natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It adopted Member StatesŐ plans between 1993 and 1995. 
Aastatel 1993–1995 võttis komisjon liikmesriikide plaanid vastu.
During that process, however, the Commission confined itself to making documentary checks, with no on-the-spot checks of the effectiveness of the described measures. 
Selle protsessi käigus oli komisjon siiski piirdunud plaanides märgitud meetmete läbivaatamisega paberil, kontrollimata nende tõhusust praktikas.
Contrary to the CommissionŐs reply to paragraph 33, its 1995 Guidelines for the preparation of contingency plans (41) only required the Member States to have sufficient veterinary staff to deal with up to 10 outbreaks of disease at any one time, and did not ask them to provide for the number of staff to be increased as a function of the epidemi-ogical situation. 
Vastupidiselt lõikele 33 antud komisjoni vastusele nõuti 1995. aastal situatsioonplaanide (41) koostamise suunistes liikmesriikidelt, et neil oleks õigeaegselt olemas piisavalt veterinaarpersonali, kes suudaks tegelda kuni kümne nakkuskoldega, ning ei nõutud veterinaarteenistuste laienda-miskavasid, mis vastaksid epidemioloogilise olukorra muutustele.
Moreover, the first on-the-spot inspections of these plans by the Commission (HVO) in the Member States affected by FMD only took place at the end of 2001 and during the 2002 year, after the crisis. 
Lisaks teostas komisjon (TVA) plaanide esimesed kohapealsed inspektsioonid suu-ja sõrataudist tabandunud liikmesriikides alles 2001. aasta lõpus ja pärast kriisi, eelarveaastal 2002.
The Parliament also pointed out that, before the crisis, the Commission did not Ôreview the Member StatesŐ contingency plans within an appropriate periodŐ. 
Parlament märkis ka, et komisjon ei olnud enne kriisi kontrollinud soovitatava tähtaja jooksul liikmesriikide situatsioonplaane.
It went on to say, ÔAt the time of the 2001 crisis Đ apart from the assessments in connection with the approval of the contingency plans Đ [the Commission] had still not reviewed the implementation either of the UKŐs contingency plan or of those of the Netherlands or FranceŐ (42). 
Muuhulgas ta täpsustas: “2001. a kriisi ajal ei kontrollitud [komisjoni poolt] peale situatsioonplaanide heakskiitmise kontekstis teostatud hindamiste ei Ühendkuningriikide, Madalmaade ega Prantsusmaa si-tuatsioonplaani rakendatavust”.
32. 
(42) 32.
The plans had not provided adequately for the worst scenario, made no provision for stepping up the resources to counteract it and did not provide the necessary administrative and financial organisation. 
Plaanides polnud piisavalt täpsustatud pessimistlikku stsenaariumit ega sellega toime tulekuks vajalikke vahendeid ega vajalikku haldus-ja finantskorraldust.
(41) Guidelines for the preparation of contingency plans for epidemic diseases, paragraph 6.12: ÔEach Member State should ensure that it has immediately available sufficient trained staff to deal with, at any time, up to 10 outbreaks of disease and to properly maintain surveillance in the 3 km radius protection zone associated with each. 
(41) Suunised epideemiliste haiguste puhuks situatsioonplaanide ettevalmistamiseks, lõige 6 punkt 12: “Iga liikmesriik peaks tagama, et tal on viivitamatult olemas piisaval arvul väljaõppega töötajaid, kes on suvalisel ajal valmis tegelema kuni 10 taudikoldega ja teostama asjakohaselt järelevalvet kaitsealal 3 km raadiuses iga kolde ümber.
It has been estimated that a trained veterinarian can visit and examine stock at no more than five holdings on one day if he/she properly undertakes the required disinfection procedures at each place.Ő (42) European Parliament, Resolution adopted on 17 December 2002, paragraph 54. 
On hinnatud, et väljaõppega veterinaararst suudab ühe päevaga külastada mitte üle 5 majandi ja nende karja läbi vaadata, kui ta võtab igas kohas ettenähtud korras ette nõutavad desinfitseerimistoimingud.” (42) Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2002. aasta resolutsioon, lõige 54.
