natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During those three years, compliance with the debt criterion is judged according to whether the Member State in question makes sufficient progress towards compliance. 
Nende kolme aasta jooksul hinnatakse võlakriteeriumile vastavust sellest vaatenurgast, kas kõnealune liikmesriik teeb piisavaid edusamme selle täitmiseks.
Reply of the Commission 139 This arrangement represents a practical recognition of the fact that Member States which were already in an EDP at the time of the adoption of the Six‐Pack already had agreed fiscal consolidation paths, which were not necessarily in line with the requirements of the newly operationalised debt rule. 
Komisjoni vastus 139 Selle korraldusega tunnustatakse praktilisel viisil asjaolu, et liikmesriigid, mille suhtes majanduse juhtimise esimese paketi vastuvõtmise ajal kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, olid juba kokku leppinud eelarve konsolideerimise kavad, mis ei pruukinud olla kooskõlas äsja kasutusele võetud võlareegli nõuetega.
Hence, there would have been an inconsist‐ ency between the ongoing EDP procedures and the requirements of the debt rule. 
Seega tekkis käimasolevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste ja võlareegli nõuete vahel vastuolu.
The transition period is therefore a necessary recognition that these Member States require time to adapt their structural adjustments to the level needed to comply with the new benchmark. 
Seepärast kujutab üleminekumenetlus endast tarvilikku mööndust, et need liikmesriigid vajavad aega oma struktuursete kohanduste kooskõlastamiseks uuele võrdlusalusele vastamiseks vajaliku tasemega.
It is important to note that countries still need to be moving towards compliance during this period and face possible procedural consequences in case of non‐compliance; it is not the case that the debt requirement does not apply at all during the transition. 
Tuleb märkida, et need riigid peavad ka sellel ajavahemikul liikuma vastavuse poole ja et mittevastavuse korral seisavad nemadki silmitsi menetluslike taga-järgedega; siin ei ole tegemist olukorraga, et võlanõuet ülemineku ajal üldse ei kohaldata.
Moreover, although the transition period is defined as lasting three years, during the last year Member States must show compliance with the debt criterion, so that in reality the transitional arrangements only differ from the usual debt reduction benchmark over the first two years. 
Pealegi, kuigi üleminekumenetlus kestab määratluse kohaselt kolm aastat, peab liikmesriik viimasel aastal tõendama vastavust võlakriteeriumile, nii et tegelikult erineb üleminekumenetlus tavalisest võla vähenemise võrdlusalusest ainult kahel esimesel aastal.
143 The Commission does not agree that the Communication on making the best use of the flexibility within the exist‐ ing rules of the Stability and Growth Pact has in any way undermined the credibility of the process, or risked debt sustainability. 
143 Komisjon ei nõustu, et teatisega „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine” on mingil viisil kahjustatud menetluse usaldusväärsust või seatud kahtluse alla võla jätkusuutlikkus.
Indeed, the Communication did not represent a departure from the pre‐existing scenario as it did not extend the concept of factors to be taken into account in the decision not to launch an EDP. 
Tegelikult ei erinenud teatis senisest stsenaariumist, sest sellega ei laiendatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamata jätmise otsuse tegemisel arvessevõetavate tegurite kontseptsiooni.
Article 2 of Regulation 1467/97, dealing with the launch of an EDP, clearly states that when preparing a report under Article 126(3), the Com‐ mission shall take into account all relevant factors in so far as they significantly affect the assessment of compliance with the deficit and debt criteria ‐ including developments in medium term potential growth, the implementation of policies in the context of prevention and correction of excessive macroeconomic imbalances, and the implemen‐ tation of policies in the context of the common growth strategy of the Union. 
Määruse nr 1467/97 artiklis 2, milles käsitletakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamist, on selgelt kirjas, et kui komisjon koostab artikli 126 lõike 3 kohast aruannet, peab ta võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, kuivõrd need mõjutavad tõsiselt eelarvepuudujäägi-ja võlakriteeriumile vastavuse hindamist, sealhulgas võimaliku majanduskasvu keskpika perioodi arengut, ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ärahoidmise ja parandamisega seotud poliitikameetmete rakendamist ning liidu ühise kasvustrateegiaga seotud poliitikameetmete rakendamist.
The debt rule (both the full rule as well as the transitional rule) does not automatically imply that a Member State is put in EDP once the quantified target is missed. 
