natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Box 6 Box 5 Observations 32 46 We examined whether and to what extent the Commission had detected in‐ fringements of State aid rules, whether this information had been recorded in a database, analysed and shared within the Commission, and to what extent it took appropriate measures to correct the cases of non‐compliance with State aid rules detected by the Commission itself or by us. 
Tähelepanekud 32 46 Kontrollikoda uuris, kas ja mil määral avastas komisjon riigiabi eeskirjade rikkumisi, kas see teave salvestati andmebaasi, kas seda analüüsiti ja jagati komisjonisiseselt ning mil määral võttis komisjon asjakohaseid meetmeid, et lahendada riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumid, mille avastas ta ise või kontrollikoda.
DG REGIO had selected the projects and programmes based on a risk assessment37. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat valis projektid ja programmid riskihindamise alusel37.
All reports concerned both audits of projects and systems except one report which included only au‐ dits of projects. 
Kõik aruanded käsitlesid projektide ja süsteemide auditeid, välja arvatud üks, mis käsitles ainult projektide auditeid.
A total of 202 projects were covered by the 25 reports. 
Need 25 aruannet hõlmasid kokku 202 projekti.
48 Our analysis showed that 38 out of 202 projects had been affected by State aid findings. 
48 Kontrollikoja analüüs näitas, et 202 projektist 38 projekti mõjutasid riigiabiga seotud leiud.
This corresponds to 19 % of all projects examined in the course of these 25 Commission audits (see Table 3). 
See moodustab 19% kõigist projektidest, mida uuriti nende 25 komisjoni auditi käigus (vt tabel 3).
This detection rate is similar to our own find‐ ings (see paragraph 35, Table 2). 
See avastamise määr on sarnane kontrollikoja leidude määrale (vt punkt 35, tabel 2).
State aid findings in DG REGIO’s audits, 2013-2014 37 DG REGIO 2014 annual activity report section 2.1.1 ‘Control effectiveness as regards legality and regularity’, page 47. 
Riigiabiga seotud leiud regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi poolt aastatel 2013–2014 auditites 37 Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi 2014. aasta tegevusaruande punkt 2.1.1 „Kontrolli tõhusus seoses seaduslikkuse ja korrektsusega”, lk 47.
Number of audit reports Proportion of audit reports Proportion of projects Without State aid findings 16 64 % Number of projects 110 + 541 81 % With State aid findings only on operations (projects) 5 20 % With State aid findings both on operations (projects) and on systems 2 8% 38 19 % With State aid findings only on systems 2 8% - - Total 25 100 % 202 100 % 1 110 projects without findings covered by the 16 reports without any State aid findings, 54 projects without State aid findings spread out over the other 9 reports. 
Auditiaruannete arv Auditiaruannete osakaal Projektide osakaal Riigiabiga seotud leidudeta 16 64% Projektide arv 110 + 541 81% Riigiabiga seotud leidudega vaid tegevuses (projektides) 5 20% Riigiabiga seotud leidudega nii tegevuses (projektides) kui ka süsteemides 2 8% 38 19% Riigiabiga seotud leidudega vaid süsteemides 2 8% - - Kokku 25 100% 202 100% 1 110 leidudeta projekti, mida käsitles 16 riigiabi leidudeta aruannet; 54 riigiabi leidudeta projekti, mida käsitlesid ülejäänud üheksa aruannet.
Source: European Court of Auditors, based on Commission data. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.
Observations 33 DG REGIO imposed some financial corrections for infringements of State aid rules in the 2010-2014 period 49 The Commission is obliged to take appropriate actions to correct system weak‐ nesses or errors detected at project level38. 
Tähelepanekud 33 Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat kehtestas perioodil 2010–2014 riigiabi eeskirjade rikkumiste suhtes mõningaid finantskorrektsioone 49 Komisjon peab võtma asjakohaseid meetmeid, et parandada süsteemi puudused või vead, mis avastatakse projekti tasandil38.