3.3.2005 EN Official Journal of the European Union C 54/13 33. 
3.3.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 54/13 33.
For example, the plan submitted to the Commission by the United Kingdom had not been substantially reviewed since its adoption in 1991. 
Nii näiteks ei vaadatud sisuliselt kordagi läbi komisjonile esitatud Ühendkuningriigi plaani alates selle kohaldamisest 1991. aastal.
In line with the CommissionŐs guidelines it did not make provision for a pessimistic scenario (43) and even in the national plan, the basis for plans at local level, the scenario only covered up to ten outbreaks at any one time (44), without establishing any procedures for rapidly increasing the resources needed to handle culling and destruction. 
Vastavalt komisjoni suunistele ei nähtud plaanis ette täpsemat pessimistlikku stsenaariumit (43) ning isegi riiklikul tasandil, mis on kohalike plaanide aluseks, kattis stsenaarium vaid samaaegselt kümmet kollet (44) ning selles ei kehtestatud korda, kuidas vajadusel kiirkorras suurendada loomade hukkamiseks ja hävitamiseks vajalike vahendeid.
The plan had not been issued to farmers or farmersŐ representatives. 
Plaa-ni ei olnud välja jagatud loomakasvatajatele või nende esindaja-tele.
In France the plan made it possible to deal successfully with the two outbreaks that occurred simultaneously, but there was no provision for the increased resources needed to deal with a more pessimistic scenario. 
Prantsusmaa puhul võimaldas plaan käsitleda edukalt kahte samaaegselt tekkinud kollet, kuid selles puudus pessimistlikuma stsenaariumi korral vajalike vahendite võimsuse suurendamine.
The Irish contingency plan envisaged dealing with ten outbreaks at any one time. 
Iirimaa situatsioonplaan oli ette nähtud kümne kolde samaaeg-seks käsitlemiseks.
Only the Netherlands had learned from the swine fever crisis and had provided for the necessary resources to be increased to deal with its 26 outbreaks by introducing emergency vaccination as soon as the resources were found to be insufficient to carry out culling immediately. 
Ainult Madalmaad, kes juhindusid sigade katku kriisist omandatud kogemustest, oli ette näinud oma 26 kolde käsitlemiseks vajalike vahendite võimsuse suurendamise, võttes tarvitusele erakorralise vaktsineerimise niipea, kui ressursid loomade viivitamatult hukkamiseks osutusid ebapiisavaks.
The CommissionŐs internal audit showed that the Directorate General for Health and Consumer Protection, which is constantly being confronted with crises in the animal sector, had introduced standardised routines, which were judged effective, but these working procedures had not been documented. 
Komisjoni siseauditi käigus ilmnes, et tervise-ja tarbijakaitse peadirektoraat, kellel tuleb pidevalt tegemist kriisidega loo-masektoris, oli välja töötanud standardiseeritud tavapärased ja tõhusaks peetavad meetodid, ometi neid tööprotsesse kirjalikult dokumenteerimata.
Moreover, crisis management materials and manuals were not available. 
Pealegi ei olnud kriisiohjamismaterjalid ja käsiraamatud kättesaadavad.
Although the Commission responded rapidly during the crisis (see paragraph 44), the Court considers that good groundwork by the Commission, especially from the point of view of the financial arrangements for the reimbursement to be granted to Member States (see paragraphs 74 to 81), would have made it possible to avoid some of the problems encountered during the 2001 crisis. 
Kuigi komisjon reageeris kriisile kiiresti (vt punkt 44), arvab kontrollikoda, et komisjoni õige ettevalmistus, eelkõige liikmesriikidele lubatavate hüvitiste finantskorralduse osas (vt punktid 74–81), oleks võimaldanud vältida teatavaid 2001. aasta kriisi ajal esinenud probleeme.
Incomplete identification and inadequate tracing of animals of FMD-sensitive species 35. 
Suu-ja sõrataudile vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate loomade ebapiisav identifitseerimine ja jälgimine 35.
At Community level there is a compulsory system for identifying and registering cattle individually (45). 
