasta (Kreeka puhul 2009. aasta) hindadel. 2 Itaalias kehtib vee hinnale 10-protsendiline ning hispaanias ja Portugalis 7-protsendiline käibemaks.
2 vat of 10 % in Italy, of 7 % in spain and portugal; in greece vat of 9 % applies to water tariff, 19 % to fixed and special fee. 
Kreekas on kehtestatud 9-protsendiline käibemaks, fikseeritud tariifi ja eritariifi suhtes kohaldatakse aga 19% suurust käibemaksu.
3 calculated as disposable income per capita (at nUt s2, or nUt s3 if available) multiplied by average number of persons in a household. It: average number of persons in household; source: family components in sicily, Ist at 2003. disposable income per capita; source: valore aggiunto per abitante, Ist at 2006. gr: disposable income of private households in 2006 (at nUt s3 level, in purchasing power standards); source: Eurostat 2009. average size of the household. source: household budget survey 2004, greek statistical office. pt: average size of household based on census 2001 data. disposable income based on purchasing power per capita 2005 in regions and average income level of (1 032 = 100). source: statistical office of portugal. 
3 Arvutatud ühe elaniku kohta kasutada oleva sissetuleku põhjal (NUTS2 piirkondades või andmete olemasolu korral NUTS3 piirkondades), mis on korrutatud kodumajapidamise keskmise liikmete arvuga. IT: Kodumajapidamise keskmise liikmete arvu allikas: Family components in Sicily, ISTAT 2003. ühe elaniku kohta kasutada oleva sissetuleku allikas: valore aggiunto per abitante, ISTAT 2006. EL: Kodumajapidamiste kasutada olev sissetulek 2006. aastal (NUTS tasemel, väljendatuna ostujõu pariteedis).
Es: average size of household in nUt s3 - source continuous survey of family budgets, data of 2005. gross disposable income of households in 2006, spanish regional accounts, national Institute of statistics. for jaca, source: Instituto aragonés de Estadística (data of 2005). 
ES: Andmed kodumajapidamise keskmise suuruse kohta NUTS3 piirkondades pärinevad uuringust Continuous survey of family budgets, 2005. aasta andmed. 2006. aasta kodumajapidamiste kasutada olevate brutotulude allikaks on hispaania piirkondlikud aruanded (Riiklik statistikainstituut). jaca andmete allikas: Instituto Aragonés de Estadística (2005. aasta andmed).
4 for calculation of total water expenditure, a half a special fee was taken into account besides fixed and volumetric fee in case of kozani and ptolemaida (law on dEya provides for a special fee of 80 % of water tariff for future investments in water supply and sewerage infrastructure). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
4 veekulude kogusumma arvutamisel võeti Kozani ja Ptolemaida puhul lisaks fikseeritud ja tarbimisel põhinevale tariifile 50% ulatuses arvesse ka eritariifi (DEYA (vee-ja kanalisatsiooniteenuste ettevõte) suhtes kohaldatav õigusakt näeb ette 80-protsendilise eritariifi kehtestamist tulevastele investeeringutele, mis on seotud veevarustuse ja äravoolu infrastruktuuridega). Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
48 ExEcutIVE summary III. the European regional development fund (Erdf) and cohesion fund (cf) co-financed in 2000–06 well over 100 projects in the field of water supply aiming to improve the management of water resources. the financing of such projects needs to be assessed in the framework of the national plans or strategic frameworks that cohesion Member states (in this case, greece, spain, Italy and portugal) transmitted to the commission at the beginning of the 2000–06 programming period. 
48 KoKKuVõte iii. Euroopa Regionaalarengu Fond ja ühtekuuluvusfond kaasrahastasid 2000.–2006. aastal tublisti üle 100 projekti veevarustussektoris eesmärgiga parandada veeressursside majandamist. Selliste projektide rahastamist tuleb hinnata komisjonile ühtekuuluvusriikide/ ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide (asjaomasel juhul Kreeka, hispaania, Itaalia ja Portugali) poolt programmiperioodi 2000–2006 alguses üle antud riiklike kavade ja strateegiliste raamistike kontekstis.
In addition, Member states have other financial resources, in particular own resources, dedicated to water supply measures and the follow-up and monitoring of such projects. 
Lisaks on liikmesriikidel muid finantsressursse, eeskätt omavahendid, mis on eraldatud veevarustusmeetmete ning vastavate projektide järeltegevuse ja seire tarbeks. iV.
IV. the commission recalls that when the audited projects were prepared and implemented there was no harmonised framework at EU level for the management of water resources. such a framework has been established by directive 2000/60/Ec, known as the water framework directive. this directive entered into force in december 2000, had to be transposed by december 2003, while its substantial obligations were to be implemented by the end of 2009. rEply of thE coMMIssIon V. the commission welcomes the court’s conclusion according to which the structural measures’ spending has contributed to improving the supply of water for domestic use. on the basis of subsidiarity and shared management, Member states have the primary responsibility for the selection, implementation and monitoring of Erdf projects. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et auditeeritud projektide koostamise ja rakendamise ajal puudus ühtlustatud ELi raamistik veeressursside majandamiseks. Raamistik kehtestati direktiiviga 2000/60/Eü, mida tuntakse vee raam-direktiivina. Direktiiv jõustus 2000. aasta detsembris ja see tuli üle võtta 2003. aasta detsembriks ning direktiivis sätestatud olulised kohustused tuli täita 2009. aasta lõpuks.
