natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We performed the audit work between February and November 2018 and held interviews with the Commission representatives form Directorate-General for Health and Food Safety (DG SANTE), Directorate-General for Communications Networks, Content and Technology and Directorate-General Joint Research Centre (DG JRC) and with five Member States’16 authorities responsible for implementing the Directive. 
Viisime audititöö läbi 2018. aasta veebruarist novembrini 2018 ning küsitlesime komisjoni esindajaid tervise ja toiduohutuse peadirektoraadist, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadist ning Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadist, samuti viie liikmesriigi16 ametiasutusi, kes vastutavad direktiivi rakendamise eest.
Our choice of Member States considered the main EU funded projects for cross-border exchanges of health data. 
Võtsime liikmesriikide valimisel arvesse peamisi ELi rahastatud projekte terviseandmete piiriüleseks vahetamiseks.
20 We also surveyed all Member States’ representatives in the Cross-border Healthcare Expert Group to obtain their opinions on main developments and challenges hampering patients’ access to cross-border healthcare and representatives of the eHealth Network on their opinion on the Commission’s work on cross-border 15 ECA strategy 2018-2020. 
20 Samuti küsitlesime kõiki piiriülese tervishoiu eksperdirühma liikmesriikide esindajaid, et koguda nende arvamusi peamiste arengusuundade ja probleemide 15 Kontrollikoja strateegia 2018–2020.
16 Denmark, Italy, Lithuania, the Netherlands and Sweden. 15 
16 Taani, Itaalia, Leedu, Madalmaad ja Rootsi. 15
We received 15 responses from the Cross-border Healthcare Expert Group and 10 from the eHealth Network. 
Saime piiriülese tervishoiu eksperdirühmalt 15 vastust ja e-tervise võrgustikult 10 vastust.
21 We audited EU funded projects which aimed to facilitate access to cross-border healthcare, including those for exchanging health data across borders and for developing and maintaining the European Platform on Rare Diseases Registration. 
21 Auditeerisime ELi rahastatud projekte, mille eesmärk oli hõlbustada juurdepääsu piiriülestele tervishoiuteenustele, sealhulgas terviseandmete piiriülese vahetamise ning harvikhaiguste registreerimise Euroopa platvormi arendamise ja säilitamise projekte.
We organised an Expert Panel to obtain independent advice on the EU’s rare disease policy and the European Reference Networks. 16 
Kutsusime kokku ekspertide rühma, et saada sõltumatut nõu ELi harvikhaiguste poliitika ja Euroopa tugivõrgustike kohta. 16
Observations The Commission has ensured that the EU Cross-Border Healthcare Directive has been put into practice 22 In order to oversee the implementation of the Directive, the Commission needs to monitor and enforce its transposition by the Member States through completeness and compliance checks. 
Tähelepanekud Komisjon on taganud ELi piiriülese tervishoiu direktiivi rakendamise 22 Direktiivi rakendamise üle järelevalve tegemiseks peab komisjon jälgima ja jõustama direktiivi ülevõtmist liikmesriikide poolt, kontrollides täielikkust ja vastavust.
The Commission also has to report on the operation of the Directive and appropriately guide the National Contact Points responsible for provision of information to patients on cross-border healthcare. 
Komisjon peab ka aru andma direktiivi toimimise kohta ja asjakohaselt juhendama riiklikke kontaktpunkte, kes vastutavad patsientide teavitamise eest piiriülestest tervishoiuteenustest.
The Commission has monitored and enforced transposition of the Directive 23 Following the Directive’s transposition deadline of 25 October 2013 and the Commission’s completeness checks of the transposition by the Member States, the Commission opened 26 infringement procedures for late or incomplete notification of transposition measures. 
Komisjon on direktiivi ülevõtmist jälginud ja jõustanud 23 Pärast direktiivi ülevõtmise tähtaega (25. oktoober 2013) ja liikmesriikide ülevõtmisprotsessi täielikkuse kontrollimist algatas komisjon 26 rikkumismenetlust seoses ülevõtmismeetmete hilinenud või mittetäieliku teatamisega.
