natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States can implement agri-environment sub-measures over a wide area and/or target them to local circumstances, according to the environmental needs identified. 
Liikmesriigid võivad põllumajanduskeskkonna alameetmeid rakendada suurel alal ja/või suunata neid kohalikele eripäradele, vastavalt kindlaksmääratud keskkonnaalastele vajadustele.
Overall, the audit established that most of the expenditure was made on ‘horizontal’ sub-measures which were implemented over the whole area of the rural development programme (see Table 1). 
Üldiselt leiti auditis, et enamik kulutustest oli tehtud „horisontaalsetele” alameetmetele, mida rakendati terves maaelu arengukavaga hõlmatavas piirkonnas (vt tabel 1).
This is in line with one of the objectives of the current legal framework (see paragraph 3). 
See on kooskõlas kehtiva õigusraamistiku ühe eesmärgiga (vt punkt 3).
Currently there is no requirement to target expenditure to specific areas. 
Praegu ei ole nõuet kulutuste suunamiseks konkreetsetesse piirkondadesse.
However, geographical targeting can also be an effective tool, e.g. to prioritise areas where Member States have demonstrated that conversion to a less environmental friendly land use will occur without agri-environment support. 
Geograafiline suunamine võib aga samuti olla mõjus vahend selleks, et seada eelisjärjekorda näiteks piirkonnad, mille puhul liikmesriigid on tõestanud, et ilma põllumajandusliku keskkonnatoetuseta toimuks üleminek vähem keskkonna-sõbralikule maakasutusele.
21 This is in particular the case in Austria, where the agri-environment sub-measures were designed above all to maintain the environmental situation all over the country, which is assessed as reasonably positive in the rural development programme. 
21 See kehtib eriti Austria puhul, kus põllumajanduskeskkonna alameetmed koostati eelkõige selleks, et säilitada keskkonna olukorda terves riigis, mida maaelu arengukavas hinnatakse suhteliselt positiivseks.
Austria therefore applies a preventive and horizontal approach where around 70 % of farmers participate in agri-environment sub-measures, covering 93,5 % of all farmland. 
Austria rakendab seega ennetavat ja horisontaalset lähenemist, kus 70% põllumajandustootjaist osaleb põllumajanduskeskkonna alameetmetes, mis hõlmavad 93,5% kogu põllumajanduslikust maast.
38 TABLE 1 Rural development programme Member State/Region % of expenditure implemented on the whole area of the programme AT — Austria 90 % DE — Brandenburg and Berlin 90 % ES — Andalusia 50 % FR — France 90 % HU — Hungary 80 % 1 IT — Piedmont 85 % PL — Poland 100 % 2 SE — Sweden 60 % AGRI-ENVIRONMENT EXPENDITURE IMPLEMENTED ON THE WHOLE AREA OF THE PROGRAMME 1 Estimation based on the areas under ‘zonal’ sub-measures. 
38 TABEL 1 Maaelu arengukava Liikmesriik / Piirkond % kogu arengukava geograafilises ulatuses tehtud kulutustest AT – Austria 90% DE – Brandenburg ja Berliin 90% ES – Andaluusia 50% FR – Prantsusmaa 90% HU – Ungari 80%1 IT – Piemonte 85% PL – Poola 100%2 SE – Rootsi 60% KOGU ARENGUKAVA GEOGRAAFILISES ULATUSES RAKENDATUD PÕLLUMAJANDUSKESKKONNA KULUTUSED 1 Hinnang põhineb„tsoonipõhiste”alameetmete piirkondadel.
2 A budget of around 20 % is planned for targeted sub-measures but is not yet implemented. 
2 Ligikaudu 20% eelarvest on kavandatud suunatud alameetmetele, kuid seda ei ole veel kasutatud.
Source: European Court of Auditors, estimation of expenditure used for sub-measures without geographical limitation in 2009/2010. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Allikas: Euroopa Kontrollikoja hinnang alameetmetele tehtud kulutuste kohta ilma geograafilise piiranguta perioodil 2009/2010. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The Court found also some sub-measures which were targeted to specific local needs. 