Ühenduse tasandil on veiste individuaalse identifitseerimise ja registreerimise süsteem kohustuslik.
However, the (43) The 2001 Outbreak of Foot-and-Mouth Disease, Report by the Comptroller and Auditor General, 21 June 2002, The Stationery Office, London, p. 4, section 2, third paragraph: ÔThe plans were based on the most likely scenario and other scenarios were not considered. 
(45) Kontrollikoda täheldas ometi, et süsteem ei võimalda tagada veiste ühendusesisese või -välise liikumise jälgitavust, kuna liikumised ulatuvad (43) The 2001 Outbreak of Foot and Mouth Disease, Report by the Comptroller and Auditor General, 21. juuni 2002, The Stationery Office, London, lõige 3 punkt 2: “Plaanid põhinesid kõige tõenäolisemal stsenaariumil ning teisi stsenaariume ei kaalutud.
In line with European Commission guidance, the DepartmentŐs plans were based on the supposition that there would not be more than 10 infected premises at any one timeŐ. 
Kooskõlas Euroopa suunistega põhinesid ministeeriumi plaanid oletusel, et üle 10 nakatunud majandi samaaegselt ei esine.”
(44) The 2001 Outbreak of Foot-and-Mouth Disease, Report by the Comptroller and Auditor General, 21 June 2002, The Stationery Office, London, paragraph 2.30. 
(44) The 2001 Outbreak of Foot and Mouth Disease, Report by the Comptroller and Auditor General, 21. juuni 2002, The Stationery Office, London, lõige 2 punkt 30.
(45) Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the Council (OJ L 204, 11.8.2000, p.1) established a system for identifying and registering bovine animals individually. 
(45) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1) kehtestati iga veise eraldi identifitseerimise ja registreerimise süsteem.
This covers around three million head per year (around 4 % of the total herd). 
3 miljoni loomani aastas (ligi 4 % loomade koguarvust).
In addition, there are still some weaknesses in its implementation in the Member States (46). 
Lisaks on süsteemi liikmesriikides rakendamisel veel puudusi.
In the case of sheep (the species mainly affected by the 2001 crisis) and pigs, identification was compulsory from 1 January 1995 until November 2003, but only for batches of animals (47). 
(46) 2001. aasta kriisist peamiselt puudutatud lammaste ning ka sigade osas oli identifitseerimine 1. jaanuarist 1995 kuni 2003. aasta novembrini kohustuslik ainult kaubapartii kaupa.
During the crisis the HVO pointed out that the system of batch identification had been poorly applied in three out of the four Member States affected by FMD (48). 
(47) TVA täheldas kriisi käigus, et partiide kaupa identifitseerimist rakendati halvasti kolmes liikmesriigis neljast, keda oli tabanud suu-ja sõrataud.
36. 
(48) 36.
The fact that Community regulations did not require sheep to be identified individually, and that there were also shortcomings in the system of batch identification, hampered the tracing of animals that were suspected of being infected and so delayed their slaughter. 
Asjaolu, et ühenduse õigusaktid ei nõudnud lammaste eraldi identifitseerimist ning et nende identifitseerimisel partii kaupa esinesid pealegi puudused, takistas nakkuskahtlaste loomade jälgimist ning tekitas seega viivitusi nende tapmisel.
In the United Kingdom sheep that should have been slaughtered were not killed, so adding to the risk of the virus spreading. 
Ühendkuningriigis ei tapetud lambaid, keda oleks pidanud tapma, see suurendas viiruse leviku riski.
(46) Special report No 6/2004 of the Court of Auditors on the organisation of the system for the Identification and registration of bovine animals in the European Union (OJ C 29, 4.2.2005, p. 1). 
(46) Kontrollikoja eriaruanne nr 6/2004 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi korralduse kohta (ELT C 29, 4.2.2005, lk 1).
(47) Council Directive 92/102/EEC of 27 November 1992 concerning the identification and registration of animals (OJ L 355, 5.12.1992, p. 32). 
(47) Nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiiv 92/102/EMÜ loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32).
Individual identification of sheep was made compulsory by Council Directive 2003/85/EC (OJ L 306, 22.11.2003, p. 1). 
