natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15 Box 6 – The Internal Audit Service concluded positively on the coordination activities of the Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking with the Common Support Centre In an audit completed in December 2017, the IAS found that the Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking had put in place adequate governance, risk management and internal control processes that effectively and efficiently supported its coordination activities with the CSC and the implementation of CSC tools and services. 
Siseauditi talitus andis positiivse arvamuse ühise tugikeskuse ja Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte koordineerimistegevuse kohta Ühe oma 2017. aasta detsembris lõpetatud auditi käigus leidis siseauditi talitus, et Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte oli kehtestanud asjakohased juhtimis-, riskijuhtimis ja sisekontrolliprotseduurid, mis toetavad tõhusalt ja tulemuslikult tema koordineerimist ühise tugikeskusega ning ühise tugikeskuse vahendite ja teenuste rakendamist.
Decision-making process 20. 
Otsustusprotsess 20.
Decision-making on the degree of simplification is complex and requires input not only from the Commission, but also from the co-legislators: the EP and the Council. 
Lihtsustamise määra otsustamine on keeruline ning nõuab mitte üksnes komisjoni, vaid ka kaasseadusandjate (Euroopa Parlamendi ja nõukogu) panust.
In the past, the EP had for example expressed concerns about the proposed single rate for reimbursement and mandatory flat rate for indirect costs43 44, in contrary to our opinion45. 
Euroopa Parlament oli näiteks varem väljendanud muret ettepanku üle viia sisse kulude hüvitamise ühtne määr ja kaudsete kulude kohustuslik kindel määr43 44; seda vastupidiselt kontrollikoja arvamusele45.
Similarly, the Council46, proposed the concept of additional remuneration for researchers (“bonus payments”) and re-established the Programme Committees for the selection of individual projects, leading to possibly longer time-to-grant. 
Samuti tegi nõukogu46 ettepaneku võtta teadlaste jaoks kasutusele täiendava tasu kontseptsioon (nö preemiamaksed) ja hakkas üksikprojektide valimiseks uuesti kasutama programmikomisjone, mis võib endaga kaasa tuua toetuse saamiseks kuluva aja pikenemise.
In addition, we see a too limited actual timespan between the adoption of basic legal acts of a Framework Programme and its actual start47, even that the Commission’s proposals European Commission COM(2013) 98 final 26.2.2013, p. 
Lisaks täheldas kontrollikoda, et raamprogrammi põhiõigusaktide vastuvõtmise ja programmi tegeliku alguse vaheline aeg on liiga lühike47,kuigi komisjon esitas programmi „Horisont 2020“ puhul õigusaktide ettepanekud seadusandjatele kaks aastat ette.
This makes a thorough preparation of programme implementation difficult. 
See muudab programmi rakendamise ettevalmistamise keeruliseks.
FUNDING MODEL Transition from FP6 to FP7 and Horizon 2020 23. 
RAHASTAMISMUDEL Üleminek kuuendalt raamprogrammilt seitsmendale raamprogrammile ja programmile „Horisont 2020“ 23.
In our opinion on Horizon 2020 (2012), we observed that the new cost-funding model was “radically simplified”48. 
Programmi „Horisont 2020“ kohta arvamust avaldades (2012) märkis kontrollikoda, et uus kulude rahastamise mudel on radikaalselt lihtsustatud48.
However, a significant part of Horizon 2020 is still based on the reimbursement of incurred costs. 
Märkimisväärne osa programmist „Horisont 2020“ põhineb aga endiselt tegelikult kantud kulude hüvitamisel.
Simplified cost options, such as flat-rates financing and standard scales of unit costs are used in Horizon 2020 for a considerable part of the budget, while entitlement schemes like prizes and lump-sum project funding cover only a minor part. 
Oluline osa programmi „Horisont 2020“ eelarvest põhineb lihtsustatud kuluvõimalustel (nt kindlamääraline rahastamine ja ühikuhindade standardiseeritud astmik), samas kui toetusõigustel põhinevad toetused (nt auhinnad ja projektide kindlasummaline rahastamine) moodustavad eelarvest vaid väikese osa.
Table 2 illustrates the use of prizes and figure 3 presents the evolution of cost models in different Framework Programmes. 