Kontrollikoda leidis ka mõne alameetme, mis oli kohalikele vajadustele suunatud.
Two successful examples of this are described in Box 5. 
Kaks positiivset näidet selle kohta on esitatud 5. selgituses.
Targeting, like certain of the management practices outlined in the following paragraphs, imposes additional administrative costs. 
Sarnaselt järgmistes punktides toodud juhtimistavadele kaasnevad suunamisega täiendavad halduskulud.
It would be reasonable and desirable for the Commission to take cost-benefit considerations into account when proposing expenditure schemes, and for Member States to do so when deciding how to implement schemes. 
Oleks mõistlik ja soovitatav, et komisjon võtaks rahastamiskavade esitamisel arvesse tasuvusanalüüsi, ning liikmesriigid teeksid sama kavade rakendamise üle otsustamisel.
The Court’s audit however indicated that Member States audited had not considered the desirable degree of targeting on the basis of an analysis of the costs and benefits involved. 
Kontrollikoja audit viitas siiski sellele, et auditeeritud liikmesriigid ei olnud tasuvusanalüüsi põhjal kaalunud keskkonnatoetuse suunamise soovitavat määra.
40 BOX 5 SUCCESSFUL EXAMPLES OF GEOGRAPHICAL TARGETING France targets agri-environment sub-measures at Natura 2000 areas or at areas affected by specific problems, mainly water pollution but also soil erosion. 
40 5. SELGITUS POSITIIVSED NÄITED GEOGRAAFILISE SUUNAMISE KOHTA Prantsusmaa suunab põllumajanduskeskkonna alameetmeid Natura 2000 aladele või erilistest probleemidest (peamiselt vee saastatus, kuid ka pinnase erosioon) mõjutatud aladele.
Areas where environmental problems exist are precisely delimited, and only those areas are eligible for the sub-measures concerned. 
Keskkonnaproblee-midega piirkonnad on täpselt piiritletud ning ainult need alad on kõnealuste alameetmete raames abikõlblikud.
Each project includes land management activities which are determined at the level of agricultural parcels among various existing options. 
Iga projekt sisaldab maakasutusega seotud tegevusi, mis valitakse erinevate alternatiivide hulgast põllumajanduslike maatükkide tasandil.
Participation is still low in the sub-measures targeted at water pollution in intensive regions because they require changes in farming practices, in particular in the use of plant protection products. 
Intensiivsetes piirkondades vee saastatusele suunatud alameetmete puhul on osalus ikka veel madal, kuna selleks vajatakse muudatusi põllumajanduslikus tootmises, eriti taimekaitsevahendite kasutuse osas.
Hungary uses geographical targeting for 12 of the 22 sub-measures included in the programme. 
Ungari kasutab geograafilist suunamist 22-st arengukavas sisalduvast alameetmest 12 puhul.
This is done by designing specific sub-measures for and allocating 25 % of the agri-environment budget to the following five types of area: ο high nature value areas; ο areas affected by erosion on slopes; ο sand and loess soils exposed to wind erosion; ο protection zones of vulnerable water resources and flood areas; ο wetlands. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Sel eesmärgil koostatakse erilised alameetmed ja eraldatakse 25% põllumajanduskeskkonna eelarvest viit liiki piirkondadele: ο kõrge loodusväärtusega alad; ο kallakute erosioonist mõjutatud piirkonnad; ο tuuleerosioonist ohustatud liivane ja lösspinnas; ο ohualtimate veevarutsoonide ja üleujutatud piirkondade kaitsealad; ο märgalad. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The Polish programme, for instance, states that the environmental situation for issues such as high livestock densities affecting water quality, the sensitivity of different types of soil to erosion, etc are worse in some regions than in others. 
Poola arengukavas märgitakse näiteks, et keskkonnaolukor-raga seotud probleemid, nagu veekvaliteeti mõjutav kõrge loomkoormus, erinevate pinnaseliikide tundlikkus jne, on mõnes piirkonnas suuremad kui teistes.