Võlareegli (nii täieliku reegli kui ka üleminekureegli) puhul ei eeldata automaatselt, et kui mõõdetavat eesmärki ei saavutata, algatatakse liikmesriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.
This non‐automaticity is explicitly foreseen in the regulation and is economically warranted given that debt developments are (more than deficit developments) not fully under the control of the government. 
See mitteautomaatsus on määruses sõnaselgelt sätestatud ja see on majanduslikult põhjendatud, sest võla areng ei ole täielikult valitsemissektori kontrolli all (rohkem kui eelarvepuudujäägi areng).
Indeed, the debt‐to‐GDP ratio is particularly dependent on developments in both real GDP growth and inflation. 
Võla suhe SKPsse sõltub tegelikult eelkõige nii SKP reaalkasvust kui ka inflatsioonist.
In addition, this also concerns the stock‐flow adjustment, which is influenced i.a. by for‐ eign exchange rates and statistical reclassifications. 
Lisaks on see seotud ka võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevusega, mida mõjutavad muu hulgas välisvaluuta kurss ning statistilised ümberliigitamised.
Recommendation 8 The Commission accepts the recommendation. 
8. soovitus Komisjon aktsepteerib soovitust.
Governments do not exert the same level of control on the development of debt‐to‐GDP ratios as they do in rela‐ tion to the deficit. 
Võla suhe SKPsse ei ole nii palju valitsemissektori kontrolli all kui eelarvepuudujääk.
In particular, non‐deficit related financial transactions (so‐called stock‐flow adjustments) can have a significant impact upon debt‐ratios in a given year. 
Eelkõige võivad vaadeldava aasta võlasuhteid oluliselt mõjutada eelarvepuudujäägiga mitteseotud finantstehingud (nn võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus).
As it the nature of debt dynamics that one year builds upon the other, such one‐off occurrences can have knock‐on implications for subsequent years that would create an inconsistency between deficit and debt‐based targets. 
Kuna võladünaamika iseloom on selline, et üks aasta mõjutab teist, võivad sellised ühekordsed ilmingud avaldada edasikanduvat mõju järgmistele aastatele, mis põhjustab vastuolusid eelarvepuudujäägil ja võlal põhinevate eesmärkide vahel.
Reply of the Commission 140 144 In terms of enforcement the focus of the legislation which governs the EDP is fiscal outcomes and, as such, the rele‐ vant legislation does not contain specific provision to enforce the implementation of structural reforms. 
Komisjoni vastus 140 144 Jõustamisel keskendutakse ülemäärast eelarvepuudujääki reguleerivates õigusaktides eelarvega seotud tulemustele ning nii ei sisalda asjakohased õigusaktid konkreetseid sätteid struktuurireformide elluviimise jõustamiseks.
Indeed, the assessment of effective action under an EDP is focussed on the delivery of the required budgetary adjustment and is not affected by the evaluation of structural reforms. 
Loomulikult keskendutakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasel meetmete mõjususe hindamisel eelarve nõutava kohandamise saavutamisele ning struktuurireformide hindamine seda ei mõjuta.
The implementation of structural reforms, including those undertaken under an Economic Partnership Programme (EPP), is monitored in the context of the European Semes‐ ter. 
Struktuurireformide, sealhulgas majanduspartnerluse programmis alustatud reformide elluviimist jälgitakse Euroopa poolaasta raames.
However, the Regulation does not foresee specific steps in cases where structural measures fall short compared to what is recommended in the analysis of the EPP. 
Siiski ei nähta määrusega ette konkreetseid samme juhtudeks, kui struktuurimeetmetest jääb majanduspartnerluse programmi analüüsis soovitatuga võrreldes väheks.
145 The need to avoid duplication and unduly complicate surveillance procedures explains why monitoring is not ensured in the EDP related documents. 
145 Seda, miks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumentidega ei ole seiret tagatud, saab selgitada vajadusega vältida dubleerimist ja järelevalvemenetluste tarbetut keerukust.
Such a monitoring is warranted during the European Semester, that was created in order to ensure that economic and budgetary policy are treated in an integrated manner, taking their interactions and interdependencies into account. 
Selline seire on põhjendatud Euroopa poolaasta raames, mis loodi tagamaks, et majandus-ja eelarvepoliitikat käsitletakse terviklikul viisil, võttes arvesse nende omavahelist toimet ja sõltuvust.