In addition, with regard to the cf projects and major Erdf projects, which are examined and approved by the commission, the commission intervention is conditioned by the applicable legal framework (e.g. the commission’s appraisal has to ensure that they are consistent with the applicable EU legislation). V. first indent the commission notes that there has been a growing awareness of downward trends in water consumption. nonetheless, this was not evident in the projects reviewed by the court, as these trends were not well recognised in the 1990s or early 2000s, when the audited projects were prepared and implemented. the downward trend has been recognised by the commission in its recent communi-cations1 in relation to water scarcity and droughts, adopted in 2007 and 2008. the commission underlines that it cannot impose specific alternative solutions and cannot replace the work of national authorities, which are responsible for selecting projects and granting development consent. 
Komisjoni sekkumine ühtekuuluvusfondi projektidesse ja suurematesse ERFi projektidesse, mida komisjon kontrollib ja mille komisjon kinnitab, sõltub kohaldatavast õigusraamistikust (nt komisjoni hindamise eesmärgiks on tagada, et projektid oleksid kooskõlas kohaldatavate ELi õigusaktidega). V. esimene taane Komisjon märgib, et teadlikkus veetarbimise langussuunast on suurenenud. Seda aga ei nähtunud kontrollikoja analüüsitud projektidest, sest neid suundumusi ei olnud 1990. aastatel ja 21. sajandi esimestel aastatel, mil auditeeritud projektid koostati ja rakendati, veel eriti märgata.
1 see communication from the commission ‘addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2007) 414, and report from the commission to the council and the European parliament on the ‘follow-up to the communication on water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2008) 875. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
1 vt komisjoni teatis veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus, KOm(2007) 414 ja komisjoni lõpparuanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile„järelaruanne teatise kohta, mis käsitleb veepuuduse ja põua probleemi Euroopa Liidus”, KOm(2008) 875. Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
49 nonetheless, the commission has co-financed specific projects with the objective to reduce water leakage and water demand in this period. 
49 Sellest olenemata on komisjon kaasrahastanud sel perioodil konkreetseid projekte eesmärgiga vähendada veekadusid ja veenõudlust.
V. second indent the commission welcomes the court’s conclusion that measurable improvements have been achieved in many areas. 
V. teine taane Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega, et paljudes valdkondades on toimunud mõõdetav edasiminek.
V. third indent while there were limited weaknesses in setting grant rates in the past, resulting from deficiencies in the cost-benefit analyses (cbas), the legal framework and the commission’s guidelines have been strengthened for the 2007–13 period. the commission also notes the length of time needed for the full functioning of such complex infrastructure projects. 
V. Kolmas taane Kuigi varasematel aegadel on toetusmäärade kehtestamisel esinenud mõningaid nõrku kohti seoses tasuvusanalüüside puudujääkidega, on õigusraamistikku ja komisjoni suuniseid perioodil 2007–2013 parandatud. Komisjon juhib tähelepanu ka ajale, mis selliste keerukate infrastruktuuriprojektide täieliku toimimise saavutamiseks kulub.
VI. first indent the commission agrees that the identified issues are important elements to ensure the overall sustainability of the regions concerned. the commission considers that the progressive implementation of the water framework directive will significantly contribute towards addressing these issues. rEply of thE coMMIssIon VI. second indent the commission considers that the progressive implementation of the water framework directive, which was not applicable for the audited projects and period, in particular the principle of recovery of the costs of water services, will contribute significantly towards increasing the efficient use of EU funds as regards water supply projects. the commission will scrutinise the implementation by Member states of this principle. 
Komisjon leiab, et vee raamdirektiivi järkjärguline rakendamine aitab oluliselt kaasa nende küsimuste lahendamisele. KOmISjONI vASTUSED Vi. teine taane Komisjon leiab, et auditeeritud projekte ja perioodi mittehõlmava vee raamdirektiivi, eeskätt veeteenuste kulude katmise põhimõtte järkjärguline rakendamine aitab oluliselt kaasa ELi vahendite kasutuse tõhususe suurendamisele veevarus-tusprojektide puhul.
In its communication on water scarcity and droughts, adopted in 2007, the commission has stressed the importance of identifying and implementing prevention measures (e.g. water saving, alternative solutions, water pricing policy). 
2007. aastal vastu võetud teatises veepuuduse ja põudade kohta rõhutas komisjon ennetusmeetmete väljatöötamise ja rakendamise tähtsust (nt vee säästmine, alternatiivsed lahendused, vee hinnapoliitika). Vi.
VI. third indent the commission supports such an objective. 
Kolmas taane Komisjon toetab seda eesmärki.