When there are serious deficiencies or when a Member State has failed to properly exercise its responsibility to detect and correct irregular expenditure, the Commission can adopt a financial correc‐ tion decision. 
Kui avastatakse tõsiseid puudusi või kui liikmesriik ei ole täitnud nõuetekohaselt oma kohustust avastada õigusnormide vastaseid kulusid ja neid parandada, võib komisjon teha finantskorrektsiooni tegemise otsuse.
Financial corrections aim at protecting the EU budget from the burden of erroneous or irregular expenditure39. 
Finantskorrektsioonide eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest39.
50 For the 2010‐2014 period, DG REGIO implemented ten financial corrections at least partially related to State aid following its own audits. 
50 Perioodil 2010–2014 rakendas regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat oma auditite põhjal finantskorrektsioone kümnel korral vähemalt osaliselt seoses riigiabiga.
These concerned five Member States (Austria, the Czech Republic, Spain, France and Romania). 
Need puudutasid viit liikmesriiki (Austria, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Prantsusmaa ja Rumeenia).
Six of these financial corrections, amounting to 3.2 million euro in total and concerning two Member States, were solely related to State aid (Spain and France). 
Neist finantskorrektsioonidest kuus kogusummas 3,2 miljonit eurot, mis hõlmasid kahte liikmesriiki (Prantsusmaa ja Hispaania), olid seotud ainult riigiabiga.
In addi‐ tion, DG REGIO implemented three financial corrections at least partially related to State aid following its review of audit authorities’ ACRs. 
Peale selle rakendas regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat auditeerimisasutuste iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise põhjal finantskorrektsioone kolmel korral vähemalt osaliselt seoses riigiabiga.
One of these financial corrections, amounting to 32.5 million euro and concerning one Member State (Spain), was related solely to State aid. 
Neist finantskorrektsioonidest ükskogusummas 32,5 miljonit eurot, mis hõlmas ühte liikmesriiki (Hispaania), oli seotud ainult riigiabiga.
It is not possible to quantify the State aid component of financial corrections only partially related to State aid. 
Finantskorrektsioonide riigiabi elementi ei ole võimalik kvantifitseerida, kui need on vaid osaliselt seotud riigiabiga.
No infor‐ mation was available with regard to the total number of errors or system weak‐ nesses DG REGIO detected in the 2010‐2014 period. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi perioodil 2010–2014 avastatud vigade või süsteemi puuduste koguarvu kohta teave puudub.
51 Two years after each of our annual compliance audit exercises, we analyse whether the Commission has taken appropriate and timely corrective action in relation to the errors we detected. 
51 Kontrollikoda analüüsis kaks aastat pärast enda iga-aastaseid vastavusauditeid, kas komisjon on võtnud õigel ajal asjakohaseid parandusmeetmeid kontrollikoja avastatud vigade suhtes.
DG REGIO implemented or was in the process of implementing five financial corrections in relation to five of our State aid er‐ rors in the 2010‐2013 period40. 
Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat oli rakendanud või rakendas viiel korral finantskorrektsioone kontrollikoja avastatud viie riigiabiga seotud vea suhtes perioodil 2010–201340.
These financial corrections concerned four Mem‐ ber States (Spain, Greece, Austria and Poland). 
Finantskorrektsioonid puudutasid nelja liikmesriiki (Hispaania, Kreeka, Austria ja Poola).
Four of these financial corrections, amounting to 2.7 million euro in total and concerning the same four Member States, were related solely to State aid. 
Neist finantskorrektsioonidest neli kogusummas 2,7 miljonit eurot, mis hõlmasid neidsamu nelja liikmesriiki, olid seotud ainult riigiabiga.
The Commission’s position on a proposed financial correction of 0.3 million euro, related to a sixth State aid error, was not yet finalised. 
Seoses kuuenda riigiabiga seotud veaga ei olnud komisjoni seisukoht esitatud 0,3 miljoni euro suuruse finantskorrektsiooni kohta veel lõplik.
38 Article 59 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. 
38 Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 59.