Tabelis 2 on näidatakse auhindade kasutamist ja joonisel 3 kirjeldatakse kulumudelite arengut eri raamprogrammides vältel.
For entitlement expenditure, beneficiaries receive payment if they meet certain conditions. 
Toetusõigustel põhinevate kulude puhul tehakse toetusesaajatelele makse, kui nad täidavad teatud tingimused.
Table 2 – EU research and innovation programmes have made limited use of prizes (1) There were no prizes under FP6. 
Tabel 2. ELi teadus-ja innovatsiooniprogrammide raames on auhindu kasutatud vähe (1) Kuuenda raamprogrammi raames auhindu ei kasutatud.
(2) Under FP7, very small number of recognition prizes (e.g. DESCARTES Prizes), and a limited pilot action on inducement prizes in the Health Programme, as well as a "Woman Innovator Prize" at the end of FP7 were funded. 
(2) Seitsmenda raamprogrammi raames rahastati vaid väga väikest arvu tunnustavaid auhindu (nt DESCARTES’i auhinnad), terviseprogrammi raames katsekorras väheseid ergutusauhindu ning seitsmenda raamprogrammi lõpus naissoost innovaatori auhinda.
Source: ECA, based on the data provided by the Commission updated in January 2018. 
Allikas: Euroopa kontrollikoda, tuginedes komisjoni 2018. aasta jaanuaris esiajakohastatud andmetele.
16 Programming period 2000 – 2006(1) 2007 – 2013(2) 2014 – 2020 Prizes None below 0.1% 0,11% of total budget 48 49 50 
16 Programmitöö periood 2000–2006(1) 2007–2013(2) 2014–2020 Auhinnad Puudusid Alla 0,1% 0,11% kogueelarvest Joonis 3.
Figure 3 – Evolution of cost models in Framework Programmes 17 FP 6 FP7 Horizon 2020 FP9 •lumpsum •? • flate rate for indirect costs • simplified provisions for costs reimbursement • electronic workflows • common support center (CSC) •realcost •realcost reimbursement Source: ECA. 
Raamprogrammide kulumudelite muutumine Kuues raamprogramm • tegelike kulude hüvitamine Seitsmes raamprogramm • tegelike kulude hüvitamine •lihtsustamine keskmiste kulude kasutamise abil Programm „Horisont 2020“ • kindlasummaline toetus •kindlad määrad kaudsete kulude hüvitamiseks • lihtsustatud sätted kulude hüvitamiseks • elektroonilised töövood • ühine tugikeskus Üheksas raamprogramm • ?
Lump-sum project funding reimbursement • simplification by using average costs 24. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda. Projektide kindlasummaline rahastamine 24.
Lump-sum project funding means that a fixed amount will be paid when the pre-defined activities and/or output are completed. 
Projektide kindlasummaline rahastamine tähendab, et pärast eelnevalt kindlaksmääratud tegevuste ja/või väljundite lõpuleviimist/saavutamist makstakse toetusesaajale kindlaksmääratud summa.
It has the potential to simplify the reimbursement of costs. 
Põhimõtteliselt võib see kulude hüvitamist lihtsustada.
The Commission is testing two pilot schemes under Horizon 2020. 
Komisjon testib programmi „Horisont 2020“ raames kahte katseprogrammi.
Firstly, the lump sum may be granted for a project as a whole, with the amount fixed in the call for proposals. 
Esiteks võib kindlasummalise toetuse anda projektile tervikuna (summa pannakse paika konkursikutses).
Secondly, the lump sum may be calculated on the basis of a cost estimation provided by the beneficiary in the project proposal. 
Teiseks võib kindlasummalise toetuse arvutada toetusesaaja projektiettepanekus esitatud prognoositud maksumuse alusel.
Under these schemes, beneficiaries will receive the lump sum if there is sufficient assurance that they have executed the activities as described in the project plan. 
Nende programmide raames saavad toetusesaajad kindlasummalise toetuse nii pea, kui on piisav kindlus, et nad on projektikavas kirjeldatud tegevused ellu viinud.
