natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They can be used to inform strategic planning and budget preparation and to identify ways in which to improve the efficiency and effectiveness of resource allocations. increasingly, they also review expenditure management systems and institutions. 
Seda võib kasutada paremaks strateegiliseks planeerimiseks ja eelarve koostamiseks ning ressursside eraldamise mõjususe ja tõhususe suurendamiseks. Järjest rohkem kasutatakse ülevaateid ka kulutuste juhtimise süsteemide ja institutsioonide kontrollimiseks.
22 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
22 Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
BoX 2 23 rEducInG fIducIary rIsk Good commission practice: Ethiopia The protection of basic services program ii28 was designed to support the budgets of regional level and lower tiers of government which were responsible for basic services such as education, health and water. 
SELGITUS 23 USALDUSEGA SEOTUD RISKI VÄHENDAMINE Komisjoni hea tava: Etioopia Põhiteenuste kaitse programm II28 kavandati põhiteenuste, nagu hariduse, tervishoiu ja veeteenuste eest vastutava piirkondliku taseme ja riigi madalamate haldustasemete eelarve toetamiseks.
The programme contains strengthened reporting and accountability measures to enable verification that the services were reaching the intended beneficiaries. 
Programm sisaldab tõhustatud teavitus-ja aruandlusmeetmeid, mis võimaldavad kontrollida, kas teenused jõuavad ettenähtud abisaajateni.
These measures include more regular and timely reporting on regional and local spending for basic services. furthermore, the flow of government funds was to be tracked to the final service delivery point, for instance, through public service delivery surveys. 
Meetmed hõlmavad muu hulgas regulaarsemat ja õigeaegsemat aruandlust veeteenuste eest tehtud piirkondlike ja kohalike kulutuste kohta. Lisaks nähti ette võimalus jälgida riigi vahendite kasutamist kuni lõppteenuse osutamiseni, kasutades selleks näiteks avalike teenuste osutamise küsitlusi.
The reporting and accountability measures also included an ex-post review of procurement, measures to improve disclosure of public budget information at regional, subregional and service delivery point, and the continuous audit of local government expenditure by the auditor general combined with the necessary capacity-building support for the auditor general’s staff. 
Ühtlasi sisaldasid teavitus-ja aruandlusmeetmed hangete järelkontrolli, meetmeid riigieelarvet käsitleva teabe paremaks esitamiseks piirkondlikul, kohalikul ja teenuse osutamise tasandil, ning kohalike omavalitsuste kulude pidevat auditeerimist riigikontrolli poolt koos vajaliku toetusega riigikontrolli personali suutlikkuse suurendamiseks.
Weak commission practice: Paraguay The preparatory documents for the approval of the Commission’s gbs programme do not refer to fiduciary risk, although the overall conclusion of the Country financial accountability assessment of august 2004 was that the financial management risk is high and that, to reduce risk to an acceptable level, reforms were needed in the areas of internal control, external audit and the control of decentralised entities. furthermore, the preparatory documents do not describe the main risks relating to inefficiencies and wastage of the national budget and do not address the issue of corruption in spite of the extent of this problem29. despite the high level of fiduciary risk, the preparatory documents do not demonstrate how the main weaknesses are to be tackled and no shorter-term measures were implemented. 
Komisjoni halb tava: Paraguay Komisjoni üldise eelarvetoetuse heakskiitmist ettevalmistavates dokumentides ei viidata usaldusega seotud riskile, ehkki 2004. aasta augustist pärineva riigi finantsaruandluse hindamise üldine järeldus oli, et finantsjuhtimisega seotud risk on suur ja selle viimiseks vastuvõetavale tasemele tuleb läbi viia reformid sisekontrolli, välisauditi ja detsentraliseeritud asutuste kontrolli valdkondades. Lisaks ei kirjeldata ettevalmistavates dokumentides riigieelarve ebatõhususe ja raiskamisega seotud peamisi riske ning ei käsitleta korruptsiooni hoolimata selle ulatuslikkusest29. Ehkki usaldusega seotud riski tase on kõrge, ei kirjeldata ettevalmistavates dokumentides, kuidas peamisi probleeme lahendada; samuti ei viidud ellu lühiajalisemaid meetmeid.
28 Thisprogrammeisnotformallylabelledagbsprogramme.neverthelessitsbasicobjectivesandpurpose,thelarge-scaletransfer of funds with the objective of poverty reduction and through national systems using a multi-sector approach, are typical of gbs programmes. 
