natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 In total, Moldova received 93 million euros in this way for the years 2012 to 2014, including 28 and 35 million euros through the eastern partnership integration and cooperation programme, in 2012 and 2013 respectively, and 30 million euros under the ENI umbrella programme in 201423. 
36 Moldovale anti sellisel viisil aastatel 2012–2014 kokku 93 miljonit eurot, sh aastatel 2012 ja 2013 vastavalt 28 ja 35 miljonit eurot idapartnerluse integratsiooni-ja koostööprogrammist ja 2014. aastal 30 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi katusprogrammist23.
For the 3 years, a limited analysis of progress underpinned the allocations. 
Kolm aastat oli eraldiste aluseks edusammude piiratud analüüs.
The ENP progress reports do not demonstrate that Moldova has made progress towards democracy. 
Euroopa naabruspoliitika eduaruannetest ei nähtu, et Moldova oleks demokraatia saavutamise suunas edusamme teinud.
According to the 2013 report, in the first half of the year, ‘Moldova went through its deepest political crisis in years’24, described as an ‘institutional meltdown’25 which did ‘lasting harm to the credibility of Moldova’s democratic institutions’26. 
2013. aasta aruande kohaselt oli Moldovas aasta esimeses pooles viimaste aastate kõige sügavam poliitiline kriis24, mida kirjeldati kui institutsioonilist kokkuvarisemist25, mis põhjustas Moldova demokraatlike institutsioonide usaldusväärsusele püsivaid kahjustusi26.
There was only limited evidence of progress in the sectors targeted by SBS 38 As far as possible, we assessed whether the SBS programmes had contributed towards progress in the four sectors audited, justice, public finance, health and water, on the basis of available indicators and reports. 
Valdkondliku eelarvetoetuse sihtvaldkondades tehtud edusammud olid piiratud 38 Kontrollikoda hindas olemasolevate näitajate ja aruannete põhjal nii palju kui võimalik seda, kas valdkondliku eelarvetoetuse programmid olid neljas auditeeritud valdkonnas (justiitsvaldkond, riigi rahandus, tervishoid ja veemajandus) edenemisele kaasa aidanud.
In evaluating budget support, the OECD suggests a three step approach, ‘whereby: (i) Step One encompasses the assessment of the inputs, direct outputs and induced outputs of budget support [...]; (ii) Step Two encompasses the assessment of the outcomes and impact of the government’s policies, strategies and spending actions [...]; and (iii) Step Three entails an exploration of the contribution of budget support to the government’s policies, strategies and spending actions, which have produced the outcomes and impact identified in Step Two, to be carried out by combining and comparing the results of Steps One and Two’27. 
Eelarvetoetuse hindamiseks soovitab OECD kasutada kolmeosalist lähenemisviisi, mille kohaselt: i) esimene osa hõlmab eelarve sisendite, otseste väljundite ja esilekutsutud väljundite hindamist [---]; ii) teine osa hõlmab valitsuse poliitikate, strateegiate ja kulutuste tulemite ja mõju hindamist [---]; ja iii) kolmandas osas uuritakse eelarvetoetuse panust valitsuse poliitikatesse, strateegiatesse ja kulutustesse, millega on kaasnenud teises osas kindlaks määratud tulemid ja mõju; kolmanda osa hindamine tehakse esimeses ja teises osas saadud tulemuste ühendamise ja võrdlemise teel27.
22 The main criteria for assessing progress are democratic and credible elections, freedom of association, expression and assembly, free press and media, the rule of law administered by an independent judiciary and the right to a fair trial, the fight against corruption, the reform of security and law enforcement, democratic control over the armed forces and respect for other human rights. 
22 Edenemise hindamise põhikriteeriumid on demokraatlikud ja usaldusväärsed valimised, ühinemis-, väljendus-ja kogunemisvaba-dus, vaba ajakirjandus ja meedia ning õigusriigi põhimõte, mida viib ellu sõltumatu kohtusüsteem, õigus õiglasele kohtumenetlu-sele, korruptsioonivastane võitlus, julgeoleku-ja õiguskaitsesektori reformimine, demokraatliku kontrolli kehtestamine relva-ja julgeolekujõudude üle ning teiste inimõiguste austamine.