Instead of a zonal approach applied during the period 2004–06, Poland has implemented agri-environment sub-measures so far nationwide. 
Perioodil 2004–2006 rakendatud tsoonipõhise lähenemisviisi asemel on Poola siiani kasutanud põllumajanduskeskkonna alameetmeid üleriigiliselt.
The abandonment of the previous approach was not supported by a cost-benefit analysis. 
Eelmisest lähenemisviisist loobumine ei põhinenud tasuvusanalüüsil.
In Austria, only four out of the 28 sub-measures, representing around 10 % of the expenditure, are targeted to specific areas. As budget wAs sufficient, no specific selection criteriA were Applied 80. 
Austrias on 28 alameetmest vaid neli (mis moodustavad ligikaudu 10% kulutustest) konkreetsetele piirkondadele suunatud. kuna eelarve oli küllaldane, siis mingeid sPetsiifilisi valikukriteeriume ei kasutatud 80.
Regulation (EC) No 1698/2005 specifies that expenditure must be in accordance with the selection criteria fixed by the competent body and that, where appropriate, beneficiaries may be selected on the basis of calls for tender, applying criteria of economic and environmental efficiency 22. 
Määruses (EÜ) nr 1698/2005 täpsustatakse, et kulutused peavad olema kooskõlas pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud valikukriteeriumidega ning et vajaduse korral võib abisaajad valida riigihangete abil, kohaldades majandusliku ja keskkonnatõhususe kriteeriume22.
The Commission wrote to the Member States in 2008, reminding them of the applicable legal provisions and insisting on the fact that the purpose of selection criteria was to ‘allow spending the budget on those operations and projects that will contribute most to the objectives of the measure’. 
Komisjon tuletas 2008. aastal liikmesriikidele kirjalikult meelde kohaldatavaid õigussätteid ning rõhutas asjaolu, et valikukriteeriumide eesmärk oli „võimaldada eelarvevahendeid kulutada tehingutele ja projektidele, mis aitavad kõige rohkem kaasa meetme eesmärkide saavutamisele”.
The Commission systematically checks that selection criteria are indeed established by the Member States for the agri-environment field. 
Komisjon kontrollib süstemaatiliselt, et liikmesriigid põllumajanduskeskkonna valdkonna valikukriteeriumid ka tegelikkuses kehtestaksid.
The Court found some cases where selection procedures were used to exclude contracts because they did not provide sufficient environmental value. 
Kontrollikoda leidis, et mõnel juhul kasutati valikukriteeriume lepingute sõlmimata jätmiseks, kuna nad ei pakkunud piisavalt keskkonnaalast väärtust.
France for instance uses a relevant procedure to select the projects implemented under ‘territo-rialised’ sub-measures, for which a specific committee ranks the projects according to environmental criteria such as their relevance and localisation. 
Näiteks kasutab Prantsusmaa „territo-riaalsete” alameetmete raames rakendatavate projektide valikumenetlust, mille puhul seab erikomisjon projektid vastavalt keskkonnaalastele kriteeriumidele (nagu nt projektide asjakohasus ja sobivus kohalikku keskkonda) paremusjärjestusse.
However, selection procedures were only used in a very limited number of cases. 
Valikumenetlusi kasutati siiski vaid väga vähestel juhtudel.
In practice, more than 90 % of the agri-environment budget is implemented on the basis of eligibility criteria only. 
Tegelikkuses rakendatakse üle 90% põllumajanduskeskkonna eelarvest üksnes abikõlblikkuskriteeriumide alusel.
None of the 203 contracts reviewed by the Court was selected on the basis of a call for tender. 
Kontrollikoja uuritud 203 lepingust ei valitud mitte ühtegi riigihanke põhjal.
22 Articles39(4)and71(2). 
22 Artikli39lõige4jaartikli71 lõige 2.
41 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
41 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
All farmers signing up to a certain scheme have to fulfil the same eligibility criteria and requirements, which are supposed (by the Commission and the Member States) to provide the same environmental benefits. 