Lammaste eraldi identifitseerimine muudeti kohustuslikuks nõukogu direktiiviga 2003/85/EÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1).
Commission Decision 2000/678/EC required the Member States to establish a database of pig holdings and movements of pigs. 
Komisjoni otsusega 2000/678/EÜ kohustati liikmesriike koostama andmebaasi, mis hõlmab sigalaid ja sigade liikumisi.
(48) The HVOŐs report on the audit visit to Ireland from 14-17 May 2001 said that before the FMD outbreak Council Directive 92/102/EEC had not been implemented in Ireland as far as sheep and goat identification was concerned. 
(48) TVA aruandes auditikülastuse kohta Iirimaal 14.–17. mail 2001 on öeldud: “Enne suu-ja sõrataudi puhkemist, ei olnud Iirimaal nõukogu direktiivi 92/102/EMÜ lammaste ja kitsede identifitseerimise osas kohaldatud.”
See also the HVOŐs final report following an inspection visit to the United Kingdom from 12 to 16 March, pp. 9 and 10, ÔCouncil Directive 92/102/EEC requires identification of small ruminants (sheep and goats) as to their holding of origin (although not on an individual basis). 
Vt ka TVA lõpparuanne pärast kontrollikülastust Ühendkuningriiki 12.–16. märtsil, lk 9–10: “Nõukogu direktiivis 92/102/EMÜ nõutakse väikemäletsejate (lambad ja kitsed) identifitseerimist nende pä-ritolumajandis (kuigi mitte individuaalselt).
This Directive should have been transposed into national legislation by 1 January 1995. 
See direktiiv oleks tulnud üle võtta riiklikku seadusandlusesse 1. jaanuariks 1995.
Official identification of small ruminants in UK, by means of an ear tag bearing the registration number of the holding of birth, has only been compulsory for animals born since 1 January 2001 (the date upon which the Directive was actually transposed for these animals in the UK). 
Väikemäletsejate ametlikku identifitseerimist kõrvamärkide abil, millele on märgitud looma sünnimajandi registreerimisnumber, on rakendatud Ühendkuningriigis alles pärast 1. jaanuari 2001 (kuupäev, mil direktiiv nende loomade kohta võeti tegelikult üle Ühendkuningriigi seadusandlusse) sündinud loomade puhul.
In the absence of an official tagging system, a mixture of unofficial permanent means of identification and temporary identification is used. 
Ametliku märgista-missüsteemi puudumisel kasutatakse mitteametlike alaliste identifit-seerimisvahendite ja ajutise identifitseerimise segu.
The vast majority of animals moving through markets are marked with coloured dyes. 
Enamik turgudel liikuvatest loomadest on märgistatud värvidega.
There is no compulsory requirement for sheep to be accompanied by any form of official documentation during routine movementsŐ; See also the HVOŐs report on its inspection in France from 2 to 6 April 2001, which stated that the national emergency centre (the FMD unit), together with the local emergency centres, had made a great effort to trace animals, both inside and outside France (...). 
Ei ole kohustuslikku nõuet, et lammaste tavapärastele liikumistele peavad kaasnema mis tahes kujul ametlikud saatedokumendid.” Vt ka TVA aruanne Prantsusmaal 2.–6. aprillil 2001 läbiviidud inspektsioonide kohta: “Riiklik hädaabikeskus (suu-ja sõrataudiüksus) on teinud koostöös kohalike hädaabikeskustega suuri jõupingutusi loomade jälgimiseks nii Prantsusmaal kui väljaspool Prantsusmaad. (...)
Their efforts had been compromised by (a) the weaknesses in the controls at various levels, (b) the incomplete implementation of Council Directive 92/102/EEC (presence of small unregistered flocks with unidentified animals and (c) unavailable, missing or defective information in the ANIMO system. 
Neid jõupingutusi on pärssinud a) eri tasandite kontrollimiste küündimatus (...); b) nõukogu direktiivi 92/102/EMÜ ebatäielik rakendamine (identifitseerimata loomadega väikesed registreerimata karjad); ja c) teabe puudumine, puudulikkus või ebatäpsus ANIMO süsteemis.”