(Annex to Commission Implementing Decision C(2012)4170 of 26.6.2012.) 
(Komisjoni rakendusmääruse C(2012) 4170, 26.6.2012, lisa.)
23 10 % of the ENI budget is reserved for the incentive-based approach: multi-country umbrella programmes reward progress towards deep and sustainable democracy and the implementation of agreed reform objectives (Regulation (EU) No 232/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing a European Neighbourhood Instrument (OJ L 77, 15.3.2014, p. 27), Article 7(6), recital 4; Commission Implementing Decision C(2014)2988 of 2.5. 2014). 
23 10 % Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest on ette nähtud stiimulipõhisele lähenemisviisile: mitut riiki hõlmavate katusprogrammide-ga premeeritakse edusamme tõelise ja jätkusuutliku demokraatia saavutamisel ja reformide kokkulepitud eesmärkide rakendamisel (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27), artikli 7 lõike 6 põhjendus 4; komisjoni rakendusotsus C(2014) 2988, 2.5.2014).
The eastern partnership integration and cooperation programme granted additional funds to those partners that delivered on reforms for deep democracy and respect for human rights. 
Idapartnerluse integratsiooni-ja koostööprogrammiga anti lisavahendeid neile partneritele, kes tegid edusamme täieliku demokraatia ja inimõiguste saavutamise reformides.
(Commission Implementing Decisions C(2012)4170 of 26.6.2012, C(2013)8140 of 27.11. 
(Komisjoni rakendusotsused C(2012) 4170, 26.6.2012, C(2013) 8140, 27.11.2013).
24 European Commission, High Representative of the EU for Foreign Affairs and Security Policy, Joint Staff Working Document. 
24 Euroopa Komisjoni ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühine töödokument.
25 Ibid., p. 2. 
25 Samas, lk 2.
26 Ibid., p. 5. 
26 Samas, lk 5.
27 Cf. OECD-DAC, Evaluating Budget Support, Methodological Approach, p. 
27 Vt OECD-DAC, Evaluating Budget Support, Methodological Approach, lk 3.
Observations 20 39 However, even where a clear logical link between action and results28 can be established, it can be difficult — if not impossible — to assess which part of the results is attributable to EU intervention and which is due to other factors29. 
Tähelepanekud 20 39 Isegi kui tegevuse ja tulemuste vahel valitsebki selge seos28, võib olla keeruline (kui mitte võimatu) hinnata, milline osa tulemustest tuleneb ELi sekkumistest ning milline muudest mõjuritest29.
Indeed, it is the partner country’s budget that supports its development strategy, so the outputs of EU budget support relate to changes that are not solely the consequence of the budget support programme, but also of various other government actions, assistance programmes and external factors30. 
Partnerriigi eelarve toetab tõepoolest kogu riigi arengustrateegiat, mistõttu on ELi eelarvetoetuse väljundid seostatavad muutustega, mis ei ole tingitud üksnes eelarvetoetuse programmist, vaid ka valitsuse paljudest muudest sammudest, teistest abiprogrammidest ja välistest mõjuritest30.
Despite these limitations, evidence shows that, in Moldova, SBS achieved limited results, since indicators and reports do not demonstrate that much progress was made in three of the sectors targeted (justice, health and water services). 
Nimetatud piirangutest hoolimata näitavad tõendid, et Moldovas valdkondliku eelarvetoetusega saavutatud tulemused on piiratud, kuna ei näitajad ega aruanded ei viita kolmes sihtvaldkonnas (justiitsvaldkond, tervishoid ja veeteenused) edusammudele.
At the time of the audit, it was too early to assess the potential effects of the SBS programme on public finance. 
Auditi tegemise ajal oli veel liiga vara hinnata valdkondliku eelarvetoetuse programmi potentsiaalset mõju riigi rahandusele.
40 Under the justice SBS, 28.2 out of 30 million euros have been disbursed to date in two tranches. 
40 Justiitssektori valdkondliku eelarvetoetuse raames on 30 miljonist eurost praeguseks kahes osas välja makstud 28,2 miljonit eurot.
The sum was reduced, as only 88 % of the conditions were met. 
Summat vähendati, kuna tingimustest oli täidetud ainult 88%.