The changes introduced by the Commission to the 2015 European Semester aimed at increasing ownership at national level and accountability of European and national decision‐making. 
Muudatused, mille komisjon 2015. aasta Euroopa poolaasta raames tegi, olid mõeldud riikide vastutuse ning Euroopa ja riigi tasandi otsusetegemise vastutuse suurendamiseks.
As part of the reinforced European Semester, since 2015, a Country Report is produced for each of the Member States and for the euro area in February each year, identifying country‐specific challenges, notably linked to the reform process, and the progress made in addressing the issues identified in the previous round of Country Specific Recommendations. 
Osana tugevdatud Euroopa poolaastast koostatakse alates 2015. aastast iga aasta veebruariks iga riigi ning euroala kohta aruanne, milles tuvastatakse probleemid, eelkõige need, mis on seotud reformiprotsessiga, ning eelmises riigipõhiste soovituste voorus tuvastatud probleemide lahendamisel tehtud edusammud.
These detailed assessments inform the formulation of the next round of CSRs. Moreover, for countries subject to specific monitoring due to the presence of excessive imbalances, the implemen‐ tation of reforms is monitored under this specific process within the overall Macroeconomic Imbalances Procedure. 
Neid üksikasjalikke hinnanguid kasutatakse riigipõhiste soovituste järgmise vooru sõnastamisel. Pealegi jälgitakse ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all olevates riikides reformide elluviimist makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.
Concerning the Commission’s recent decision to take greater account of the implementation of structural reforms, it should be stressed that it does not impact the assessment of effective action under the EDP. 
Mis puudutab komisjoni hiljutist otsust võtta rohkem arvesse struktuurireformide rakendamist, siis tuleks rõhutada, et see ei mõjuta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohast meetmete mõjususe hindamist.
Recommendation 9 – First paragraph The Commission accepts the recommendation. 
9. soovitus – Esimene lõik Komisjon nõustub soovitusega.
If these weaknesses are not directly addressed, budget‐ ary measures may be insufficient to produce a lasting correction of the deficit. 
Kui nende puudustega otseselt ei tegelda, ei pruugi eelarvemeetmed olla eelarvepuudujäägi püsivaks paranemiseks piisavad.
Instead, addressing the underlying weaknesses is likely to be effective and more efficient from an economic point of view, over the medium and longer terms. 
Seevastu aluseks olevate puudustega tegelemine on tõenäoliselt mõjus ning majanduslikust seisukohast keskmise ja pikema aja jooksul tulemuslikum.
Since the entry into force of the Two‐pack, Member States for which an EDP has been opened/the EDP dead‐ line has been revised following effective action, shall present an EPP at the same time as the report on action taken that is due 3 to 6 months since EDP steps have been taken. 
Alates majanduse juhtimise teise paketi jõustumisest esitavad liikmesriigid, kelle suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus / kelle ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega on pärast meetmete mõjususe hindamist muudetud, korraga nii võetud meetmeid käsitleva aruande kui ka majanduspartnerluse programmi, mis tuleb edastada 3–6 kuud pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse etappide läbimist.
Reply of the Commission 141 The EPPs are one‐off documents whose role is to act as a roadmap for the fiscal structural reforms which Member States consider to be necessary to ensure an efficient and lasting correction of their excessive deficit. 
Komisjoni vastus 141 Majanduspartnerluse programmid on ühekordsed dokumendid, mille eesmärk on toimida nende eelarve struktuurireformide tegevuskavana, mida liikmesriigid peavad vajalikuks oma ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva parandamise tagamisel.
In their EPP, the Member States should identify and select their priorities in terms of competitiveness, long‐term sustainable growth and addressing their structural weaknesses. 
Oma majanduspartnerluse programmides peaksid liikmesriigid määrama ja valima oma prioriteedid, pidades silmas konkurentsivõimet, pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja oma struktuursete puuduste kõrvaldamist.
The EPP serves to complement the budgetary measures taken over the course of an EDP with a wider strategy aimed at avoiding the occurrence of excessive deficits. 
Majanduspartnerluse programmi mõte on täiendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetud meetmeid ja laiema strateegia eesmärk on vältida ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimist.
However, its one‐off nature does not imply that there is no follow‐up. 
Selle ühekordne laad ei tähenda, et järelmeetmeid ei järgne.
The Commission and the Council monitor the implementa‐ tion of the fiscal‐structural reforms in the context of the European Semester. 
