natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction 11 Assessments of administrative capacity in the annual progress reports (2011-2015) for the areas audited Chapter Institutions 2011 2012 2013 2014 2015 5 Public procurement Ministry of Economy, Concessions and Private–Public Partnerships Unit State Appeals Commission 14 Transport policy Road/State Transport Inspectorate Rail Safety Authority Air/Civil Aviation Agency 21 Trans-European Networks Institutions involved in construction 22 Regional policy and coordination of structural instruments National Fund, Central Financing and Contracting Department and line ministries Programming Monitoring and evaluation Financial management, control and audit 23 Judiciary and fundamental rights Institutions involved in implementing anti-corruption policy Courts dealing with high-level cases 27 Environment and climate change Regulating bodies (horizontal legislation) Bodies involved in air quality Bodies involved in waste management Bodies involved in enforcing legislation Administrative capacity still weak/limited and needs substantial/urgent improvement. 
Sissejuhatus 11 Haldussuutlikkuse puuduste hindamine iga-aastastes eduaruannetes (2011–2015) auditeeritud valdkondade kaupa Peatükk Institutsioonid 2011 2012 2013 2014 2015 5 Riigihanked Majandusministeerium, kontsessioonide ning avaliku ja erasektori partnerluse osakond Riiklik apellatsioonikomisjon 14 Transpordipoliitika Teedeamet / riiklik transpordiinspektsioon Raudteeohutusamet Lennundus/tsiviillennundusamet 21 Üleeuroopalised võrgud Ehitusega seotud asutused 22 Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine Riiklik rahastamisvahend, tsentraliseeritud rahastamise ja lepingute sõlmimise asutus ning valdkondlikud ministeeriumid Kavandamine Järelevalve ja hindamine Finantshaldus, kontroll ja audit 23 Kohtusüsteem ja põhiõigused Korruptsioonivastase poliitika rakendamisega seotud asutused Kõrgetasemeliste juhtumitega tegelevad kohtud 27 Keskkond ja kliimamuutus Reguleerivad asutused (horisontaalsed õigusaktid) Õhukvaliteediga tegelevad asutused Jäätmekäitlusega tegelevad asutused Õigusaktide jõustamisega tegelevad asutused Haldussuutlikkus endiselt nõrk/piiratud ja vajab olulist/kiireloomulist parandamist Haldussuutlikkus on kasvanud, kuid vajab veel parandamist Haldussuutlikkus on kasvanud, ei vaja parandamist Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni eduaruannete alusel.
Introduction 12 EU pre-accession financial assistance 11 The EU provides financial and technical help for the enlargement countries (the Western Balkans and Turkey) by means of the Instrument for Pre-accession Assistance (IPA)15. 
Sissejuhatus 12 ELi ühinemiseelne finantsabi 11 Euroopa Liit eraldab kandidaatriikidele (Lääne-Balkani riigid ja Türgi) rahalist ja tehnilist abi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA)15 kaudu.
IPA I covered the period 2007-2013 with a total allocation of 10 billion euros, of which 615 million (6 %) was for the former Yugoslav Republic of Macedonia. 
IPA I hõlmas perioodi 2007–2013 ning selle raames eraldati kokku 10 miljardit eurot, millest 615 miljonit eurot (6%) endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile.
IPA II has followed this with a total indicative allocation of 11.7 billion euros over the period 2014-2020, including 664 million euros (6 %) for the former Yugoslav Republic of Macedonia. 
IPA II on lisaks sellele perioodil 2014–2020 eraldanud 11,7 miljardit eurot, sh 664 miljonit eurot (6%) endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile.
12 Under IPA I financial assistance for the country can be presented in seven sectors of expenditure as shown in Table 2. 
12 IPA I rahaline abi riigile jaguneb seitsmeks kuluvaldkonnaks, nagu näidatud tabelis 2.
IPA assistance to the former Yugoslav Republic of Macedonia 2007-2013 (million euro) 15 IPA I was established by Council Regulation (EC) No 1085/2006 of 17 July 2006 establishing an Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) (OJ L 210, 31.7.2006, p. 82) and Commission Regulation (EC) No 718/2007 of 12 June 2007 implementing Council Regulation (EC) No 1085/2006 establishing an Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) (OJ L 170, 29.6.2007, p. 