Outputs, such as amendments to laws, were not achieved in the fields of the pre-judicial investigation process, juvenile justice and intolerance towards corruption. 
Väljundeid, nagu õigusaktide muudatused, ei saavutatud järgmistes valdkondades: kohtueelne uurimisprotsess, õiguse-mõistmine alaealiste üle ja sallimatus korruptsiooni suhtes.
41 While the March 2015 ENP progress report judged that Moldova had made some overall progress in implementing the justice sector reform strategy, international indicators cast doubt on whether there had been progress (see Box 5). 
41 Kuigi Euroopa naabruspoliitika 2015. aasta eduaruande kohaselt oli Moldova teinud mõningaid üldiseid edusamme justiitssektori reformistrateegia elluviimisel, siis rahvusvahelised näitajad seavad need edusammud kahtluse alla (vt 5. selgitus).
28 Results usually cover three categories: outputs, outcomes and impact. 
28 Tulemused hõlmavad tavaliselt kolme kategooriat: väljundid, tulemid ja mõju.
For precise definitions, see Special Report No 21/2015 ‘Review of the risks related to a results-oriented approach for EU development and cooperation action’, p. 
Täpsete definitsioonide saamiseks vt eriaruande nr 21/2015 „Ülevaade ELi arengu-ja koostöötegevuse tulemustele suunatud lähenemisviisis sisalduvatest riskidest” lk 7 (http://eca. europa.eu).
7. (http://eca.europa.eu) 29 Special Report No 21/2015 ‘Review of the risks related to a results-oriented approach for EU development and cooperation action’ (http:// eca.europa.eu). 
29 Eriaruanne nr 21/2015 „Ülevaade ELi arengu-ja koostöötegevuse tulemustele suunatud lähenemisviisis sisalduvatest riskidest” (http://eca.europa.eu).
30 Special Report No 21/2015, p. 23. 
30 Eriaruanne nr 21/2015, lk 23.
Observations 21 International indicators show that Moldova had made little progress in justice sector reforms and the fight against corruption Several think tanks and NGOs publish indicators on justice and corruption across the world. 
Tähelepanekud 21 Rahvusvaheliste näitajate kohaselt on Moldova teinud vähe edusamme justiitssektori reformide ja korruptsioonivastase võitluse alal Mitu mõttekoda ja valitsusvälist organisatsiooni avaldavad näitajaid õiguse ja korruptsiooni kohta terves maailmas.
They give a mixed picture of progress in Moldova. 
Nad annavad Moldovas tehtud edusammudest erineva ettekujutuse.
Freedom House downgraded it (on a scale of 1-7) from 4.5 in 2012 to 4.75 in 2015 for its judicial framework and independence; its corruption rating improved slightly from 6 to 5.7531. 
Freedom House langetas Moldova õigusraamistiku ja sõltumatuse reitingut (skaalal 1–7) 4,5 punktilt 2012. aastal 4,75-le 2015. aastal; riigi korruptsioonireiting paranes veidi (6 punktilt 5,75-le31).
The World Bank’s rule of law indicator deteriorated from the percentile rank of 45 in 2012 to 42.7 in 2013, but improved to 46.6 in 201433. 
Maailmapanga õigusriigi näitaja (protsentiilides) langes 2012. aastal 45-lt 2013. aastal 42,7-le, kuid tõusis 2014. aastal taas 46,6-le33.
According to the Public Policy Institute, the trust of citizens in justice decreased in the last decade from 41 % to 23 % at the end of 201434. 
Avaliku poliitika instituudi kohaselt langes kodanike usaldus kohtusüsteemi vastu viimasel kümnendil 41%-lt 23%-le 2014. aasta lõpus34.
Moldova lost ground in Transparency International’s corruption perception index: it ranked 94th out of 176 countries in 2012 and 103rd out of 168 in 2015. 
Moldova kaotas oma positsiooni Transparency Internationali korruptsiooni tajumise pingereas: ta oli 176 riigi hulgas 94. kohal 2012. aastal ja langes 168 riigi hulgas 103. kohale 2015. aastal.