39 Financial corrections can be made by withdrawing irregular expenditure from Member States’ expenditure declarations or through recoveries from beneficiaries. 
39 Finantskorrektsioone võib teha kas õigusnormide vastaselt tehtud kulude kuludeklaratsioonidest eemaldamise või raha abisaajatelt tagasinõudmise kaudu.
One financial correction concerned one of our 19 errors which we had classified to be without financial impact. 
Üks finantskorrektsioon puudutas ühte 19 veast, mille kontrollikoda oli liigitanud finantsmõjuta veaks.
Observations 34 DG COMP’s State aid monitoring exercises reveal many problematic aid schemes 52 The Commission is required to regularly monitor aid schemes to verify whether and to what extent they are in line with State aid rules, and to take appropriate actions in particular if any aid granted is not compatible with the internal market. 
Tähelepanekud 34 Konkurentsi peadirektoraadi riigiabi käsitlevad kontrollitoimingud toovad esile palju probleemseid abikavasid 52 Komisjon peab korrapäraselt kontrollima abikavasid, et kindlaks teha, kas ja mil määral need on kooskõlas riigiabi eeskirjadega, ning võtma asjakohaseid meetmeid, eriti kui mõni toetus ei ole kokkusobiv siseturuga.
Therefore, we ex‐ amined DG COMP’s monitoring exercises’ results for the 2009‐2014 period; these are presented in Table 4. 
Seetõttu uuris kontrollikoda konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemusi perioodil 2009–2014; need on esitatud tabelis 4.
The Commission continues to monitor aid schemes previously approved42. 
Komisjon jätkab järelevalve tegemist varem heakskiidetud abikavade üle42.
Results of DG COMP’s monitoring exercises, 2009-20141 41 Case C‐301/87, paragraphs 17‐23. 42 Article 108(1) TFEU: ’The Commission shall [...] keep under constant review all systems of aid existing in [...] 
Konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemused perioodil 2009–20141 41 Kohtuasja C-301/87 punktid 17–23. 42 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 1.
It shall propose to [Member States] any appropriate measures required by the progressive development or by the functioning of the internal market.’ 
Ta paneb liikmesriikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud siseturu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks.”
Aid scheme Number of schemes monitored Number (and proportion) of problematic cases3 Number (and proportion) of cases with problems that affect compatibility Block-exempted aid 73 24 (32.9 %) 9 (12.3 %) Notified aid 138 50 (36.2 %) 7 (5.1 %) Other2 1 1 (100.0 %) 0 (%) Services of general economic interest 8 4 (50.0 %) 0 (%) Total 220 79 (35.9 %) 16 (7.3 %) 1 We include the year 2009 because the Commission’s monitoring results combine the years 2009 and 2010. 
Abikava Seiratud kavade arv Probleemsete abikavade arv (ja osakaal)3 Kokkusobivust mõjutavate probleemidega abikavade arv (ja osakaal) Grupierandi raames antav abi 73 24 (32,9%) 9 (12,3%) Teatatud abi 138 50 (36,2%) 7 (5,1%) Muu2 1 1 (100,0%) 0 (%) Üldist majandushuvi pakkuvad teenused 8 4 (50,0%) 0 (%) Kokku 220 79 (35,9%) 16 (7,3%) 1 Kontrollikoda arvestab ka 2009. aastat, sest komisjoni kontrollitulemused hõlmavad 2009. ja 2010. aastat.
2 DG COMP found one aid scheme which was neither a GBER scheme, a ‘services of general economic interest’ scheme nor an authorised scheme (hence it was an illegal scheme). 
2 Konkurentsi peadirektoraat leidis ühe abikava, mis ei käsitlenud üldise grupierandi määrust, üldist majandushuvi pakkuvat teenust ega olnud seotud ka kinnitatud kavaga (ja seega oli tegemist ebaseadusliku kavaga).