On the basis of our annual Statement of Assurance audit work, we have analysed the setup of the scheme for lump-sum project funding in the area of research and consider that the scheme: - could serve as a suitable funding model whose relative simplicity could encourage participation in particular of young researchers, SMEs and new entrants, in Horizon 2020. - but could be more difficult to implement because it requires a change of mentality in the research community which, for decades, was used to working with cost- reimbursement schemes. 
Kontrollikoda analüüsis oma iga-aastase kinnitava avalduse jaoks tehtava audititöö põhjal teadusuuringute valdkonna kindlasummalise projektitoetuse programmi ülesehitust ja leidis, et kava - võiks olla sobiv rahastamismudel, mille suhteline lihtsus võiks julgustada eelkõige noori teadlasi, VKEsid ja uusi osalejaid programmis „Horisont 2020“ osalema; - võib olla aga keerulisem rakendada, sest selleks tuleb muuta teadusringkondade mõtteviisi, mille kohaselt ollakse harjunud juba aastakümneid kasutama kulude hüvitamisel põhinevaid programme.
Furthermore, it calls for a change in the Commission’s approach to project selection, assessment, monitoring and evaluation. 
Lisaks nõuab see muudatust komisjoni lähenemisviisis projektide valikule, hindamisele, järelevalvele ja järelhindamisele.
The Commission is considering further enhancing the use of simplified cost options such as lump-sum project funding. 
Komisjon kaalub lihtsustatud kuluvõimaluste (nt kindlasummalise projektitoetuse) kasutamise edasist laialdasemat kasutamist.
This has so far been difficult due to the lack of appropriate performance information and criteria, as the results and the impact of research are by their nature difficult to predict and evaluate. 
See on seni olnud raske, kuna puudub asjakohane tulemuslikkuse alane teave ja kriteeriumid, sest teadusuuringute tulemusi ja mõju on nende olemuse tõttu raske prognoosida ja hinnata.
They often do not follow a linear path51, and can occur long time after the moment of funding52. 
Sageli ei edene nad lineaarselt51 ja võivad ilmneda alles kaua pärast toetuse väljamaksmist52.
Nevertheless, the use of performance information and criteria is important to ensure EU added value in funded research projects, and to achieve policy objectives such as “excellence”, dissemination of results, and cooperation with industry. 
Sellest hoolimata on tulemuslikkuse alase teabe ja kriteeriumide kasutamine oluline, et tagada rahastatud teadusprojektide ELi lisaväärtus ning saavutada poliitikaeesmärgid (nt teaduse tipptase, tulemuste levitamine ja koostöö ettevõtlusega.
Acceptance of beneficiaries’ accounting practices53 27. 
Toetusesaajate raamatupidamiskorra aktsepteerimine53 27.
Beneficiaries can have their own accounting systems and practices that are set up in accordance with national legislations and International Accounting Stardards (IAS). 
Toetusesaajatel võivad olla oma raamatupidamissüsteemid ja -kord, mis on kehtestatud kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS).
Such legislations and standards may leave a certain margin of discretion for the beneficiaries’cost-accounting methods. 
Sellised õigusaktid ja standardid võivad jätta toetusesaajatele kuluarvestuse küsimustes teatava kaalutlusruumi.
As a consequence, there is a risk that the beneficiaries’ methods for calculating and classifying cost items may not satisfy cost-eligibility criteria set by the EU Financial Regulation (FR) and the rules for participation in the research and innovation programme, even though these methods are recognised by, e.g, national funders. 
Sellest tuleneb oht, et toetusesaajate kasutatavad kuluartiklite arvutamise ja liigitamise meetodid ei pruugi vastata ELi finantsmääruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ning teadus-ja innovatsiooniprogrammis osalemise eeskirjadele, kuigi neid meetodeid tunnustavad näiteks riigisisesed rahastajad.
This has the effect that some participants have to invest in specific accounting tools when justifying certain cost items for Horizon 2020 funding, whereas they do not have to do so for other national funds . 
See tähendab, et mõned osalejad peavad programmi „Horisont 2020“ teatud kuluartiklite põhjendamiseks investeerima teatud raamatupidamisprogrammidesse, samas kui nad ei pea seda tegema muude riigisiseste fondide puhul.