In addition, the Commission initiated 21 infringement procedures on late or incomplete transposition of the Implementing Directive on the recognition of medical prescriptions issued in another Member State17. 
Lisaks algatas komisjon 21 rikkumismenetlust seoses teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamist käsitleva rakendusdirektiivi hilinenud või mittetäieliku ülevõtmisega17.
After all Member States provided complete notifications of transposition measures, the Commission closed these procedures by November 2017. 
Pärast seda, kui kõik liikmesriigid olid teatanud täielikest ülevõtmismeetmetest, lõpetas komisjon menetlused 2017. aasta novembriks.
In order to target these checks, the Commission identified four priority areas that act as barriers to cross-border patients: reimbursement systems, the use of prior authorisation, administrative requirements and the charging of incoming patients. 
Kontrollide täpsemaks suunamiseks määras komisjon kindlaks neli prioriteetset valdkonda, mis takistavad piiriüleseid patsiente: kulude hüvitamise süsteemid, eelneva loa nõudmine, haldusnõuded ja sissetulevate patsientide maksustamine.
Following these checks, the Commission opened 11 own-initiative infringement cases, four of which had been closed by November 2018, after Member States amended national transposition measures. 
Kontrollide põhjal algatas komisjon 11 omaalgatuslikku rikkumismenetlust, millest neli lõpetati 2018. aasta novembriks, kui liikmesriigid olid riigisiseseid ülevõtmismeetmeid muutnud.
25 We consider that the Commission’s checks has led to improvements in the systems and practices employed by the Member States. 
25 Oleme seisukohal, et komisjoni kontrollid on aidanud liikmesriikides kasutavaid süsteeme ja meetodeid parandada.
17 Commission Implementing Directive 2012/52/EU of 20 December 2012 laying down measures to facilitate the recognition of medical prescriptions issued in another Member State (OJ L 356, 22.12.2012, p. 68). 17 
17 Komisjoni 20. detsembri 2012. aasta rakendusdirektiiv 2012/52/EL, millega nähakse ette meetmed, et hõlbustada teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamist (ELT L 356, 22.12.2012, lk 68). 17
The Commission has reported on the operation of the Directive in a timely manner 26 The Commission is required to draw up a report every three years, starting in 2015, on the operation of the Directive18. 
Komisjon on direktiivi toimimise kohta õigeaegselt aru andnud 26 Komisjon peab alates 2015. aastast iga kolme aasta järel koostama aruande direktiivi toimimise kohta18.
These reports should include information on patient flows and the costs associated with patients’ mobility. 
Aruanded peaksid sisaldama teavet patsientide liikuvuse ja sellega seotud kulude kohta.
While the Directive does not oblige Member States to collect data on patients’ flows, it specifies that they shall provide the Commission with assistance and all available information for preparing the report. 
Kuigi direktiiv ei kohusta liikmesriike koguma andmeid patsientide liikuvuse kohta, täpsustatakse selles, et nad annavad komisjonile abi ja kogu olemasoleva teabe aruande koostamiseks.
In 2013, Member States agreed to provide specific data to the Commission on an annual basis. 
2013. aastal nõustusid liikmesriigid esitama komisjonile andmeid iga-aastaselt.
27 The majority of Member States were late in the adoption of the national transposition measures (see paragraph 23) and this delayed their provision of data to the Commission in 2015. 
27 Enamik liikmesriike hilines riigisiseste ülevõtmismeetmete vastuvõtmisega (vt punkt 23) ja seetõttu hilines nende andmete edastamine komisjonile 2015. aastal.
In 2017, 26 Member States provided it but for six of them, data was incomplete. 
2017. aastal esitasid andmed 26 liikmesriiki, kuid neist kuue andmed olid puudulikud.
In addition, data was not comparable from one country to another as some Member States reported all reimbursements without specifying whether they were granted under the Directive or the Regulation on the coordination of social security systems. 