28 Programmeikuuluametlikultüldiseeelarvetoetuseprogrammidehulka.Sellepõhieesmärgid,suuremahulinevahendite ülekandmine vaesuse vähendamise eesmärgil ja riiklike süsteemide kaudu, rakendades valdkonnaülest lähenemisviisi, on aga iseloomulikud üldise eelarvetoetuse programmidele.
29 Transparencyinternationalreportspoorperformanceintermsofcorruptionperceptionandthesituationisdeteriorating. its Corruption perception index has listed paraguay as one of the most corrupt countries in latin america. 
29 TransparencyInternationalhindabkorruptsioonilevikutõkestamiseseisuhalvaksjaolukordonveelgihalvenemas.Selle korruptsioonitajumise indeksi kohaselt on Paraguay üks Ladina-Ameerika korrumpeerunumaid riike.
The relative position improved between 2004 (140th) and 2006 (111th) but later deteriorated again: 138th place in 2007 and 2008 and 154th place in 2009. 
Riigi positsioon paranes 2004. aastast (140. koht) 2006. aastani (111. koht), kuid seejärel halvenes taas: 138. koht 2007. ja 2008. aastal ning 154. koht 2009. aastal.
This perception is confirmed by an evaluation of corruption by the united states agency for international development (usaid) in june 2008 as well as by various interlocutors during the Court’s audit mission to paraguay. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
Hinnangut toetab Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti (USAID) 2008. aasta juunis tehtud korruptsiooniuuring. Samuti kinnitasid seda paljud vestluspartnerid, keda kontrollikoda Paraguaysse tehtud auditikülastuse ajal küsitles. Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
The Court found that national development strategies are generally described in Commission programming, identification and formulation documents but are not critically appraised and the Commission does not draw an explicit conclusion on the relevance and credibility of the strategy. 
Seetõttu peaks komisjon üldise eelarvetoetuse programmide koostamisel suurt tähelepanu pöörama strateegia struktureeritud hindamisele. Kontrollikoda leidis, et programmide kavandamist, kindlaksmääramist ja koostamist käsitlevates komisjoni dokumentides riiklikke arengustrateegiaid üldjuhul küll kirjeldatakse, kuid ei hinnata kriitiliselt.
38. national development strategies are generally still weak, which is likely to mean that development risk is relatively high. 
38. Riiklikud arengustrateegiad on üldjuhul endiselt nõrgal tasemel, mille tõenäoline järeldus on, et arengurisk on suhteliselt suur.
Thus a 2007 world bank review concluded that only eight of the 62 developing countries (13 %) examined had a ‘largely devel-oped’ strategy30 although it considered that all countries were making progress towards this. in particular the review found that: (a) in most countries, strategies were still only weakly linked to the budget; (b) many of the countries were still pursuing multiple medium-term strategies, which may involve a significant duplication of effort and jeopardise progress on the other components of the development strategy; (c) many countries have identified goals and priorities matching their specific needs but need to provide better clarification of how to achieve these goals. 
Maailmapanga 2007. aasta ülevaates tõdetakse, et läbivaadatud 62 arengumaast ainult kaheksal (13%) oli olemas hästi väljatöötatud arengustrateegia30, ehkki ülevaate hinnangul tehakse kõigis riikides selles suunas edusamme. Täpsemalt leiti ülevaates, et: a) enamikus riikides oli strateegial eelarvega endiselt vaid nõrk seos; b) paljudes riikides järgitakse endiselt mitut keskmise tähtajaga strateegiat, mis võib tähendada olulisel määral topelttööd ja ohtu seada arengustrateegia teiste osade edenemise; c) paljud riigid on kindlaks määranud riigi vajadustele vastavad eesmärgid ja prioriteedid, kuid peavad eesmärkide saavutamist paremini selgitama.
30 results-based national development strategies: assessment and challenges ahead, The world bank, december 2007. 
30 Results-Based National Development Strategies, Assessment and Challenges Ahead (Tulemuspõhised riiklikud arengustrateegiad – hinnang ja ees ootavad ülesanded), Maailmapank, detsember 2007.