In this perspective, Horizon 2020 allows to a certain extent the usual accounting ECA, 2015 annual report, paragraph 3.24. 
Selles küsimuses võimaldab programm „Horisont 2020“ teataval määral kasutada toetusesaajate tavapärast raamatupidamiskorda54.
4. However, the Commission is cautious of fully accepting beneficiaries’ accounting practices because this would undermine the application of uniform rules for beneficiaries in all Member States. 
Komisjon on toetusesaajate raamatupidamiskorra täieliku aktsepteerimise küsimuses siiski ettevaatlik, sest see õõnestaks kõigi liikmesriikide toetusesaajate suhtes ühtsete eeskirjade kohaldamist.
In addition, national control and audit systems do not, as a rule, check the costs incurred in EU projects under direct management. 
Lisaks ei kontrolli riiklikud kontrollija auditisüsteemid reeglina otsese eelarve täitmise raames ellu viidud ELi projektide kulusid.
This is an obstacle for the Commission to cross-reliance on national audits. 
See takistab komisjoni liikmesriikide audititele toetumisel.
Evolution of the error rate 29. 
Veamäärade muutumine 29.
We identified a decrease of the error rates in our 2016 annual report Chapter “Competitiveness for growth and jobs” (from 5,6 % in 2014 to 4,4 % in 2015 and 4,1 % in 2016) (figure 4). 
Kontrollikoda leidis oma 2016. aasta aruande peatükis „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“, et veamäärad on vähenenud (5,6%-lt 2014. aastal Euroopa Parlament, komisjonide esimeeste konverents, 21.3.2017 kiri Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta töökava kohta, lk 4.
However, this decrease only gives limited information on the transition from FP7 to Horizon 2020, as: - research and innovation spending only accounts for 59 % of all spending under the Chapter of “Competitiveness for growth and jobs”55; - of the 92 transactions that we have audited in the area of research and innovation in 2016, 79 were from FP7 and only 13 from Horizon 2020; in 2015, only one Horizon 2020 transaction was selected in our sample. - while we present our results on regularity on an annual basis, research programmes can take several years to complete; beneficiaries and the Commission can make adjustments throughout the entire period and at the final payment; - the error rate is based on those errors that we have been able to quantify. 
4,4%-le 2015. aastal ja 4,1%-le 2016. aastal) (joonis 4). Vähenemine annab siiski vähe teavet ülemineku kohta seitsmendalt raamprogrammilt programmile „Horisont 2020“, sest - kulutused teadusele ja innovatsioonile moodustavad ainult 59% peatüki „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kogukulutustest55; - teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas 2016. aastal auditeeritud 92 tehingust 79 olid seitsmendast raamprogrammist ja vaid 13 programmist „Horisont 2020“; 2015. aasta valimis oli vaid üks programmi „Horisont 2020“ tehing; - kontrollikoda esitab oma korrektsuse auditi tulemusi küll kord aastas, kuid teadusuuringute programmide lõpuleviimiseks võib kuluda mitu aastat, ning toetusesaajad ja komisjon võivad neis kogu selle aja jooksul kuni lõppmakse tegemiseni kohandusi teha; - veamäär põhineb vigadel, mida kontrollikoda on suutnud kvantifitseerida.
There may be other observations, such as system weaknesses or failure to meet documenation requirements, which do not directly affect the regularity of the transactions we examined. 
Võib esineda ka muid tähelepanekuid, mis puudutavad näiteks puudusi süsteemides või dokumentatsioonile kehtivate nõuete mittetäitmist, mis ei mõjuta otseselt kontrollitud tehingute korrektsust.
These observations are taken into account in our statement of assurance (SoA) opinion but are by their nature not included in the error rate calculation. 
Neid tähelepanekuid võetakse arvesse kontrollikoja kinnitava avalduse arvamuses, kuid nende olemuse tõttu ei kasutata neid veamäära arvutamisel.
19 54 55 ECA, 2016 annual report, box 5.1. 
19 55 Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande selgitus 5.1.
Figure 4 – Estimated level of error(%) “Competitiveness for growth and jobs” (2014 – 2016) Source: ECA. 