Lisaks ei olnud andmed riigiti võrreldavad, sest mõned liikmesriigid teatasid kõigist hüvitustest, täpsustamata, kas neid maksti direktiivi või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva määruse alusel.
The Commission recognised the limited accuracy of data included in the reports. 
Komisjon tunnistas aruannetes sisalduvate andmete ebatäpsust.
For example, the overview of patient flows was incomplete. 
Näiteks patsientide liikuvuse ülevaade oli puudulik.
Table 1 shows that four Member States did not provide data on outgoing patient flows in 2016. 
Tabelist 1 nähtub, et neli liikmesriiki ei esitanud 2016. aastal andmeid väljaminevate patsientide liikuvuse kohta.
28 Despite these challenges, the Commission met its reporting obligation on time. 
28 Neist probleemidest hoolimata täitis komisjon oma aruandluskohustust õigeaegselt.
It adopted its recent report in September 2018 and presented an overview of patient flows and of the financial impact of cross-border healthcare under the Directive. 
Ta võttis oma hiljutise aruande vastu 2018. aasta septembris ja esitas ülevaate patsientide liikuvusest ning direktiivi kohase piiriülese tervishoiu finantsmõjust.
The Commission guided the National Contact Points in improving the information on cross-border healthcare 29 The Commission supports and guides the National Contact Points with the aim of providing clear and comprehensive information on patients’ rights to cross-border healthcare. 
Komisjon juhendas riiklikke kontaktpunkte piiriüleste tervishoiuteenuste alase teabe parandamisel 29 Komisjon toetab ja juhendab riiklikke kontaktpunkte, andmaks patsientidele selget ja põhjalikku teavet nende õiguste kohta piiriülestele tervishoiuteenustele.
To do that the Commission published a number of relevant studies19. 
Selleks avaldas komisjon mitu asjakohast uuringut19.
Prior 18 Article 20 of the Directive. 19 These studies include: 2012 Study on a best practice based approach to National Contact Point websites with recommendations to Member States and the Commission on how to provide the appropriate information on various essential aspects of cross-border healthcare through NCPs; 2014 Study on the impact of information on patients’ choice within the context of the Directive; 2015 Evaluative study on the operation of the Directive containing inter alia a review of NCP websites. 
19 Näiteks 2012. aasta uuring riiklike kontaktpunktide veebisaitide parimate tavade kohta koos soovitustega liikmesriikidele ja komisjonile selle kohta, kuidas esitada riiklike kontaktpunktide kaudu asjakohast teavet piiriüleste tervishoiuteenuste erinevate oluliste aspektide kohta; 2014. aasta uuring teabe mõju kohta patsientide valikutele direktiivi kontekstis; 2015. aasta hinnang direktiivi toimimise kohta, mis sisaldas muu hulgas riiklike kontaktpunktide veebisaitide läbivaatamist.
30 However, fewer than half of the National Contact Point websites explained the two different ways for patients to obtain healthcare in other countries20. 
30 Siiski on vähem kui pooltel riiklike kontaktpunktide veebilehtedel selgitatud kahte viisi, kuidas saavad patsiendid teises riigis tervishoiuteenuseid kasutada20.
In March 2018, the Commission sought to address the potential for confusion between the two pieces of legislation by holding a capacity-building workshop for NCPs and by developing a practical toolbox to help NCPs pass the information on to patients. 
2018. aasta märtsis püüdis komisjon lahendada kahe õigusakti võimaliku segiajamise probleemi, korraldades riiklike kontaktpunktide suutlikkuse suurendamise seminari ja töötades välja praktiliste vahendi paketi, mis aitab riiklikel kontaktpunktidel patsientidele teavet edastada.
Our survey showed that the competent authorities in the Member States welcomed the toolboxes, but that further work is needed to help explain the difference to patients. 
Meie küsitlus näitas, et liikmesriikide pädevad asutused pidasid praktiliste vahendite paketti positiivseks, kuid erinevuse selgitamiseks patsientidele on vaja veel tööd teha.