Kõik teatud kavaga liitumist taotlevad põllumajandustootjad peavad täitma samu abikõlblikkuskriteeriume ja nõudeid, mis on esitatud (komisjoni ja liikmesriikide poolt) sama keskkonnaalase kasu saavutamiseks.
Provided that budgets are sufficient, the funds are used without assessing the environmental value of the various applications. 
Eeldades, et eelarved on piisavad, kasutatakse vahendeid ilma taotluste keskkonnaalast väärtust hindamata.
For most of the time, the budget is sufficient, as the scarcity of funds only occurs when the budget for all axis 2 measures is exhausted. 
Enamikul juhtudest on eelarve piisav, kuna vahendite vähesus tekib vaid juhul, kui kõikide 2. telje meetmete eelarve on otsas.
Only at this stage do selection criteria become mandatory. 
Üksnes selles staadiumis muutuvad valikukriteeriumid kohustuslikuks.
Thus, although five Member States established selection criteria 23, they were not applied because budget resources were sufficient to date. 
Seega, kuigi viis liikmesriiki olid valikukriteeriumid kehtestanud23, ei olnud neid siiski rakendatud, kuna eelarvevarud olid sel hetkel piisavad.
Selection criteria can also be applied to targets, e.g. the number of beneficiaries. 
Valikukriteeriume on võimalik rakendada ka eesmärkidele, nagu nt abisaajate arv.
In six of the eight Member States audited, the Court found sub-measures where the relevant figure for applications exceeded the targets planned, but where nevertheless all applications were funded. 
Kaheksast auditeeritud liikmesriigist kuues leidis kontrollikoda alameetmeid, mille vastav taotluste arv ületas kavandatud eesmärgid, kuid millest hoolimata kõik taotlused siiski rahastati.
Member States accepted further applications because their targets were not set at a level where environmental problems were sufficiently addressed. 
Liikmesriigid jätkasid taotluste vastuvõtmist, kuna nende kavandatud abisaajate arv ei olnud seatud tasemele, mis võimaldaks keskkonnaprobleeme piisavalt käsitleda.
It would be more efficient not to accept further applications where targets representing environmental levels have been achieved, thus releasing remaining financial resources for the achievement of the targets of other agri-environment sub-measures. 
Taotluste vastuvõtmise lõpetamine oleks tõhusam juhul, kui on saavutatud abisaajate arv, mis tagab keskkonnaprobleemide piisava käsitlemise, võimaldades seeläbi allesjäänud rahalised vahendid suunata põllumajanduskeskkonna muude alameetmetega seotud eesmärkide täitmisele.
ALLOCATION OF FUNDS DOES NOT OPTIMISE VALUE FOR MONEY management not sufficientLy innovative and evidence-based 84. 
RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE EI TAGA OPTIMAALSET KULUEFEKTIIVSUST haldamine ei ole küllaldaselt uuenduslik ega tõenditel Põhinev 84.
There are a number of elements which could be used in the management of agri-environment sub-measures to increase value for money. 
Kuludele vastava tulu optimeerimiseks on mitu elementi, mida võiks kasutada põllumajanduskeskkonna alameetmete juhtimisel.
This section covers, in addition to the elements mentioned earlier in this report: differentiated EU contributions, collective contracts and a sound evidence basis. 
Lisaks eespoolmainitud elementidele käsitletakse selles osas ELi kaasrahastamise diferentseerimist, kollektiivlepinguid ja usaldusväärset tõendusmaterjali.
23 Of the eight Member States audited, Poland did not establish any selection procedures, as was also pointed out by the Commission. 
23 Kaheksast auditeeritud liikmesriigist ei olnud valikumenetlusi kehtestatud Poolas, mida oli märkinud ka komisjon.
Austria and Sweden established certain selective elements but only for small parts of the budget (7,5 % of the expenditure for Austria and 12,5 % for Sweden). 
Austria ja Rootsi olid kehtestanud teatud valikuelemente, kuid ainult väiksele osale eelarvest (Austria puhul 7,5% kulutustest ja Rootsi puhul 12,5%).