The review used three criteria for its assessment: a unified strategic framework, prioritisation within that framework and a strategic link to the budget. 24 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
Ülevaates kasutati kolme hindamiskriteeriumi: ühtlustatud strateegiaraamistik, esmatähtsate eesmärkide seadmine raamistikule vastavalt ja strateegiline seos eelarvega. 24 Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
This section addresses the question of whether the Commission’s design and implementation of the different components of gbs were effective, i.e. transfer of funds, capacity-building support, conditions and dialogue. thE ratIonalE for thE allocatIons to IndIvIdual GBs ProGrammEs Is not clEar But thE dIsBursEmEnt of fundInG Is IncrEasInGly PrEdIctaBlE for thE PartnEr countrIEs 41. 
ÜLDISE EELARVETOETUSE ERI OSADE KOMISJONIPOOLNE KAVANDAMINE JA RAKENDAMINE EI TAGA NENDE POTENTSIAALSE MÕJU TÄIEL MÄÄRAL AVALDUMIST 40. Järgmisena käsitletakse küsimust, kas komisjon kavandas ja rakendas mõjusalt üldise eelarvetoetuse eri osi: vahendite ülekandmist, suutlikkuse suurendamise toetust, tingimusi ja dialoogi.
The Court examined whether the Commission appraised the amounts of individual gbs programmes according to the objectives of the programmes and the countries’ specific circumstances. furthermore, it examined whether the Commission disburses gbs on a predictable basis and in alignment with country budgetary systems. 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon hindas üldise eelarvetoetuse programmide toetussummasid vastavalt programmide eesmärkidele ja riikide eritingimustele. Lisaks kontrolliti, kas üldise eelarvetoetuse andmine komisjoni poolt on prognoositav ja kooskõlas riigi eelarvesüsteemidega.
25 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
25 Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
26 there is no Framework For assessing the appropriate amounts For gBs programmes 42. 
26 PUUdUb raamistik üldise eelarvetoetUse Programmide maksete asjakohasUse hindamiseks 42.
The country strategy papers and the various documents used for deciding on gbs programmes examined by the Court lack clear explanations on how the amount of gbs allocated had been decided. in most cases, a reference is only made to the overall objective of increasing the Commission’s use of budget support (see paragraph 7). 
Riigistrateegia dokumentides ja muudes kontrollikoja poolt läbivaadatud dokumentides, mille alusel üldise eelarvetoetuse programmide kohta otsuseid tehakse, puuduvad selgitused selle kohta, kuidas üldise eelarvetoetuse eraldatud summad kindlaks määrati. Enamasti viidatakse ainult üldisele eesmärgile hoogustada komisjoni eelarvetoetuse kasutamist (vt punkt 7).
43. imprecise objectives (see paragraph 22) are a problem for assessing the amount to be allocated to individual gbs programmes. for example, the amount required to have an impact on partner country budgetary expenditure patterns or to finance the budget deficit may be quite different from the amount required to strengthen pfm systems. 
43. Ebatäpsed eesmärgid (vt punkt 22) raskendavad üldise eelarvetoetuse programmide jaoks eraldatavate toetussummade hindamist. Näiteks summa, mis on vajalik partnerriigi eelarvekulude struktuuri mõjutamiseks või eelarvedefitsiidi finant-seerimiseks, võib oluliselt erineda riigi rahanduse juhtimissüsteemide tugevdamiseks vajaminevast summast.
45. as regards risks, the Commission takes account of the risk of non-utilisation of gbs due to non-respect of the eligibility criteria (see paragraph 27). for the 10th edf, generally the lower this risk was assessed to be for a given country, the more gbs it was likely to receive and the higher the percentage of its national indicative programme allocated to gbs (see the Table). however, the Commission does not consider fiduciary and development risks (see paragraphs 32 and 37) when deciding on the amount of funding. 
45. Komisjon võtab arvesse üldise eelarvetoetuse mittekasutamise riski, mis tuleneb toetuse saamise tingimuste mittetäitmisest (vt punkt 27). Kümnenda EAFi puhul kehtis üldjuhul reegel, et mida väiksemaks riigi vastavat riski hinnati, seda suurem oli riigile tõenäoliselt eraldatava üldise eelarvetoetuse summa ja seda suurem oli üldise eelarvetoetuse osa riiklikus näidisprogrammis (vt tabel).
28 the commission disBurses gBs on a predictaBle Basis and in alignment with country systems 46. by definition, a central part of budget support is the transfer of funds by the Commission to support the national budget of the beneficiary country. in recent years, best practice in the provision of budget support has emphasised the importance to partner countries of the predictability of the flows of budget support allocated by donors. This allows partner countries to know sufficiently in advance the amount and timing of disbursements. 