31 https://freedomhouse.org 32 http://www3.weforum.org/docs/WEF_GlobalCompetitivenessReport_2014-15.pdf 33 http://info.worldbank.org/governance/wgi/index.aspx#countryReports 34 Public Policy Institute of Moldova, Barometer of Public Opinion of November 2014 (http://www.ipp.md) 35 http://www.transparency.org/country#MDA Box 5 
Moldovlaste arvamuse kohaselt on justiitssektor politsei järel kõige korrumpeerunum35. 31 https://freedomhouse.org 32 http://www3.weforum.org/docs/WEF_GlobalCompetitivenessReport_2014-15.pdf 33 http://info.worldbank.org/governance/wgi/index.aspx#countryReports 34 Moldova avaliku poliitika instituut, avaliku arvamuse baromeeter novembris 2014 (http://www.ipp.md).
Observations 22 42 Under the health SBS, 43.5 million euros were disbursed, amounting to 99.2 % of the budget. 
Tähelepanekud 22 42 Tervishoiu valdkondliku eelarvetoetuse raames maksti välja 43,5 miljonit eurot ehk 99,2% eelarvest.
This rate was achieved because a last tranche allowed the disbursement of funds left over due to non-compliance with the conditions attached to previous tranches (see paragraph 33). 
Kõnealune määr saavutati, kuna viimane osamakse võimaldas välja maksta vahendid, mis olid eelmiste osamaksetega seotud tingimuste täitmata jätmise tõttu alles jäänud (vt punkt 33).
Prior to this, the disbursement rate had been 89.7 %. 
Enne seda oli väljamaksmise määr olnud 89,7%.
43 A 2012 World Health Organisation assessment draws a mixed picture of outcomes in the Moldovan health sector. 
43 Maailma Terviseorganisatsiooni 2012. aasta hindamise kohaselt on Moldova tervishoiusektori tulemused vastuolulised.
Progress remains behind expectations with regard to financial protection (i.e. the extent to which people are protected from the financial consequences of ill health), and equity in the financing of the health system. 
Rahalise kaitstuse (st kui suurel määral on inimesed halva tervise rahaliste tagajärgede eest kaitstud) ja tervishoiusüsteemi omakapitali kaudu rahastamise osas ei ole edusammud olnud ootuspärased.
Unequal access to health services remained an issue. 
Ebavõrdne juurdepääs tervishoiuteenustele oli jätkuvalt probleemiks.
While it is difficult to assess overall quality in the delivery of health services, the study judges that some progress was made, notably in preventive care36. 
Kuigi tervishoiuteenuste osutamise üldist kvaliteeti on keeruline hinnata, näitab uuring, et mõningaid edusamme siiski tehti, eriti ennetavate teenuste puhul36.
Overall, it is difficult to assess how the SBS programme has contributed to improving the health systems and thus the health of the population in Moldova. 
Üldiselt oli keeruline hinnata, kuidas valdkondliku eelarvetoetuse programm oli tervishoiusüsteemi tugevdamisele ja seeläbi ka Moldova rahvastiku tervise parandamisele kaasa aidanud.
Other factors played a role, such as improvements in socioeconomic status37, and relevant data were not systematically collected and available38. 
Oluline osa oli ka muudel teguritel, nagu sotsiaal-majandusliku staatuse paranemine37 ning see, et asjaomaseid andmeid ei kogutud ja tehtud kättesaadavaks süstemaatiliselt38.
This is also explained by the fact that no follow-up assessment was carried out on the impact of the health SBS after the end of the programme in 2013. 
Seda selgitab ka asjaolu, et tervishoiu valdkondliku eelarvetoetuse mõju kohta ei tehtud pärast programmi lõppu 2013. aastal järelhindamist.
External factors, such as the economic crisis that hit Moldova in 2009 and political instability in the country, coupled with the weak institutions in the water sector and the absence of technical assistance, meant that the conditions had only been partially fulfilled for all variable tranches. 
Välised tegurid, nagu Moldovat 2009. aastal tabanud majanduskriis ja riigi poliitiline ebastabiilsus koos nõrkade veesektori asutuste ja tehnilise abi puudumisega, tähendas seda, et kõigi muutuva summaga osamaksete puhul olid tingimused vaid osaliselt täidetud.
For this reason, the Commission disbursed only 68 % of the funds of the third tranche. 
Seetõttu maksis komisjon kolmanda osamakse vahenditest välja vaid 68%.