Joonis 4. Hinnanguline veamäär (%) peatükis „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ (2014–2016) Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
We found that most errors under FP7 stemmed from incorrect application of the eligibility rules, making simplification a possible instrument in reducing errors56. 
Kontrollikoda leidis, et enamik seitsmenda raamprogrammi vigu tulenes rahastamiskõlblikkuse eeskirjade ebaõigest kohaldamisest, ning lihtsustamine võiks seega aidata vigade arvu vähendada56.
Although our information on the implementation of Horizon 2020 is limited57, as we have tested a small number of transactions, there are indications that the risk of irregularities in beneficiaries’ cost claims, in particular in relation to staff costs, remain present. 
Kuigi kontrollikojal on programmi „Horisont 2020“ rakendamise kohta piiratud hulgal teavet57 (sest testitud tehingute arv on väike), on märke sellest, et toetusesaajate väljamaksetaotlused sisaldavad endiselt eeskirjade eiramise riski, eelkõige personalikulude puhul.
In 2016, four out of thirteen Horizon 2020 transactions audited were affected by errors. 
2016. aastal auditeeritud 13 programmi „Horisont 2020“ tehingust oli vigadest mõjutatud neli.
Three were related to incorrectly declared staff costs, despite the introduction of simplified cost options and less stringent requirements concerning timesheets (table 3). 
Neist kolm olid seotud valesti deklareeritud personalikuludega – vaatamata lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõtule ja vähem rangetele nõuetele tööajatabelite täitmisel (joonis 3).
Moreover, we identified ECA, 2016 annual report, paragraph 1.10. For concrete examples see annex 5.2: overview of errors with an impact of at least 20 % for “Competitiveness for growth and jobs” (ECA, 2016 annual report). 
Konkreetsed näited on esitatud lisas 5.2: „Ülevaade alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ vigadest, mille mõju on vähemalt 20%“ (Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aastaaruanne).
We expect that more than half of our research sample for our 2018 annual report will relate to Horizon 2020 transactions. 
Kontrollikoda eeldab, et üle poole 2018. aasta aastaaruande jaoks moodustatud teadusuuringute valdkonna valimi tehingutest puudutavad programmi „Horisont 2020“ tehinguid.
20 10% 8% 6% 4% 2% 0% Materiality 2014 2015 2016 Upper error limit Estimated level of error Lower error limit 56 57 
20 10% 8% 6% 4% 2% 0% Olulisuse piirmäär 2014 2015 2016 Ülemine veapiir Hinnanguline veamäär Alumine veapiir 56 57
21 the risk that beneficiaries could misinterpret the rules, especially those less familiar with the rules, such as SMEs and first-time participants58. 
21 et toetusesaajad võivad eeskirju valesti tõlgendada, eriti eeskirjadega vähem tuttavad toetusesaajad, nagu VKEd ja esmataotlejad58.
PARTICIPATION AND EXCELLENCE Application rate, success rate and participation rate 31. 
OSALEMINE JA TIPPTASE Taotluste arv, edukate taotluste osakaal ja osalemisnäitaja 31.
The application rate measures the number of applications submitted per Member State or per type of beneficiary group. 
Taotluste arv mõõdab taotluste hulka liikmesriigi või toetusesaajate tüübi kohta.
The successs rate measures the number of funded applications in relation to the total number of submitted applications per Member State or per type of beneficiary group. 
Edukate taotluste osakaal mõõdab rahastatud taotluste osakaalu kõigist esitatud taotlustest liikmesriigi või toetusesaajate tüübi kohta.
The participation rate measures the actual funding received per Member State or per type of beneficiary group. 
Osalemisnäitaja mõõdab tegelikult saadud toetust liikmesriigi või toetusesaajate tüübi kohta.
Excellence is the overriding principle in Horizon 2020 and means that on the basis of competitive calls, only the best projects are selected. 
Tipptase on programmi „Horisont 2020“ üldpõhimõte ja tähendab, et konkurentsipõhiste konkursside abil valitakse vaid kõige paremaid projekte.
Geographical discrepancies 32. 
Geograafilised erinevused 32.