Eelarvetoetuse põhiosa moodustab komisjonipoolne vahendite ülekandmine abisaajariigi riigieelarve toetamiseks. Viimastel aastatel on eelarvetoetuse andmise parim tava olnud rõhutada, kui oluline on partnerriikide jaoks rahastajate eraldatava eelarvetoetuse prognoositavus. See võimaldab partnerriikidel saada piisavalt varakult teavet toetuse suuruse ja väljamaksmise aja kohta.
48. in particular, the Commission has taken significant steps to improve predictability through the introduction of the mdg contracts31. 
48. Komisjon on teinud olulisi samme prognoositavuse parandamiseks, võttes kasutusele aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped31.
These programmes commit funds for a six-year period instead of the typical three years and, if eligibility conditions continue to be met, allow the disbursement of at least 70 % of the total commitment independent of performance. mdg contracts are only granted to countries that have a successful track record in implementing budget support, show a commitment to monitoring and achieving the mdgs, and have active donor coordination mechanisms to support performance review and dialogue. 
Nende programmide raames eraldatakse vahendeid tavapärase kolme aasta asemel kuue aasta pikkuseks ajavahemikuks ja toetuse saamise tingimuste jätkuva täitmise korral on võimalik kulukohustuste kogusumma välja maksta vähemalt 70% ulatuses, olenemata tulemuslikkusest. Aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppeid sõlmitakse üksnes riikidega, kes on eelarvetoetust edukalt rakendanud, kohustuvad kontrollima ja täitma aastatuhande arengueesmärke ja rakendavad aktiivseid rahastamise koordineerimismehhanis-me, et toetada tulemuslikkuse kontrolli ja dialoogi.
31 The name intends to highlight the contractual nature of the long-term financial commitments and its focus on mdg-related results, notably in health and education. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
31 Nimega püütakse rõhutada pikaajaliste finantskohustuste lepingulist iseloomu ja keskendumist aastatuhande arengueesmärkidega seotud tulemustele, eelkõige tervishoiu ja hariduse vallas. Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
Capacity-building support is one of the key components of gbs programmes and is either included directly in the gbs programme or through an accompanying specific capacity-building support programme to contribute to gbs programme objectives. 
Suutlikkuse suurendamise toetus on üks üldise eelarvetoetuse programmide põhiosadest ning see lülitatakse üldise eelarvetoetuse programmi kas otse või kaasneva suutlikkuse suurendamise eriprogrammi kaudu, et aidata saavutada üldise eelarvetoetuse programmi eesmärke.
The assessments of capacity-building needs are not comprehensive and do not systematically take into account support provided by other donors when the Commission decides on the capacity-building allocations under gbs programmes32. 
Suutlikkuse suurendamise vajaduste hindamine ei ole terviklik ning selles ei arvestata järjepidevalt teiste rahastajate antud toetust, kui komisjon teeb otsuse suutlikkuse suurendamise toetuse eraldamise kohta üldise eelarvetoetuse programmide raames32.
52. improving pfm is an important objective of all the Commission’s gbs programmes (see paragraph 18) and capacity-building can play an important role in reducing risk. 
52. Riigi rahanduse juhtimise parandamine on komisjoni kõigi üldise eelarvetoetuse programmide oluline eesmärk (vt punkt 18) ja suutlikkuse suurendamine võib riski vähendamisel olulist rolli mängida.
The Commission’s capacity-building support therefore mainly focuses on pfm. however, there is no clear link between the needs for improving pfm in a particular country and the amounts provided for capacity-building support. it is therefore not clear that the share of gbs programme funding allocated to capacity-building, usually in the order of 5 %, is sufficient to have a significant impact. 
Seetõttu keskendub komisjoni antav suutlikkuse suurendamise toetus peamiselt riigi rahanduse juhtimisele. Puudub aga selge seos riigi rahanduse juhtimise parandamise vajaduste ja suutlikkuse suurendamise toetuseks eraldatud summade vahel. Seetõttu ei ole selge, kas suutlikkuse suurendamisele eraldatud toetus (tavaliselt ca 5% üldise eelarvetoetuse programmide vahenditest) on piisav, et avaldada märkimisväärset mõju.
32 see also paragraphs 10 and 11 of the Court’s special report no 6/2007 on the effectiveness of technical assistance in the context of capacity development. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
32 Vtkakontrollikojaeriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis, punktid 10 ja 11. Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
53. only a limited part of the capacity-building for pfm has been used for strengthening oversight bodies such as supreme audit institutions, parliaments and civil society organisations seeking to monitor government use of budgetary resources33. support for capacity-building in areas other than pfm, on which gbs programme objectives are also focused, notably health and education, has been very relevant but in general marginal. 