36 European Observatory on Health Systems and Policies, a partnership hosted by the WHO, ‘Republic of Moldova, Health system review’, Health Systems in Transition, Vol. 14 No. 7, 2012, p. 131-139. 
36 Euroopa Tervishoiusüsteemide ja Tervishoiupoliitika Vaatluskeskus, Maailma Terviseorganisatsiooni poolt korraldatud partnerlus „Republic of Moldova, Health system review”, Health Systems in Transition, kd 14, nr 7, 2012, lk 131–139.
37 ‘It is always difficult to disentangle the contribution that health care makes to improving health from overall improvements in socioeconomic status. 
37 „Tervishoiu poolt tervise parandamisesse antavat panust on alati raske eristada üldisest sotsiaal-majandusliku staatuse paranemisest.
This is particularly the case for the Republic of Moldova, which has a relatively small population so some trends over time have to be treated with caution’., Ibid., p. 135. 
See kehtib eriti Moldova Vabariigi puhul, mille rahvaarv on suhteliselt väike, mistõttu mõningaid suundumusi tuleb aja jooksul ettevaatlikult käsitleda.”, sama, lk 135.
38 ‘It is difficult to assess overall quality in the delivery of health services because the necessary data for such indicators are not routinely collected and made available. 
38 „Tervishoiuteenuste osutamise üldist kvaliteeti on raske hinnata, kuna selliste näitajate jaoks vajalikke andmeid ei koguta ega tehta kättesaadavaks regulaarselt.
For example, patient-reported outcome measures are not routinely used, and in-hospital mortality rates for acute admissions are not collected. 
Näiteks patsientide raporteeritavaid väljundimeetmeid ei kasutata regulaarselt ja andmeid akuutsete haigete haiglasisese suremuse kohta ei koguta.
For example, although data on post-operative complications in general are collected, they are not broken down by cause or contributory factors and so they cannot be used as patient safety indicators.’, Ibid, p. 136. 
Näiteks, kuigi üldiselt kogutakse andmeid operatsioonijärgsete komplikatsioonide kohta, ei liigitata neid vastavalt põhjustele või soodustavatele teguritele ning seetõttu ei ole neid võimalik patsiendiohutuse näitajatena kasutada.”, sama, lk 136.
Observations 23 45 Public water services in Moldova are still affected by weaknesses. 
Tähelepanekud 23 45 Moldova avalikud veeteenused on endiselt puudulikud.
Only around 50 % of the population have access to clean drinking water, the sector is considerably underdeveloped, institutional capacity is weak and the implementation capacity of municipalities to manage water systems and supply is limited. 
Ainult ca 50%-l elanikkonnast on juurdepääs puhtale joogiveele, veesektor on väga vähe arenenud, institutsiooniline suutlikkus on nõrk ja kohalike omavalitsuste rakendamise alane suutlikkus veesüsteemide ja -varustuse haldamisel on piiratud.
In a 2012 report on the water sector performance, the Moldovan Court of Accounts concluded that: ‘the situation on water and sanitation supply of the localities in the Republic of Moldova is difficult and has got in a deadlock’. 
Moldova riigikontrolli 2012. aasta aruandes veesektori toimimise kohta järeldati, et: „Moldova Vabariigi asulates on vee ja kanalisatsiooniga varustatuse olukord keeruline ja jõudnud ummikseisu.”
Another 2012 report by the Court stated that: ‘in order to reach the expected benefits in the field of rehabilitation and construction of drinking water and sanitation systems it is necessary to improve the administration of public means targeted to these benefits achievement and the management system of the public authorities in charge of projects implementation in the field’. 
Veel ühes riigikontrolli 2012. aasta aruandes märgiti, et: „joogivee-ja kanalisatsioonisüsteemide uuendamise ja ehitamise alal kavandatud kasu saamiseks tuleb selle saavutamisele suunatud avaliku sektori vahendite haldamist ja kõnealuses valdkonnas projektide elluviimise eest vastutavate riigiasutuste juhtimissüsteemi parandada.”
However, a recent study by the WHO and Unicef shows that the use of water sources and sanitation facilities improved from 1995 to 201539. 
Maailma Terviseorganisatsiooni ja UNICEFi viimane uuring näitab siiski, et perioodi 1995–2015 jooksul veeallikate ja kanalisatsioonirajatiste kasutus paranes39.