42 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
42 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The EU contribution rate for rural development is set at the level of ‘axes’ (groups of coherent measures), and depends principally on whether expenditure is implemented in the regions eligible under the Convergence Objective or in other regions 24. 
Maaelu arengu ELi kaasrahastamise määr on määratletud „telgede” tasandil (kokkukuuluvad meetmerühmad) ning see sõltub peamiselt sellest, kas kulutusi rakendatakse lähene-miseesmärgi raames abikõlblikes või muudes piirkondades24.
The EU contribution for agri-environment is thus the same as for many other rural development measures, with the following exception. 
ELi kaasrahastamise määr põllumajanduskeskkonna puhul on seega sama, mis paljude teiste maaelu arengu meetmete puhul, kuid sellele kehtib üks erand.
Since 2009, the EU contribution may (within certain limits) be increased by 10 % for convergence and by 20 % for non-convergence regions for operations related to climate change, water management and biodiversity. 
Alates 2009. aastast võib ELi kaasrahastamise määra (teatud piirangutega) suurendada 10% lähenemiseesmärgiga hõlmatud ja 20% teiste piirkondade puhul seoses kliimamuutuse, veevarude haldamise ja bioloogilise mitmekesisusega seotud tegevusega.
Except for this differentiation, the EU contribution does not depend on environmental or other factors relevant for agri-environment, such as improved targeting or better focusing on EU priorities. 
Peale selle eristamise ei sõltu ELi toetus keskkonnaalastest või muudest põllumajan-duskeskkonnaga seotud teguritest, nagu nt täpsem suunamine või parem keskendumine ELi prioriteetidele.
Under the agri-environment policy, sub-measures are offered to farmers who take, on an individual basis, a decision on whether or not to sign a contract. 
Põllumajanduse keskkonnapoliitika raames pakutakse alameetmeid põllumajandustootjatele, kes (igaüks eraldi) võtavad vastu otsuse lepingu allkirjastamiseks.
In certain cases it may be necessary to have in a particular geographical area a minimum number of farmers signing a contract. 
Teatud juhtudel võib konkreetses geograafilises piirkonnas osutuda vajalikuks lepingu allkirjastavate põllumajandustootjate miinimumarvu kehtestamine.
Such cases can be to maintain/improve a typical local landscape, to reduce pollution in a river catchment area, or protecting certain species or habitats. 
Sellistel juhtudel on eesmärgiks säilitatada/parandada kohalikku tüüpilist maastikku, vähendada vee saastatust jõe valgalas või kaitsta teatud liike või elustikke.
Expenditure for a few individual contracts may not be effective in such cases (see also paragraph 67). 
Vaid mõnele üksikule lepingule tehtud kulutused ei pruugi sellistel juhtudel olla mõjusad (vt ka punkt 67).
One way to ensure that a sufficiently large group of farmers delivers the necessary environmental benefits is through collective approaches. 
Üks viis tagamaks, et piisavalt palju põllumajandustootjaid toodab vajalikku keskkonnaalast kasu, on seda teha kollektiivse lähenemisega.
The audit found, however, that such approaches are hardly used. 
Auditis leiti siiski, et sellist lähenemisviisi kasutatakse harva.
Only one out of the 203 agri-environment contracts audited concerned a collective contract. 
203-st auditeeritud põllumajanduse keskkonnalepingust vaid üks oli seotud kollektiivlepinguga.
The Leader approach to rural development can also be used to implement a collective approach. 
Maaelu arengu poliitika Leader-lähenemist võib samuti kasutada kollektiivse lähenemisviisi rakendamiseks.
However, a recent audit by the Court 25 found that Member States generally restricted the scope of Leader, in some cases even excluding agri-environment. 
Kontrollikoja hiljutises auditis25 leiti siiski, et üldiselt liikmesriigid piirasid Leader-meetme ulatust, jättes osal juhtudest põllumajanduskeskkonna sellest isegi välja.
In order to know whether agri-environment sub-measures are effective, a clear and demonstrated causal relationship between the agricultural practices and the environmental outcomes is required. 