IPA toetus endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile perioodil 2007–2013 (miljonites eurodes) 15 IPA loodi nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82), ja komisjoni 12. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 170, 29.6.2007, lk 1).
Sector/Funding area Total allocation per sector Percentage Justice and home affairs 64 10 % Public administration reform 71 12 % Social development 67 11 % Private sector development 45 7% Transport 110 18 % Environment 99 16 % Agriculture and rural development 111 18 % Other 48 8% TOTAL 2007-2013 615 100 % Source: European Commission. 
Sektor/rahastamisvaldkond Kogueraldis sektori kohta Protsent Justiits-ja siseküsimused 64 10% Avaliku halduse reform 71 12% Sotsiaalne areng 67 11% Erasektori arendamine 45 7% Transport 110 18% Keskkond 99 16% Põllumajandus ja maaelu areng 111 18% Muu 48 8% KOKKU 2007–2013 615 100% Allikas: Euroopa Komisjon.
13 When IPA I began in 2007, most funds were managed directly by the Commission. 
13 Kui IPA I 2007. aastal käivitati, haldas suuremat osa vahendeid komisjon otse.
However, by 2010 the management of 76 % of the country’s IPA allocation had been decentralised. 
2010. aastaks oli aga detsentraliseeritud 76% riigi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eraldiste haldamisest.
However, the Commission remains accountable for these funds so it carries out checks of the transactions. 
Komisjon vastutab siiski nende vahendite eest ja kontrollib seetõttu tehinguid.
Audit scope and approach 13 14 The audit objective was to assess whether EU pre-accession assistance contributed effectively to strengthening administrative capacity to implement reform in the former Yugoslav Republic of Macedonia. 
Auditi ulatus ja 13 lähenemisviis 14 Auditi eesmärk oli hinnata, kas ELi ühinemiseelne toetus aitas mõjusalt kaasa haldussuutlikkuse tugevdamisele reformide läbiviimiseks endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.
We approached this by looking at both financial and non-financial assistance towards strengthening administrative capacity under IPA I16. 
Selleks vaadati läbi IPA I raames antud rahaline ja mitterahaline toetus haldussuutlikkuse parandamiseks16.
15 The audit addressed three main questions: (a) Did the Commission ensure that IPA projects contribute effectively towards strengthening administrative capacity? (b) Did the Commission use the decentralised management mode effectively to build capacity? (c) Did the Commission’s non-financial assistance effectively support the strengthening of administrative capacity? 
15 Kontrollikoda esitas kolm peamist auditiküsimust: a) kas komisjon tagab selle, et IPA projektid aitavad mõjusalt kaasa haldussuutlikkuse parandamisele; b) kas komisjon kasutab detsentraliseeritud haldusviisi edukalt suutlikkuse parandamiseks; c) kas komisjoni mitterahaline toetus toetab mõjusalt haldussuutlikkuse parandamist.
16 We chose three major sectors for our audit in which strong administrative capacity is central to successful implementation of reform and which covered 46 % of the total allocation: public administration reform (PAR), transport, and environment (see Table 2). 
16 Kontrollikoda valis auditeerimiseks kolm peamist sektorit, kus tugev haldussuutlikkus on reformi rakendamiseks äärmiselt oluline ning millele suunati 46% kogu eraldatud toetusest: avaliku halduse reform, transport ja keskkond (vt tabel 2).
The audit included analysis of documents and interviews with representatives of the Commission and the beneficiary country. 
Audit hõlmas dokumentide analüüsi ning intervjuusid komisjoni ja toetust saava riigi esindajatega.
We used the evidence provided in project and programme documents, evaluations and assessments of IPA I and the country, and the Commission’s annual progress reports. 