C 54/14 EN Official Journal of the European Union 3.3.2005 37. 
C 54/14 ET Euroopa Liidu Teataja 3.3.2005 37.
The Community rules (49) also allowed Member States not to include on the compulsory list (which they are required to compile and update) of all farms in their territory holding animals, small holdings with a maximum of three sheep or goats for which the farmers do not claim premiums. 
Lisaks võimaldasid ühenduse õigusaktid (49) liikmesriikidel jätta lisamata oma territooriumil asuvate kõikide loomakas-vatusmajandite kohustuslikku nimekirja (mida nad pidid koostama ja ajakohastama) väikemajandid, kus oli maksimaalselt kolm lammast või kitse, kelle kohta loomakasvatajad ei taotlenud lisatasusid.
In the Netherlands, for example, the responsible authority discovered in the course of the epidemic that 18 000 small holdings or individuals with only a very small number of animals were neither registered nor known, constituting an additional risk that it might not be possible to trace in time all the animals that had to be slaughtered. 
Nii avastas Madalmaade pädev asutus kriisi vältel, et 18 000 väikemajandit või eraloomapidajat, kellel on vaid väga piiratud arvul loomi, ei olnud registreeritud ega teadaolevad, mis suurendas veelgi riski, et kõiki hukkamisele kuuluvaid loomi ei leitud õigeaegselt.
The HVO found the same problem in France. 
TVA tuvastas sama probleemi Prantsusmaal.
Uncorrected deficiencies in the ANIMO system before the crisis 38. 
Puudused ANIMO süsteemis enne kriisi algust 38.
In 1990, the Community rules (50) introduced a computerised system linking veterinary authorities, one of the main aims being to facilitate exchange of information on animal movements between the competent authorities of the regions of origin and the responsible authorities in the Member State of destination. 
1990. aastal kehtestati ühenduse eeskirjadega (50) veteri-naarasutustevaheline arvutisidesüsteem, hõlbustamaks loomade liikumise alast teabevahetust päritolupiirkondade pädevate asutuste ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste vahel.
This system is called ANIMO (51). 
Seda süsteemi nimetatakse ANIMOks.
The Commission developed the model message to be transmitted by this system in 1991 (52). 
(51) 1991. aastal arendas komisjon välja süsteemi kaudu edastatava teate näidise.
39. 
(52) 39.
Before the 2001 crisis the HVO had already pointed out that the ANIMO messages contained no mention of the transit points used during the transport of animals between a Member State of consignment and a Member State of destination. 
Kuid juba enne 2001. aasta kriisi oli TVA märkinud, et ANIMO teadetes puudub märge saatjaliikmesriigi ja sihtliikmesriigi vahelistel loomavedudel kasutatavate transiidipunktide kohta.
The farm of origin did not appear in the model message either. 
Teate näidises ei olnud kirjas ka päritolumajandit.
The Court, too, had already drawn attention to the deficiencies of the system, in its special report on classical swine fever (53). 
Kontrollikoda oli täheldanud selle süsteemi puudusi ka oma eriaruandes sigade katku kohta.
Despite the HVO and the Court advocating changes to the regulations on these points, the Commission had not proposed any revision of the ANIMO system. 
(53) Vaatamata TVA ja kontrollikoja soovitustele teha määrustes sellekohased muudatused, ei teinud komisjon ANIMO süsteemi läbivaatamise ettepanekut.
(49) Council Directive 90/425/EEC of 26 June 1990 concerning veterinary and zootechnical checks applicable in intra-Community trade in certain live animals and products with a view to the completion of the internal market, Article 18 (OJ L 224, 18.8.1990, p. 29). 
(49) Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar-ja zootehnilisi kontrolle, artikkel 18 (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29).
(50) Directive 90/425/EEC, article 20. 
(50) Direktiivi 90/425/EMÜ artikkel 20.
(51) The ANIMO system was introduced in 1990 following the abolition of veterinary controls within the Union. 
(51) ANIMO süsteem arendati välja 1990. aastal pärast veterinaarkontrollide tühistamist liidus.
It concerns all animals (not just cattle) and animal products. 