Selgitamaks, kas põllumajanduskeskkonna alameetmed on mõjusad, vajatakse selget ja tõestatud põhjuslikku seost põllumajandusliku tootmise ja keskkonnaalaste tulemuste vahel.
This can be done by using test plots, case studies, quantified impact model, surveys, etc. 
Seda on võimalik teostada, kasutades katsemaatükke, juhtumi-uuringuid, kvantifitseeritud mõju mudelit, uurimusi jne.
Such ‘hard’ evidence is especially relevant for more demanding sub-measures as their effects depend on the specific requirements for the sub-measures and on the characteristics of the areas where they are implemented. 
Sellised „kindlad” tõendid on eriti asjakohased kõrgemate nõudmistega alameetmete puhul, kuna nende mõju sõltub alameetmete konkreetsetest nõuetest ja nende rakenduspiirkonna eripärast.
24 Article 70 of Regulation (EC) No 1698/2005 specifies for agri-environment a minimum EU contribution of 20 % of public expenditure, and maximum ones of 80 % in convergence regions and 55 % in other regions. 
24 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 70 täpsustatakse, et põllumajanduskeskkonna puhul on minimaalne ELi osalus 20% avaliku sektori kuludest ja maksimaalne 80 % lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondades ning 55% teistes piirkondades.
The contribution is increased to 85 % for programmes of the outermost regions and the smaller Aegean Islands. 
Osalust suurendatakse 85%-ni äärepoolseimate piirkondade ja väiksemate Egeuse mere saarte puhul.
25 Special Report No 5/2010: Implementation of the Leader approach for rural development, paragraphs 84 and 85. 
25 Eriaruannenr5/2010: Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus, punktid 84 ja 85.
43 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
43 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
44 Anticipated environmental benefits are not demonstrated for 24 % of the contracts 89. 
44 Oodatud keskkonnaalane kasu ei ole 24% lepingute puhul tõestatud 89.
However, the audit found that specific quantified evidence was used only in a minority of cases to design and manage agri-environment sub-measures. 
Auditis leiti siiski, et konkreetset kvantifitseeritud tõendusmaterjali kasutati vaid vähestel juhtudel põllumajanduskeskkonna alameetmete kavandamiseks ja haldamiseks.
For the 203 contracts reviewed by the Court, methods such as inquiries with beneficiaries, models/simulations or case studies were used respectively in only11%,14%and30%ofthecases.For24%ofthecontracts reviewed, Member States reported that the causal relationship between the farming practices and the anticipated environmental benefits were not demonstrated. 
Kontrollikoja uuritud 203 lepingu puhul korraldati abisaajatele küsitlusi, kasutati mudeleid/simulatsioone või juhtumiuuringuid vaid vastavalt 11%-l, 14%-l ja 30%-l juhtudest. 24%-l kontrollitud lepingutest märkisid liikmesriigid, et põllumajandusliku tootmise ja oodatava keskkonnaalase kasu vaheline põhjuslik seos ei olnud tõestatud.
These results are consistent with recent research 26 which concluded that ‘More than half of the [agri-environment sub-measures] surveyed were based on ‘common sense’ impact models, and thus were based on general beliefs about how agricultural practices are linked to environmental changes, rather than on documented evidence.’ 
Need andmed ühtivad hiljuti tehtud uuringuga26, milles leiti, et „üle poole uuritud [põllumajandus-keskkonna alameetmetest] põhines „loogilise mõtlemise” mõ-jumudelitel ning seega olid nende aluseks dokumentaalse tõendusmaterjali asemel pigem üldised arusaamad sellest, kuidas põllumajanduslik tootmine on seotud keskkonnaalaste muutustega.”
For some sub-measures, the Court did find evidence that the farming practices were effective in achieving their environmental benefits. 
Mõne alameetme puhul leidis kontrollikoda tõendeid sellest, et kasutatud tootmisviisid olid olnud keskkonnaalase kasu saavutamisel mõjusad.
This is particularly the case for organic farming, for which the effects are well documented 27. 
Seda täheldati eriti mahepõllunduse puhul, kus mõjud on hästi dokumenteeritud27.