Kontrollikoda kasutas projekti-ja programmidokumentides esitatud tõendusmaterjali, IPA I hindamisi ja hinnanguid ning komisjoni iga-aastaseid eduaruandeid.
17 To answer audit question (a), reported in part 1 of the observations, we examined a sample of 17 projects from the PAR, transport, and environment sectors. 
17 Esimesele auditiküsimusele vastamiseks kontrolliti 17 projektist koosnevat valimit. Projektid valiti avaliku halduse, transpordi-ja keskkonnasektoritest.
The projects selected in the PAR sector included activities in the key areas of procurement, anti-corruption, internal control, capacity-building for decentralised management and assistance for training of the public administration. 
Avaliku halduse reformi sektorist valitud projektid hõlmasid meetmeid põhivaldkondades, nagu riigihanked, korruptsioonivastane võitlus, sisekontroll, suutlikkuse suurendamine detsentraliseeritud halduse puhul ning toetus avaliku halduse valdkonna töötajate koolitamiseks.
Project activities aimed to strengthen administrative capacity, for example by supporting the development of strategies, programmes, curricula, manuals and procedures, providing advice on strengthening institutions and bodies in key areas of reform, and the provision of training courses. 
Projektitegevuste eesmärk oli suurendada haldussuutlikkust, näiteks toetades strateegiate, programmide, kavade, käsiraamatute ja meetmete väljatöötamist, andes nõu reformi peamiste valdkondadega tegelevate institutsioonide ja asutuste töö parandamiseks ning pakkudes koolitusi.
16 IPA II projects were not yet being implemented at the time of the audit. 
16 Auditi toimumise ajaks ei olnud IPA II projektid veel rakendamisel.
Audit scope and approach 14 18 Most projects in the transport and environment sectors did not include strengthening administrative capacity as a main objective. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 14 18 Suurema osa transpordi-ja keskkonnasektori projektide puhul ei olnud peamiseks eesmärgiks haldussuutlikkuse tugevdamine.
19 Most of the projects we looked at were restricted to the country, but some, for example in procurement, were multi-beneficiary projects available to all of the countries of the Western Balkans. 
19 Suurem osa kontrollitud projektidest piirdus endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, kuid mõned, näiteks hangete valdkonnas, olid mitme toetusesaajaga projektid, mis olid mõeldud kõikidele Lääne-Balkani riikidele.
We also looked at the contribution of the Regional School of Public Administration (ReSPA), which is likewise financed by a multi-beneficiary programme. 
Kontrollikoda kontrollis ka piirkondliku avaliku halduse kooli (ReSPA) rolli, mida samuti rahastatakse mitme toetusesaajaga programmist.
The 17 audited projects are shown in Annex II. 
17 auditeeritud projekti on esitatud II lisas.
20 To answer audit question (b), reported in part 2 of the observations, we reviewed the procedures followed to assess the country’s readiness to manage a decentralised implementation system for IPA assistance and examined how the Commission used experience of this management mode to strengthen administrative capacity in the country. 
20 Teisele küsimusele vastamiseks vaatas kontrollikoda läbi menetlused, mille abil hinnati riigi valmidust kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi detsentraliseeritud rakendussüsteemi, ning kontrollis, kuidas komisjon kasutas selle haldusviisialaseid kogemusi riigi haldussuutlikkuse parandamiseks.
21 To answer audit question (c), reported in part 3 of the observations, we looked at non-financial assistance and reviewed the mechanisms for political dialogue set up under the Stabilisation and Association Agreement as well as other structures for dialogue, such as the High Level Accession Dialogue. 
Tulemused on esitatud tähelepanekute 2. osas. 21 Kolmandale auditiküsimusele vastamiseks kontrolliti mitterahalist abi ning vaadati läbi stabiliseerimis-ja assotsieerimislepingu raames kasutusele võetud poliitilise dialoogi mehhanismid ning muud dialoogistruktuurid, nagu kõrgetasemeline ühinemisdialoog.
Observations 15 Part I — The effectiveness of pre-accession financial assistance in contributing towards strengthening administrative capacity 22 We examined whether IPA projects successfully addressed the strengthening of administrative capacity in key areas of public administration reform (procurement, corruption and internal control) and in the sectors of transport, and environment. 