31 A recent Commission study21 considered that the information available to patients on NCPs websites was generally adequate and met the requirements of the Directive, but that the websites could provide more information on incoming patient rights and on the reimbursement of cross-border healthcare costs for outgoing patients. 
31 Hiljutises komisjoni uuringus21 leiti, et riiklike kontaktpunktide veebisaitidel patsientidele kättesaadav teave oli üldiselt asjakohane ja vastas direktiivi nõuetele, kuid veebisaidid võiksid sisaldada rohkem teavet sissetulevate patsientide õiguste kohta ja väljaminevate patsientide piiriüleste tervishoiukulude hüvitamise kohta.
In addition, a report on the Directive by the European Parliament noted that “in-depth information on patients’ rights was generally lacking on the NCPs websites”22. 
Lisaks märgiti direktiivi käsitlevas Euroopa Parlamendi aruandes, et „riiklike kontaktpunktide veebisaidid ei sisalda üldjuhul põhjalikku teavet patsientide õiguste kohta“22.
32 NCPs are not required by the Directive to include information on European Reference Networks on their websites. 
32 Direktiivi kohaselt ei pea riiklike kontaktpunktide veebisaidid sisaldama teavet Euroopa tugivõrgustike kohta.
We found that some NCPs did provide such information, and others were considering how to do so. 
Leidsime, et mõned riiklikud kontaktpunktid esitasid sellise teabe ja teised kaalusid, kuidas seda teha.
German, Irish, Estonian, Lithuanian and UK representatives have already expressed interest in liaising with the ERN Board of Member States for ERNs23. 
Saksamaa, Iirimaa, Eesti, Leedu ja Ühendkuningriigi esindajad on juba väljendanud huvi teha Euroopa tugivõrgustike liikmesriikide nõukoguga koostööd23.
The rare disease experts that we consulted considered that NCPs should provide such information about the Networks. 
Harvikhaiguste eksperdid, kellega me konsulteerisime, leidsid, et riiklikud kontaktpunktid peaksid võrgustike kohta sellist teavet andma.
20 According to a survey of NCPs carried out by the Commission for its Report on the operation of the Directive. 
20 Vastavalt riiklike kontaktpunktide uuringule, mille komisjon viis läbi seoses oma aruandega direktiivi toimimise kohta.
21 Study on cross-border health services: enhancing information provision to patients published on 20 July 2018. 
21 Study on cross-border health services: enhancing information provision to patients (uuring piiriüleste tervishoiuteenuste kohta: patsientidele teabe edastamise parandamine), avaldatud 20. juulil 2018.
22 The report on the implementation of the Cross-Border Healthcare Directive of 29 January 2019 by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety. 
22 Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 29. jaanuari 2019. aasta aruanne piiriülese tervishoiu direktiivi rakendamise kohta.
23 The report from the meeting of NCPs of 5 May 2017. 19 
23 Riiklike kontaktpunktide 5. mai 2017. aasta koosoleku aruanne. 19
Exchanging patients’ health data across borders: high expectations had not been matched by results at the time of the audit 33 Creating mechanisms to exchange patients’ health data within the EU requires a clear strategic and governance framework, supported by the Member States. 
Patsientide terviseandmete piiriülene vahetamine: auditi tegemise ajaks ei olnud kõrgeid ootusi täidetud 33 Patsientide terviseandmete ELi-sisese vahetamise mehhanismide loomine nõuab selget strateegilist ja juhtimisraamistikku, mida liikmesriigid toetavad.
Clear objectives should be set and performance monitored regularly. 
Tuleks püstitada selged eesmärgid ja järjepidevalt tulemuslikkust seirata.
Before launching the large-scale projects, the Commission with the support of the Member States should estimate the volumes of potential users. 
Enne ulatuslike projektide käivitamist peaks komisjon liikmesriikide toetusel hindama potentsiaalsete kasutajate arvu.
Lessons should be learnt from the earlier pilot projects. 