See puudutab kõiki loomi (mitte üksnes veiseid) ja loomasaadusi.
The system is based on the sending of messages from the veterinary unit of origin to the unit of destination. 
Süsteem põhineb teadete saatmisel pärit-oluveterinaarüksuselt sihtüksusele.
The messages give only the total number of animals per category being moved, without mentioning the individual identifications of the animals. 
Teadetes märgitakse üksnes transporditavate loomade koguarv liigi kaupa, nimetamata loomade individuaalmärgistust.
(52) Commission Decision 91/637/EEC of 3 December 1991 establishing the model for the message to be transmitted by means of the computerised network ŐANIMOŐ (OJ L 343, 13.12.1991, p. 46). 
(52) Komisjoni 3. detsembri 1991. aasta otsus 91/637/EMÜ, ANIMO arvutivõrgu kaudu edastatava teate näidise sisseseadmise kohta (EÜT L 343, 13.12.1991, lk 46).
(53) Special Report No 1/2000 concerning classical swine fever, paragraph 29. 
(53) Eriaruanne nr 1/2000 sigade klassikalise katku kohta, lõige 29 (EÜT C 85, 23.3.2000).
During the 2001 crisis, following the confirmation of the first outbreak in the United Kingdom, the other Member States did indeed need to trace the sheep that they had imported from that country over the previous month, in order to be able to increase surveillance of animals that were potentially carrying the virus. 
2001. aasta kriisi ajal, mis järgnes esimese kolde kinnitamisele Ühendkuningriigis, tuli teistel liikmesriikidel tõepoolest üles leida lambad, mis nad olid eelneva kuu jooksul sellest riigist sisse toonud, ning teostada nende loomade kui potentsiaalsete vii-rusekandjate suhtes täiendavat järelevalvet.
It was crucial to know the holding of origin of the animals and the transit points. 
Loomade päritoluma-jandi ja transiidipunktide teadmine oli otsustava tähtsusega.
However, the ANIMO messages did not always contain this essential information. 
ANIMO teated aga ei sisaldanud ikka veel seda esmatähtsat teavet.
During the 2001 crisis these two omissions caused delays in locating and slaughtering animals suspected of being contaminated (see Box 2). 
Need kaks puudust põhjustasid 2001. aasta kriisi ajal viivitusi nakkuskahtlusega loomade asukoha määramisel ja tapmisel (vt lahter 2).
The ministry of agriculture in the Netherlands told the Court that compulsory details of transit points would have made control of the disease much more effective, especially during the critical initial phase of the crisis. 
Madalmaade põllumajandusminister täpsustas kontrollikojale, et transiidipunktide kohustuslik märge oleks muutnud haiguse tõrje palju tõhusamaks, eelkõige kriisi kriitilises algusjärgus.
Box 2 Court identified problems with tracing animals During the crisis the authorities in the United Kingdom experienced problems in tracing the farms of origin for sheep exported to other Member States and determining whether the sheep were from contaminated farms, because that information was not given in the ANIMO messages. 
Lahter 2 Kontrollikoja poolt täheldatud probleemid loomade jälgimisel Kriisi ajal esinesid Ühendkuningriigi asutustel raskused teistesse liikmesriikidesse eksporditud lammaste jälgimisel kuni päritolumajandini välja ja kindlaks tegemisel, kas lambad pärinesid nakatunud majandist, kuna neid andmeid ei olnud ANIMO teadetes märgitud.
On account of this they were not able to give Member States that had imported sheep timely warning of the risk of infection. 
Seetõttu ei saanud nad õigeaegselt hoiatada liikmesriike, kes olid importinud nakkusohtlikke lambaid.
Due to the lack of adequate information the Member States of destination had to carry out preventive culling of all sheep identified as having been imported from the United Kingdom, as it was impossible to differentiate between suspect sheep and others. 
Piisava teabe puudumise tõttu pidid sihtliikmesriigid ennetuse korras tapma kõik Ühendkuningriigist imporditud lambad, keda neil oli õnnestunud tuvastada, kuna nad ei olnud võimelised eristama haiguskahtlusega lambaid ülejäänud karja hulgast.