Tähelepanekud 15 I osa. Ühinemiseelse finantsabi mõjusus 22 Kontrollikoda uuris, kas IPA projektid olid edukad haldussuutlikkuse parandamisel avaliku halduse reformi põhivaldkondades (hanked, korruptsioon ja sisekont-roll) ning transpordi-ja keskkonnasektorites.
For the projects in the sample, we examined whether the planned outputs17 were delivered and then used by the national authorities, and whether impacts18 were sustainable. 
Valimi projektide puhul kontrolliti, kas kavandatud väljundid17 saavutati ja kas riigi ametiasutused neid seejärel ka kasutasid, ning kas mõju18 oli jätkusuutlik.
We also examined the obstacles to progress towards strengthening administrative capacity. 
Kontrolliti ka haldussuutlikkuse parandamisel esinevaid takistusi.
Pre-accession financial assistance did not successfully address some of the significant weaknesses in administrative capacity in key areas Key areas of public administration reform 23 The Commission assessed the public procurement legislation in place in the country by 2007 to be moderately strong and relatively well-aligned with EU legislation19. 
Ühinemiseelse finantsabi puhul ei pööratud piisavalt tähelepanu mõningatele peamiste valdkondade olulistele haldussuutlikkusealastele puudustele Avaliku halduse reformi peamised valdkonnad 23 Komisjoni hinnangu kohaselt olid riigis 2007. aastal kehtinud riigihankeid reguleerivad õigusaktid mõõdukalt tugevad ning suhteliselt hästi ELi õigusaktidega vastavusse viidud19.
However there has been backsliding on reform and the failure to implement the legislation in place20. 
Seoses reformiga on siiski esinenud tagasilööke ning olemasolevaid õigusakte ei ole rakendatud20.
The 2015 Progress Report pointed to the need to ‘remove inconsistencies with the acquis including on blacklisting companies, conditions for using awarding criteria; ensuring harmonisation with EU procurement rules on defence and security as well as the 2014 EU procurement directives, especially on concessions’21. 
Lisaks toodi esile vajadus tagada ühtlustamine ELi hanke-eeskirjadega kaitse-ja julgeolekuvaldkonnas ning 2014. aasta ELi hankedirektiividega, eelkõige kontsessioonide puhul21.
24 During the period audited the Commission highlighted inadequate transparency in the public procurement system and the lack of reliable data on irregularities22. 
24 Auditeeritud perioodil tõi komisjon esile riigihangete süsteemi puuduliku läbipaistvuse ning usaldusväärsete andmete puudumise eeskirjade eiramise kohta22.
Although these are identified as high risk areas in progress reports from 2011 onwards23, the audited projects (see Annex II) did not address these weaknesses. 
Kuigi need on alates 2011. aasta eduaruannetest märgitud suure riskiga vald-kondadeks23, ei käsitlenud auditeeritud projektid (vt II lisa) neid puudusi.
17 An output is what is produced or accomplished with the resources allocated to an intervention, for example capacity-building training courses delivered. 
17 Väljund on see, mida toodetakse või saavutatakse sekkumiseks eraldatud vahendite abil, näiteks toimunud suutlikkuse parandamise koolitused.
See European Court of Auditors Special Report 21/2015 ‘Review of the risks related to a results-oriented approach for EU development and cooperation action’ (http://eca.europa.eu). 
Vt Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 21/2015: „Ülevaade ELi arengu-ja koostöötegevuse tulemustele suunatud lähenemisviisis sisalduvatest riskidest” (http://eca.europa.eu).
18 Impacts are longer-term socioeconomic consequences that can be observed for a certain period after an intervention has been completed, for example, improvements in administrative capacity. 
18 Mõju on pikemaajaline sotsiaalmajanduslik muutus, mis ilmneb mõni aeg pärast sekkumise toimumist, näiteks haldussuutlikkuse paranemine. Samas.