Varasematest katseprojektidest saadud kogemusi tuleks arvesse võtta.
The 2018 eHealth Strategy did not include an implementation plan 34 The Commission’s eHealth Action Plans set out its approach to eHealth, including to cross-border exchanges of patients’ health data. 
2018. aasta e-tervise strateegia ei sisaldanud rakenduskava 34 Komisjoni e-tervise tegevuskavades on esitatud tema lähenemisviis e-tervisele, sealhulgas patsientide terviseandmete piiriülesele vahetamisele.
The current Action Plan runs from 2012 until 2020. 
Praegune tegevuskava hõlmab ajavahemikku 2012–2020.
In April 2018, the Commission adopted a new eHealth strategy24, which is broader in scope than the current Action Plan. 
2018. aasta aprillis võttis komisjon vastu uue e-tervise strateegia24, mis on praegusest tegevuskavast laiem.
It notably includes the possible expansion to cross-border exchange of electronic health records. 
See hõlmab eelkõige elektrooniliste terviseandmete võimalikku piiriülest vahetamist.
35 In 2014, the Commission published an interim evaluation of the eHealth Action Plan25. 
35 2014. aastal avaldas komisjon e-tervise tegevuskava vahehindamise25.
While positive overall, the evaluation noted some weaknesses and recommended that the Commission should update the plan to include the most relevant issues, provide a clear governance structure and create a monitoring and coordination mechanism. 
Hinnang oli üldiselt positiivne, kuid täheldati mõningaid puudusi ja soovitati komisjonil kava ajakohastada, et hõlmata kõige olulisemaid küsimusi, tagada selge juhtimisstruktuur ning luua järelevalve-ja koordineerimismehhanism.
36 The Commission implemented most of the actions foreseen in the eHealth Action Plan. 
36 Komisjon viis ellu enamiku e-tervise tegevuskavas ettenähtud meetmetest.
It has not followed the 2014 evaluation recommendation to update its Action Plan nor revised it to reflect the 2018 eHealth Strategy. 
Ta ei ole järginud 2014. aasta hindamise soovitust tegevuskava ajakohastamiseks ega tegevuskava üle vaadanud, et kajastada selles 2018. aasta e-tervise strateegiat.
Therefore, the plan does not include relevant issues, such as the introduction of the General Data Protection Regulation. 
Seetõttu ei hõlma kava olulisi küsimusi, nagu isikuandmete kaitse üldmääruse kehtestamine.
In addition, the Commission has not set out responsibilities for the plan’s implementation. 
Lisaks ei ole komisjon kindlaks määranud kava rakendamisega seotud ülesannete jaotust.
24 Commission’s Communication on enabling the digital transformation of health and care in the Digital Single Market; empowering citizens and building a healthier society of 25 April 2018, COM(2018) 233 final. 
Sellel puudub aga rakenduskava koos oodatavate tulemuste ja väljundite ajakavaga, mis näitaks 24 Komisjoni teatis tervise-ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamise kohta digitaalsel ühtsel turul; kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine, 25. aprill 2018, COM(2018) 233 final.
25 Interim evaluation of the eHealth Action Plan 2012-2020, Deloitte study prepared for the Commission. 20 
25 E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava vahehindamine, komisjoni jaoks koostatud Deloitte’i uuring. 20
When the Commission launched its 2018 strategy on eHealth the only evaluation of its 2012-2020 Action Plan dated from 2014. 
Kui komisjon käivitas 2018. aasta e-tervise strateegia, oli tema 2012.–2020. aasta tegevuskava hinnatud ainult ühe korra, 2014. aastal.
The Commission underestimated the difficulties involved in deploying EU-wide eHealth Infrastructure 38 The Commission has worked on exchanges of patient health data between Member States in two stages: a pilot project (epSOS)26 from 2008 to 2012, costing €18 million and an ongoing deployment project (EU-wide eHealth Infrastructure) with a budget of €35 million27 launched in 2015. 