3 ‘Problematic’ is a term used by DG COMP to indicate infringements of State aid rules ranging from formal shortcomings, such as incorrect formulations of cumulation rules, to legal issues, such as an absence of GBER conditions reflected in a GBER scheme. 
3 „Probleemne” on termin, mida konkurentsi peadirektoraat kasutab selleks, et tähistada mitmesuguseid riigiabi rikkumisi, alustades vormipuudustest, nagu kumulatsioonieeskirjade vale sõnastamine, ja lõpetades õigusprobleemidega, nagu üldise grupierandi määrust käsitlevas kavas kajastatud asjaomase määruse tingimuste puudumine.
53 We found that DG COMP had selected the aid schemes to be monitored based on a risk assessment and taking into account the amount of aid granted. 
53 Kontrollikoda leidis, et konkurentsi peadirektoraat valis kontrollitavad abikavad riskihindamise põhjal ja võttes arvesse antud abi summat.
In that same period, DG COMP monitored a total of 220 aid schemes (between 30 and 75 aid schemes per year). 
Sama perioodi vältel kontrollis konkurentsi peadirektoraat kokku 220 abikava (30–75 abikava aastas).
DG COMP estimates that the schemes it monitored in the 2009‐2014 period represented over 20 % of all State aid granted under aid schemes. 
Konkurentsi peadirektoraat oli seisukohal, et kavad, mida ta kontrollis ajavahemikul 2009–2014, moodustasid üle 20% abikavade alusel antud kogu riigiabist.
Most aid schemes run for several years and report expenditure on a yearly basis. 
Suurem osa abikavadest kestab mitu aastat ja kuludest antakse aru igal aastal.
Observations 35 54 Based on its monitoring during the period from 2009 to 2014, the Commission found that around 36 % of all aid schemes had been affected by problems. 
Tähelepanekud 35 54 Arvestades oma kontrollitegevust aastatel 2009–2014, leidis komisjon, et probleeme oli kõigist abikavadest ligikaudu 36% puhul.
Such problems concerned weaknesses in the design of aid schemes (such as unlaw‐ ful exemptions of incentive effect rules or missing provisions with regard to aid intensity ceilings) or in the implementation of individual aid (such as unlawful breaches of the notification obligation for individual aid exceeding the GBER thresholds or aid being granted to large enterprises while the aid scheme was limited to SMEs)43. 
Need probleemid hõlmasid puudusi abikavade kavandamises (näiteks ergutava mõju eeskirja vastased erandid või puuduvad õigusnormid seoses abi osakaalu ülemmääradega) või üksikabi rakendamises (näiteks teavitamiskohustuse rikkumine konkreetse abi puhul, mis ületas üldise grupierandi määruse künnist, või abi, mis anti suurettevõtjatele, kui abikava oli ettenähtud vaid VKEdele)43.
Problems which affected compatibility (7.3 % of all cases) are particularly significant. 
Probleemid, mis mõjutavad kokkusobivust siseturuga (7,3% kõikidest juhtudest), on iseäranis märkimisväärsed.
In these cases the Commission can proceed to the recov‐ ery of aid. Problems affecting compatibility were particularly frequent in GBER schemes (12.3 % of all GBER cases). 
Probleemid, mis puudutasid kokkusobivust siseturuga, olid eriti sagedased üldise grupierandi määrust käsitlevate abikavade puhul (12,3% kõikidest üldise grupierandi juhtudest).
55 More detailed information broken down by Member State and by category of aid and covering the 2006‐2014 period is presented in Annex II, which shows that for five Member States (Greece, Lithuania, Luxembourg, Portugal and the United Kingdom) DG COMP considered half or more of all aid schemes to be problem‐ atic. 
55 II lisas on esitatud põhjalikum teave perioodi 2006–2014 kohta liikmesriikide ja abi liikide kaupa ning see näitab, et viie liikmesriigi puhul (Kreeka, Leedu, Luksemburg, Portugal ja Ühendkuningriik) peab konkurentsi peadirektoraat kõigist abikavadest pooli või rohkem kui pooli probleemseks.