19 SEC(2007) 1432 final of 6 November 2007, 2007 Progress Report’, pp. 28-29. 
19 SEK(2007) 1432 (lõplik), 6. november 2007, 2007. aasta eduaruanne, lk 28 ja 29.
20 OECD ‘Peer assistance in public procurement, concessions and public-private partnerships, Final report’, October 2011 and 2015 Progress Reports and SWD (2015) 212 final, pp. 35-36. 
20 OECD „Peer assistance in public procurement, concessions and public-private partnerships”, lõpparuanne, oktoober 2011, ja 2015. aasta eduaruanne ning SWD (2015) 212 final, lk 35 ja 36.
See also Thematic evaluation on IPA support to the fight against corruption 2014/348-486/2, p. 74. 
Vt ka „Korruptsioonivastasele võitlusele eraldatud IPA toetuse temaatiline hindamine” („Thematic evaluation on IPA support to the fight against corruption”) 2014/348–486/2, lk 74.
Observations 16 25 The Commission also reported the need to improve the efficiency of the public procurement system. 
Tähelepanekud 16 25 Komisjon teatas ka vajadusest parandada riigihankesüsteemi tõhusust.
The projects audited provided training courses which mainly focused on public procurement legislation and did not address sufficiently the need to strengthen the capacity to carry out efficient public procurement. 
Auditeeritud projektid pakkusid koolitusi, mis keskendusid peamiselt riigihanget käsitlevatele õigusaktidele ega pööranud piisavalt tähelepanu vajadusele suurendada suutlikkust riigihangete tõhusaks korraldamiseks.
The first project in the audited sample (see Annex II) supported training by the Public Procurement Bureau (PPB), the body mainly responsible for strengthening the capacity of contracting authorities. 
Esimene projekt auditeeritud valimis (vt II lisa) toetas riigihangete ameti korraldatavaid koolitusi. Riigihangete ameti peamine ülesanne on parandada hankeasutuste suutlikkust.
However, the training by the PPB did not significantly improve their administrative capacity24. 
Riigihangete ameti pakutud koolitus aga ei parandanud kuigivõrd hankeasutuste haldussuutlikkust24.
26 The PPB had already an electronic procurement system which was set up in 2008. 
26 Riigihangete ametil oli juba olemas elektrooniline hankesüsteem, mis loodi 2008. aastal.
With a view to improving the overall efficiency of public procurement, project 1 included a review of the system, but did not provide support to improve it. 
Riigihangete üldise tõhususe parandamise eesmärgil sisaldas projekt 1 ka süsteemi läbivaatamist, kuid ei andnud toetust selle parandamiseks.
27 The Commission and other stakeholders have consistently pointed to weaknesses in the fight against corruption which should be tackled as a matter of priority25. 
27 Komisjon ja muud sidusrühmad on korduvalt osutanud korruptsioonivastase võitlusega seotud puudustele, mis tuleks kõrvaldada esmajärjekorras25.
The national authorities made political commitments to fight corruption, for example in the context of the SAA. 
Riigi ametiasutused on võtnud endale poliitilise kohustuse võidelda korruptsiooniga, näiteks stabiliseerimis-ja assotsieerimislepingu kontekstis.
The work programme of the government for the period 2011-2015 committed the country to an ‘uncompromising fight against corruption’. 
Valitsuse tööprogrammis perioodiks 2011–2015 seati riigile ülesandeks „kompromissitu võitlus korruptsiooniga”.
This led to the adoption of state programmes and associated action plans, but these have not been translated into effective action and concrete results. 
Selle tulemusel võeti vastu riiklikud programmid ja nendega seotud tegevuskavad, kuid nende alusel ei ole võetud mõjusaid meetmeid ega saavutatud konkreetseid tulemusi.
The Commission has used several methods to address the fight against corruption. 
Komisjon on kasutanud korruptsioonivasta-seks võitluseks mitu meetodit.
However, in the absence of formal accession negotiations with the former Yugoslav Republic of Macedonia, the Commission has not been in a position to apply the more comprehensive approach normally set out for candidate countries in their respective negotiating frameworks26. 