Komisjon alahindas kogu ELi hõlmava e-tervise taristu rakendamise keerukust 38 Komisjon on tegelenud patsientide terviseandmete vahetamisega liikmesriikide vahel kahes etapis: 2008.–2012. aastal tehti katseprojekt (epSOS)26 maksumusega 18 miljonit eurot, ja 2015. aastal käivitati siiani kestev rakendusprojekt (kogu ELi hõlmav e-tervise taristu), mille eelarve on 35 miljonit eurot27.
39 epSOS’s goal was to develop an Information and Communication Technology framework and infrastructure to enable secure cross-border access to patient health information. 
39 Projekti epSOS eesmärk oli välja töötada info-ja kommunikatsioonitehnoloogia raamistik ja taristu, et võimaldada piiriülest juurdepääsu patsientide tervisealasele teabele.
The pilot was to test the functional, technical and legal feasibility and acceptance of the proposed solution for cross-border health data exchanges. 
Projektiga katsetati terviseandmete piiriülese vahetamise kavandatava lahenduse funktsionaalset, tehnilist ja õiguslikku teostatavust ning heakskiitmist.
It was intended to “demonstrate the practical implementation of the solution in a number of settings in a number of participating states”. 
Selle eesmärk oli tõendada lahenduse praktilist rakendamist mitmes formaadis ja mitmes osalevas riigis.
40 The project developed the definitions of data content of Patient Summaries and ePrescriptions (see paragraph 09) as well as mechanisms for testing, reviewing and approving exchanges of health data across borders. 
40 Projekti raames töötati välja patsientide andmekaartide ja digiretseptide andmesisu määratlused (vt punkt 09) ning terviseandmete piiriülese vahetamise katsetamise, ülevaatamise ja heakskiitmise mehhanismid.
It has contributed to the development of eHealth interoperability specifications and guidelines. 
See on kaasa aidanud e-tervise koostalitlusvõime alaste spetsifikatsioonide ja suuniste väljatöötamisele.
It has also provided common standards to foster these exchanges and demonstrated Member States commitment to cooperation in this area. 
Samuti töötati projekti raames välja ühised standardid nende vahetuste edendamiseks ja liikmesriigid näitasid üles pühendumust koostööle selles valdkonnas.
41 The project planning phase did not set the scope and scale of testing required before practical implementation. 
41 Projekti kavandamise etapis ei olnud kindlaks määratud enne praktilist rakendamist nõutavate katsete ulatust ja mahtu.
Testing of the feasibility of the proposed solution consisted of 43 transfers of patient data. 
Kavandatud lahenduse teostatavuse katsetamine seisnes 43-s patsientide andmete vahetuses.
This meant that the project provided a limited practical demonstration of the proposed solution. 
See tähendab, et projekt andis vähe tõendeid kavandatud lahenduse praktilise teostatavuse kohta.
In the final review of the project, external evaluators concluded that the number of real Patient Summaries and ePrescriptions was “too low to consider the epSOS services as operational and 26 The total project budget was €38 million of which the EU agreed to co-finance €18 million. 
Projekti lõpliku läbivaatamise käigus tegid välishindajad järelduse, et tegelike andmekaartide ja digiretseptide arv on liiga väike, et pidada epSOSe teenuseid toimivateks ja 26 Projekti kogueelarve oli 38 miljonit eurot, millest EL nõustus kaasrahastama 18 miljonit eurot.
In total 24 countries participated in the project. 
Projektis osales kokku 24 riiki.
27 The amount includes IT services for the ERNs. 21 
27 Summa sisaldab Euroopa tugivõrgustike IT-teenuseid. 21
However, this exchange, while limited, was considered by the Commission a sufficient proof of concept for the eHDSI. 
töökindlateks28. Kõnealust piiratud andmevahetust pidas komisjon eHDSI kontseptsiooni tõendamiseks piisavaks.
42 The Commission assessed the epSOS project in 2014. 
42 Komisjon hindas projekti epSOS 2014. aastal.