While the results of DG COMP’s monitoring exercise are not specific to cohe‐ sion policy, Annex II shows that regional development is the category of aid most often subject to DG COMP’s monitoring. 
Konkurentsi peadirektoraadi järelevalvetulemused ei käi ainult ühtekuuluvuspoliitika kohta, kuid II lisa näitab siiski, et piirkondlik areng on see abivaldkond, mille üle konkurentsi peadirektoraat kõige sagedamini järelevalvet teeb.
DG COMP’s monitoring exercises in the 2009-2014 period did not result in significant recoveries of State aid 56 During the 2009‐2014 period, the Commission’s State aid monitoring resulted in eight voluntary recoveries of irregular expenditure from beneficiaries by the Member States concerned44. 
Konkurentsi peadirektoraadi perioodi 2009–2014 kontrollitegevuse tulemusel ei nõutud märkimisväärselt riigiabi tagastamist 56 Perioodil 2009–2014 nõudsid asjaomased liikmesriigid komisjoni riigiabi kontrollimise tulemusel abisaajatelt vabatahtlikult sisse õigusnormide vastased kulud kaheksal korral44.
In addition, the Commission launched eight formal actions such as investigation procedures. 
Peale selle algatas komisjon kaheksa ametlikku menetlust (näiteks uurimismenetlust).
One of these, launched in 2014 against Cyprus, led to the recovery in 2015 of 0.3 million euro related to a measure incor‐ rectly exempted under the GBER45. 
Neist ühe, 2014. aastal Küprose vastu algatatud menetluse tulemusel tagastati 2015. aastal 0,3 miljonit eurot abiraha seoses meetmega, millele eraldati valesti abi üldise grupierandi määruse alusel45.
43 Individual aid is any aid granted under or outside of an aid scheme. 
43 Üksikabi on abi, mis on antud abikava raames või väljaspool seda.
DG COMP did not monitor individual aid granted outside of an aid scheme before 2015. 
Konkurentsi peadirektoraat ei kontrollinud väljaspool abikava antud üksikabi enne 2015. aastat.
44 Four recoveries in 2009, one in 2011, one in 2012 and 2 in 2014. 
44 Neli tagasinõudmist 2009. aastal, üks 2011. aastal, üks 2012. aastal ja kaks 2014. aastal.
45 See Commission decision C(2014) 9362 of 9.1.2015. 
45 Vt komisjoni 9. jaanuari 2015. aasta otsus C(2014) 9362.
Observations 36 For the 2007-2013 programme period, the Commission’s databases did not allow the analysis of State aid errors 57 For the 2007‐2013 programme period, neither DG REGIO nor DG EMPL recorded cases of non‐compliance with State aid rules it detected in a way which allowed them to perform a proper analysis of State aid errors. 
Tähelepanekud 36 Perioodil 2007–2013 ei võimaldanud komisjoni andmebaasid riigiabiga seotud vigu analüüsida 57 Perioodil 2007–2013 ei registreerinud ei regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat nende avastatud riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumeid viisil, mis oleks võimaldanud neil riigiabiga seotud vigu asjakohaselt analüüsida.
For the 2014‐2020 pro‐ gramme period, they developed a database called ‘MAPAR’ (Management of Au‐ dit Processes, Activities and Resources) to record all findings resulting from their audits for the ERDF, CF and ESF classified by type, category and seriousness. 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 töötasid nad välja andmebaasi MAPAR (auditiprotsesside, -ülesannete ja -ressursside haldamine), et registreerida kõik nende ERFi, ÜFi ja ESFi auditite leiud, liigitades neid liigi, kategooria ja tõsiduse alusel.
State aid errors form a separate category in this database. 
Riigiabiga seotud vead moodustavad selles andmebaasis eraldi kategooria.
We found, however, that DG COMP did not have access to MAPAR. 
Kuid kontrollikoda leidis, et konkurentsi peadirektoraadil puudus juurdepääs MAPARile.