Kuna aga ametlikke ühinemisläbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga ei toimu, ei ole komisjonil olnud võimalik kohaldada terviklikumat lähenemisviisi, mida tavaliselt kasutatakse kandidaatriikidega läbirääkimiste raamistikus26.
This also meant that during the period audited, the Commission’s approach towards supporting capacity-building in this key area was not sufficiently clear. 
See tähendas ka, et auditeeritud perioodil ei olnud komisjoni lähenemisviis selle põhivaldkonna suutlikkuse arendamise toetamisele piisavalt selge.
28 The Commission has used IPA I projects to address some isolated capacity-building needs. 
28 Komisjon on kasutanud IPA I projekte mõne eraldiseisva suutlikkuse arendamise vajaduse käsitlemiseks.
We audited two projects in the PAR sector which aimed to build capacity and which had been, or were being implemented at the time of the audit (see Annex II). 
Kontrollikoda auditeeris kaht avaliku halduse reformiga seotud projekti, mille eesmärgiks oli arendada suutlikkust ning mida oli rakendatud või rakendati auditi ajal (vt II lisa).
Project 5 aimed to strengthen the work of the SCPC, which is the main body with responsibility for the prevention of corruption. 
Projekti 5 eesmärk oli tõhustada riikliku korruptsiooni ennetamise komisjoni tööd (see on peamine korruptsiooni ennetamise eest vastutav asutus).
However, the project did not address the fact that the SCPC was not in a position to exercise its mandate effectively in the face of inadequate commitment by the national authorities in this area. 
Projekti puhul ei võetud aga arvesse asjaolu, et riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon ei saa oma volitusi tõhusalt kasutada, kuna riiklikud asutused ei ole sellele valdkonnale piisavalt pühendunud.
It lacked independence because, for example, clear criteria are not applied in the appointment and dismissal of its senior management27. 
Korruptsiooni ennetamise komisjon ei olnud sõltumatu, näiteks juhatuse ametisse nimetamisel ja ametist vabastamisel ei kohaldatud selgeid kriteeriume27.
According to the Commission’s 2011 Progress Report it is also not adequately resourced with only half the staff needed to carry out its role effectively28. 
Komisjoni 2011. aasta eduaruande kohaselt ei ole korruptsiooni ennetamise komisjonil ka piisavalt ressursse, täidetud on vaid pool ülesannete edukaks täitmiseks vajalikest ametikohtadest28.
24 OECD (2013), ‘The Former Yugoslav Republic of Macedonia Priorities Report 2013’, SIGMA Country Assessment Reports, 2013/09, OECD Publishing, p. 13. 
24 OECD (2013), „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi prioriteetide aruanne 2013” („The Former Yugoslav Republic of Macedonia Priorities Report 2013“), SIGMA riikide hindamisaruanded, 2013/09, OECD Publishing, lk13.
25 See, for example, L. Grozdanovska Dimishkovska, ‘Nations in Transition’, pp. 424-425 and Macedonia 2013 Human Rights Report from the US Department of State, p. 17 (http://www.state. gov/documents/ organization/220516.pdf). 
25 Vt näiteks L. Grozdanovska Dimishkovska, „Nations in Transition”, lk 424–425 ja „Macedonia 2013 Human Rights Report from the US Department of State”, lk 17 (http://www.state.gov/ documents/ organization/220 516.pdf).
26 Notably through screening reports and related action plans and the opening and closing benchmarks of the negotiating chapters. 
26 Eelkõige sõelumisaruannete ja nendega seotud tegevuskavade ning konkreetsete läbirääkimispeatükkide avamis-ja sulgemiskriteeriumide kaudu.
27 See the EU-funded report ‘Establishing Comparative Indicator-based Monitoring of Anti-corruption Progress in EU candidate, potential candidate countries and Kosovo’, p. 35. 
27 Vt ELi rahastatud aruanne „Establishing Comparative Indicator-based Monitoring of Anti-corruption Progress in EU candidate, potential candidate countries and Kosovo”, lk 35.