53. Ainult väikest osa riigi rahanduse juhtimissüsteemide suutlikkuse suurendamise toetusest on kasutatud selleks, et tõhustada järelevalveasutusi, nagu kõrgeimad kontrolliasutused, parlamendid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, mille eesmärk on teha järelevalvet valitsuse eelarvevahendite kasutamise üle33.
55. in july 2008, the Commission adopted a strategy34 that aimed to improve the effectiveness of its assistance for capacity development by requiring it to support country-led programmes, be based on partner demand and be focused on sustainable results. improvements were observed in the design of the capacity-building support under programmes launched after the adoption of the strategy. 
55. 2008. aasta juulis võttis komisjon vastu strateegia34, mille eesmärk on suurendada suutlikkuse suurendamise toetuse mõjusust, toetades riigi juhitavaid programme, põhinedes partnerriigi vajadustel ja keskendudes püsivatele tulemustele.
The capacity-building support provided under the 10th edf in benin and uganda is delivered through multi-donor trust funds and is, compared to the ninth edf, more relevant to the priority needs, better planned and better coordinated with other donors. it remains unclear, however, how the amounts for support through such mechanisms were established. 
Pärast strateegia vastuvõtmist käivitatud programmide suutlikkuse suurendamise toetuse kavandamine on paranenud. Kümnenda EAFi raames Beninile ja Ugandale ette nähtud suutlikkuse suurendamise toetust antakse mitmest rahastajast koosnevate sihtfondide kaudu ning see vastab üheksanda EAFiga võrreldes paremini esmavajadustele, on paremini planeeritud ja teiste rahastajatega kooskõlastatud.
33 special report no 2/2005 concerning edf budget aid to aCp countries: the Commission’s management of the public finance reform aspect (paragraphs 56 to 62). The Court recommended that relations with parliaments and supreme audit institutions should be strengthened. 
33 Oma eriaruandes nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine (punktid 56–62), soovitas kontrollikoda suhteid parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutustega tugevdada.
34 a backbone strategy — reforming technical cooperation and project implementation units for external aid provided by the european Commission. 
34 Tugistrateegia–Euroopa Komisjoni antava välisabi tehnilise koostöö ja projektide rakendamise üksuste reformimine.
30 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
30 Eriaruanne nr 11/2010 – Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides
Capacity-building support has made useful contributions, especially when support was provided in response to a clear demand from the partner country. in the area of pfm, support is mostly related to government pfm reforms in fields such as the budgetary process, internal control, procurement and the quality of statistical information. in those cases where capacity-building support focused on other sectors, it covered areas such as the formulation of national and sector strategies, the development of sector management information systems, monitoring and evaluation (see Box 3). 
Suutlikkuse suurendamise toetus on osutunud kasulikuks, eriti juhtudel, mil toetust anti vastavalt partnerriigi selgele nõudmisele. Riigi rahanduse juhtimise toetus on enamasti seotud riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidega sellistes valdkondades nagu eelarveprotsess, sisekontroll, hankemenetlused ja statistika kvaliteet. Juhtudel, kui suutlikkuse suurendamise toetus keskendus teistele valdkondadele, hõlmas see näiteks riikliku ja valdkondliku strateegia väljatöötamist, valdkondlike juhtimisteabe süsteemide arendamist, järelevalvet ja hindamist (vt 3. selgitus).
BoX 3 caPacIty-BuIldInG suPPort Good commission practice: laos The Commission has devoted a significant share (approximately 20 %) of its gbs-related funding to capacity-building which reflects the capacity constraints of the government. 
SELGITUS SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE TOETUS Komisjoni hea tava: Laos Komisjon on eraldanud suure osa (ligikaudu 20%) üldise eelarvetoetuse vahenditest suutlikkuse suurendamisele, mis annab tunnistust riigi piiratud suutlikkusest.
The programme focuses on pfm weaknesses but also seeks to build capacity in the provision of social services which is relevant to the Commission’s objective of improving performance in the health and education sectors. 
Programm keskendub riigi rahanduse juhtimise puudustele, kuid selle abil püütakse ka suurendada suutlikkust sotsiaalteenuste pakkumise alal, mis vastab komisjoni eesmärgile parandada tervishoiu ja hariduse valdkondade tulemuslikkust.