58 Another database, managed by OLAF and accessible by DG REGIO and DG EMPL but not by DG COMP, is the Irregularity Management System (IMS), which is used by the Commission to collect information from the Member States on a quarterly basis about all irregularities exceeding 10 000 euro in EU contributions46. 
58 Teine andmebaas, mida haldab Euroopa Pettustevastane Amet ning millele on juurdepääs regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadil ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadil, kuid mitte konkurentsi peadirektoraadil, on õigusnormide rikkumiste haldamise süsteem (IMS), mida komisjon kasutab liikmesriikidelt kvartalite kaupa teabe kogumiseks kõigi õigusnormide rikkumiste kohta, mille ELi maksed ületavad 10 000 eurot46.
During the period 2010 to 2014, 31 irregularities related to State aid were reported by Member States. 
Liikmesriigid andsid perioodil 2010–2014 teada 31st riigiabi eeskirjade rikkumisest.
Although there were only a small number of irregularities, the Commission did not analyse them. 
Vaatamata sellele, et rikkumiste arv oli väike, ei analüüsinud komisjon neid.
59 We identified the following shortcomings in the way the information on irregu‐ larities in IMS was presented: (a) there was no specific error typology for State aid and therefore no consist‐ ency in the categorisation of errors between Member States. 
59 Seoses õigusnormide rikkumist käsitleva teabe esitamisega andmebaasis IMS tegi kontrollikoda kindlaks järgmised puudused: a) puudus konkreetne vigade liigitamise süsteem ja seega ka vigade liigitamise järjepidevus liikmesriikide vahel.
State aid errors would have had to be extracted by searching for ‘State aid’ in all official languages; and (b) in many cases the information submitted does not detail the nature or type of the errors. 
Riigiabiga seotud vead oleks pidanud välja võtma otsingu „riigiabi” abil kõigis ELi ametlikes keeltes; b) paljudel juhtudel puudusid esitatud teabes üksikasjad vigade laadi või liigi kohta.
For example, a State aid error might be described only as a ‘State aid issue’. 
Näiteks võidakse riigiabiga seotud viga kirjeldada vaid kui „riigiabi probleemi”.
46 Article 28 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (2007‐2013 programme period) (OJ L 371, 27.12.2006, p. 1) and Commission Delegated Regulation (EU) 2015/1970 of 8 July 2015 supplementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council with specific provisions on the reporting of irregularities concerning the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, and the European Maritime and Fisheries Fund (2014‐2020 programme period) (OJ L 293, 10.11.2015, p. 
46 Komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1828/2006 (milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (programmitöö periood 2007–2013)) artikkel 28 (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1) ja komisjoni 8. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1970, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013 erisätetega, mis käsitlevad eeskirjade eiramisest teatamist seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondiga (programmitöö periood 2014–2020) (ELT L 293, 10.11.2015, lk 1).
Observations 37 60 While DG COMP did not have a database either, for the 2007‐2013 programme period it made a horizontal analysis of the problems detected in its monitoring exercises by means of an Excel spreadsheet. 
Tähelepanekud 37 60 Kuna konkurentsi peadirektoraadil puudus samuti andmebaas, tegi ta programmitöö perioodil 2007–2013 oma kontrollitegevuse raames avastatud probleemide horisontaalse analüüsi Exceli tabeli abil.
It did not share this information with DG REGIO or DG EMPL. 
Peadirektoraat ei jaganud seda teavet ei regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga.
In March 2016, DG COMP started to do so. 
Konkurentsi peadirektoraat hakkas seda tegema märtsis 2016.
61 The absence of robust databases and the insufficient exchange of information on detected State aid errors between the Commission DGs prevented a comprehen‐ sive analysis of State aid errors in cohesion. 
61 Ühtekuuluvuse valdkonna riigihankevigade põhjalikku analüüsi takistas üksikasjalike andmebaaside ning komisjoni peadirektoraatide vahelise riigiabiga seotud avastatud vigade alase teabevahetuse puudumine.