With regard to the application rate, data from the Commission shows that the EU-15 Member States, except Luxembourg, had a higher number of Horizon 2020 applications during the first three years of the programme (2014-2016) than EU-13 Member States59. 
Taotluste arvu kohta avaldatud komisjoni andmed näitavad, et EL-15 liikmesriigid (v.a Luksemburg) esitasid programmi „Horisont 2020“ esimese kolme aastaga (2014–2016) 58 Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 5.5.
22 Member States if the number of applications is compared with the number of research personnel in that Member State60. 
Samas on mõne EL-13 liikmesriigi taotluste arv suurem kui EL-15 liikmesriikidel – seda juhul, kui toetustaotluste hulka võrreldakse vastava liikmesriigi teadustöötajate arvuga60.
With regard to the success rate, data from the Commission show that it ranges from 9 % to 18 % for Horizon 2020 applications depending on the Member States61. 
Edukate taotluste osakaalu iseloomustavad komisjoni andmed näitavad, et programmi „Horisont 2020“ taotluste puhul on see sõltuvalt liikmesriigist 9–18%61.
Ten out of the EU-15 Member States show the highest success rates for applications above the average of 14.8 % during the first three years of Horizon 2020. 
Edukate taotluste osakaal on kõige kõrgem kümne EL-15 liikmesriigi puhul – nende näitaja oli programmi „Horisont 2020“ kolme esimese aasta jooksul üle keskmise (14,8%).
As shown in table 4, although the average success rates per Member State has decreased in the recent framework programmes, the difference in success rates between EU-15 and EU-13 Member States persists. 
Tabelist 4 nähtub, et kuigi edukate taotluste osakaal liikmesriikide kohta on viimastes raamprogrammides vähenenud, ei ole EL-15 ja EL-13 liikmesriikide vaheline erinevus kuhugile kadunud.
Table 4 – EU-13 Member States have lower success rates(a) than EU-15 Member States62 (a)In relation to the number of applications. 
EL-13 liikmesriikide edukate taotluste osakaal(a) on madalam kui EL-15 liikmesriikides62 (a) Võrreldes taotluste arvuga.
Source: ECA, based on data provided by the Commission updated in February 2018. 
Allikas: Euroopa kontrollikoda, tuginedes komisjoni 2018. aasta veebruaris esiajakohastatud andmetele.
The participation rate is a result of the application rate and the success rate. Data from the Commission show that EU-15 Member States receive around 87,8 % of the total funding from Horizon 2020 during the first three years of the programme (2014-2016), with Luxembourg and Portugal being the lowest (i.e. 0.3 % and 1.6 %, respectively), compared to Idem, p. 
Osalemisnäitaja sõltub taotluste arvust ja edukate taotluste osakaalust. Komisjoni andmete kohaselt said EL-15 liikmeriigid programmi „Horisont 2020“ kolmel esimese aastal Euroopa Komisjon: Horizon 2020 in full swing – Three years on – Key facts and figures 2014 - 2016, lk 12.
13. Idem, p. 
Idem, lk 13.
20. 
Idem, lk 20.
EU-13 refers to countries that have joined the EU since 2004, including Bulgaria, Croatia, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovakia, and Slovenia. 
EL-13 tähistab alates 2004. aastast ELiga liitunud riike, sealhulgas Bulgaariat, Horvaatiat, Küprost, Tšehhi Vabariiki, Eestit, Ungarit, Lätit, Leedut, Maltat, Poolat, Rumeeniat, Slovakkiat ja Sloveeniat.
EU-15 refers to Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Portugal, Spain, Sweden, United Kingdom. 
EL-15 tähistab Austriat, Belgiat, Taanit, Soomet, Prantsusmaad, Saksamaad, Kreekat, Iirimaad, Itaaliat, Luksemburgi, Madalmaid, Portugali, Hispaaniat, Rootsit, Ühendkuningriiki.
Country group EU – 15 EU - 13 FP 6 25 % 20 % FP 7 22 % 18 % Horizon 2020 15 % 11,9 % 60 61 62 
22 Riikide rühm EL-15 EL-13 Kuues raamprogramm 25% 20% Seitsmes raamprogramm 22% 18% Programm „Horisont 2020“ 15% 11,9% 59 60 61 62