We observed that this was the case for the health SBS, since national health budgets, adjusted to inflation, decreased during programme implementation, in 2010 and 201140 (see Box 4, example 2). 
Kontrollikoda täheldas sellist olukorda tervishoiu valdkondliku eelarvetoetuse puhul, kuna inflatsiooniga kohandatud riiklikud tervishoiueelarved vähenesid programmi elluviimise ajal aastatel 2010 ja 201140 (vt 4. selgitus, 2. näide).
This was seen as a sign that limited priority was being given to the sector, and cast doubt on the capacity of the Health Ministry to implement the national health policy. 
Seda peeti märgiks, et valdkonnale oli omistatud vähene prioriteetsus, ning seati kahtluse alla tervishoiuministeeriumi suutlikkus riiklikku tervishoiupoliitikat ellu viia.
A study published by the WHO in 2012 indicated that total health expenditure was still very low relative to other European countries, and this significantly limited the volume and quality of the package of services provided41. 
Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 2012. aastal avaldatud uuring näitas, et tervishoiule tehtavad kogukulud olid võrreldes teiste Euroopa riikidega ikka veel liiga väikesed ja see piiras oluliselt osutatavate teenuste paketi mahtu ja kvaliteeti41.
47 Similarly, for the water SBS, little progress had been made due to the election period, empty sector investment budgets and management problems at the Ministry of Environment (see also Box 4, example 2). 
47 Veesektori valdkondliku eelarvetoetuse puhul olid edusammud valimiste tõttu samuti vähesed, valdkonna investeerimiseelarved olid tühjad ja keskkonnaminis-teeriumis oli juhtimisprobleeme (vt ka 4. selgitus, 2. näide).
This situation illustrates how important it is that the commitments entered in the context of EU budget support operations are reflected in state budgets, by providing the funds needed for the relevant line ministries to fulfil the disbursement conditions. 
See olukord näitab, kui oluline on, et ELi eelarvetoetuse raames võetud kohustused kajastuksid riigieelarvetes, tagades asjaomaste valdkondade ministeeriumidele väljamaksetingimuste täitmiseks rahalised vahendid.
39 Cf. WHO / UNICEF, Joint Monitoring Project for Water Supply and Sanitation, June 2015 (wssinfo.org). 
39 Vt WHO/UNICEF, Joint Monitoring Project for Water Supply and Sanitation, juuni 2015 (wssinfo.org).
40 Government health expenditure in real terms decreased in 2010 and 2011, according to most sources (WHO, A review of health financing reforms in the Republic of Moldova, 2012, p. 
40 Enamiku allikate kohaselt (Maailma Tervishoiuorganisatsioon, A review of health financing reforms in the Republic of Moldova, 2012, lk 4; Maailmapanga (http://data. worldbank.org/country/ moldova) inflatsiooniandmete kalkulatsioonid (tarbijahinnaindeks, SKP deflaator) ja Moldova statistikaameti tarbijahinnaindeks (http:// www.statistica.md)) riiklikud tervishoiukulutused aastatel 2010 ja 2011 tegelikkuses vähenesid.
Real expenditure increased slightly in 2011 when using the GDP deflator from the National Bureau. 41 The European Observatory on Health Systems and Policies, a partnership hosted by the WHO, ‘Republic of Moldova, Health system review’, Health Systems in Transition, Vol. 
41 Euroopa Tervishoiusüsteemide ja Tervishoiupoliitika Vaatluskeskus, Maailma Terviseorganisatsiooni poolt korraldatud partnerlus „Republic of Moldova, Health system review”, Health Systems in Transition, kd 14, nr 7, 2012, lk 131.
14 No. 7, 2012, p. 43.,see also WHO, A review of health financing reforms in the Republic of Moldova, 2012, p. 
Vt ka Maailma Terviseorganisatsioon, A review of health financing reforms in the Republic of Moldova, 2012, lk 3: „tervishoiule eraldatud riigieelarve osa kasutatakse tavaliselt indikaatorina selle kohta, kui suureks prioriteediks on valitsus tervishoiu seadnud võrreldes teiste majandussektoritega. [---] sõnum viitab selgelt sellele, et selle olulisus on vähenemas.”