Komisjon ja nõukogu jälgivad eelarve struktuurireformide rakendamist Euroopa poolaasta raames.
In this regard, one should bear in mind the need to avoid duplication and unduly complicated surveillance procedures. 
Seoses sellega tuleb pidada silmas vajadust vältida dubleerimist ja järelevalvemenetluste tarbetut keerukust.
Recommendation 9 – Second paragraph The Commission does not accept the recommendation as it considers that it already operates to the full extent of the powers available to it under the legislation and has repeatedly publicly stressed the need for Member States to undertake necessary structural reforms. 
9. soovitus – Teine lõik Komisjon ei nõustu soovitusega, sest enda arvates ta juba tegutseb talle õigusaktidega antud volituste täielikus ulatuses ja on korduvalt avalikult rõhutanud, et liikmesriikidel tuleb ette võtta vajalikud struktuurireformid.
146 Regarding the new reporting requirements, there are no (explicit) legislative provisions to ensure that Member States comply with them, nor sanctions in case of non‐compliance. 
146 Kui käsitleda uusi aruandlusnõudeid, siis puuduvad (sõnaselged) õigussätted tagamaks, et liikmesriigid täidavad neid, ja sanktsioonid juhuks, kui neid ei täideta.
However, as this is a requirement stemming from a Regulation they could be enforceable given the possibility for the Commission to launch an infringement procedure in case of non‐compliance. 
Kuna aga see nõue tuleneb määrusest, peaks see olema täitmisele pööratav, arvestades, et komisjonil on võimalik algatada mittevastavuse korral rikkumismenetlus.
The effectiveness of this remedy should be judged against the requirements of the EDP. 
Selle abinõu mõjusust tuleks hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuete suhtes.
147 As replied to rec. b (iv), the Regulation does not always foresee a systematic evaluation/feedback to be made public by the Commission. 
147 Nagu on kirjas vastuses põhjenduse b punktile iv, ei nähta määruses alati ette, et komisjon peaks andma korrapäraselt hinnanguid/tagasisidet.
Additional reporting is fully taken into account by the Commission in its regular surveillance (i.e. in each forecast round; a short assessment is generally provided in the country‐specific section of the ‘ Implications of the forecast for budgetary surveillance’ notes since AF2013). 
Komisjon võtab lisaaruandeid oma korrapärases järelevalves täielikult arvesse (st igas prognoosivoorus; üldjoontes antakse alates 2013. aasta sügisprognoosist märgukirjade „Komisjoni eelarvejärelevalve prognoosi mõju” riigipõhises osas lühike hinnang).
Only in cases of non‐compliance with the require‐ ments, this would be clearly flagged and pointed out in an appropriate Commission document (depending on the specific situation, this can be either a dedicated note or part of the documents assessing the SCP or DBP). 
Ainult siis, kui nõudeid ei ole täidetud, märgitakse see selgelt ära ja sellele osutatakse asjakohases komisjoni dokumendis (konkreetsest olukorrast olenevalt võib see olla kas spetsiaalne märgukiri või moodustada osa stabiilsus-ja lähenemisprogrammide või eelarvekava hindamise dokumentidest).
Infringe‐ ment procedures can be launched in case of non‐compliance with the requirements. 
Nõuete täitmatajätmise korral saab algatada rikkumismenetluse.
Recommendation 10 – First paragraph The Commission accepts the recommendation. 
10. soovitus – Esimene lõik Komisjon nõustub soovitusega.
Recommendation 10 – Second paragraph The Commission does not accept the recommendation since the effectiveness of this remedy should be judged against the requirements of the EDP. 
10. soovitus – Teine lõik Komisjon ei nõustu soovitusega, sest selle abinõu mõjusust tuleks hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuete järgi.
149 The Commission restates its commitment to apply sanctions as appropriate in line with the provisions of the Six‐pack. 
149 Komisjon kinnitab taas oma valmisolekut kohaldada vajaduse korral sanktsioone vastavalt esimesele majanduse juhtimise paketile.
Recommendation 11 The Commission does not accept the recommendation. 
11. soovitus Komisjon ei nõustu soovitusega.
The Commission has always acted in compliance with the Treaty. 
Komisjon on alati tegutsenud kooskõlas aluslepinguga.
The Commission will continue to recommend that the Council step up the procedure and apply sanctions where appropriate in line with the legislation. 
Komisjon soovitab nõukogul ka edaspidi vajaduse korral kiirendada menetlust ja kohaldada sanktsioone vastavalt õigusaktidele.
‘The excessive deficit procedure (EDP) is a key element of economic governance in the EU. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on üks ELi majandusjuhtimise põhielemente.
It is used where necessary to correct the trajectory of deficit and debt in the Member States. 
Seda kasutatakse vajaduse korral liikmesriikide eelarvepuudujäägi ja võla arengusuuna korrigeerimiseks.
For this audit we examined the quality of the EDP in the difficult recent economic climate, from the data underlying decisions to initiate the procedure through to the final results. 
Auditi käigus uuris kontrollikoda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kvaliteeti viimaste aastate keerulises majanduskeskkonnas, alates menetluse algatamise otsuste aluseks olnud andmetest kuni lõpptulemusteni.
We found that effective implementation is still a work in progress, but that the Commission is committed to continuing with the necessary improvements.’ 
Kontrollikoda leidis, et menetluse elluviimine ei ole veel täielikult mõjus, kuid komisjon on otsustanud vajalike paranduste tegemist jätkata.
EN 2016 Special Report NO 11 Strengthening administrative capacity in the former Yugoslav Republic of Macedonia: limited progress in a difficult context EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2016 Eriaruanne nr 11 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi haldussuutlikkuse parandamine: piiratud edusammud keerulistes tingimustes EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4880-0 PDF ISBN 978-92-872-4905-0 EPUB ISBN 978-92-872-4935-7 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/894970 doi:10.2865/54872 doi:10.2865/880213 QJ-AB-16-012-EN-C QJ-AB-16-012-EN-N QJ-AB-16-012-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016 Trükis ISBN 978-92-872-4897-8 PDF ISBN 978-92-872-4902-9 EPUB ISBN 978-92-872-4936-4 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/135913 doi:10.2865/116106 doi:10.2865/35169 QJ-AB-16-012-ET-C QJ-AB-16-012-ET-N QJ-AB-16-012-ET-E © Euroopa Liit, 2016 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2016 Special Report NO 11 Strengthening administrative capacity in the former Yugoslav Republic of Macedonia: limited progress in a difficult context (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2016 Eriaruanne nr 11 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi haldussuutlikkuse parandamine: piiratud edusammud keerulistes tingimustes (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was produced by Audit Chamber III — headed by ECA Member Karel Pinxten — which specialises in external actions spending areas. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välissuhete kuluvaldkonna eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Karel Pinxten.
The audit was led by ECA Member Hans Gustaf Wessberg, supported by the Head of his private office, Peter Eklund; Emmanuel-Douglas Hellinakis, Attaché; Torielle Perreur-Lloyd, Head of Task; Stéphanie Girard, Ainhoa Perez Infante, Aurelia Petliza, auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Hans Gustaf Wessberg, keda toetasid kabinetiülem Peter Eklund, kabineti atašee Emmanuel-Douglas Hellinakis, auditijuht Torielle Perreur-Lloyd ning audiitorid Stéphanie Girard, Ainhoa Perez Infante ja Aurelia Petliza.
From left to right: A. Perez Infante, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloyd, H. G. Wessberg, A. Petliza, P. Eklund, S. Girard. 
Vasakult paremale: A. Perez Infante, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloyd, H. G. Wessberg, A. Petliza, P. Eklund, S. Girard.
Contents 04 56–66 57–60 61–66 67–73 Part III — The contribution of political dialogue to strengthening administrative capacity Although well organised, political dialogue did not contribute significantly to an overall strengthening of administrative capacity Other dialogue mechanisms addressed the need to strengthen administrative capacity but did not result in progress towards removing the underlying obstacles Conclusions and recommendations Annex I — Key dates in EU–former Yugoslav Republic of Macedonia relations Annex II — Projects audited Reply of the Commission 
Sisukord 04 56–66 57–60 61–66 67–73 III osa. Poliitilise dialoogi panus haldussuutlikkuse parandamisel Vaatamata sellele, et poliitiline dialoog oli hästi korraldatud, ei aidanud see oluliselt kaasa haldussuutlikkuse parandamisele Muud dialoogimehhanismid käsitlesid haldussuutlikkuse parandamise vajadust, kuid nende tulemusel ei tehtud edusamme takistuste kõrvaldamiseks Järeldused ja soovitused I lisa.