natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annexes 39 Stakeholders expressed a need for further simplification During the 38th Conference of Directors of Paying Agencies held in Luxembourg in November 2015, the ad‐hoc working group with the theme ‘Simplification – cross‐compliance’ concluded that, in the long‐term for the CAP post‐2020, the cross‐compliance system ‘needs to be reformed and simplified’. 
Lisad 39 Sidusrühmad väljendasid vajadust täiendava lihtsustamise järele Novembris 2015 Luxembourgis toimunud makseasutuste direktorite 38. konverentsil nõuetele vastavuse lihtsustamise teemat arutanud ühekordne töörühm leidis, et pikaajalises perspektiivis 2020. aastale järgneval perioodil „vajab nõuetele vastavuse süsteem reformimist ja lihtsustamist“.
Three priority areas were identified: ‐ limit the checks performed on‐the‐spot to relevant, objectively controllable cross‐compliance that can be applied in a way that provides full legal certainty; ‐ make sure that the rules which form part of cross‐compliance are relevant, by taking into account their importance for the agricultural sector, the number of farmers concerned, the frequency of the related activity and the difficulties of legal certainty when checking certain rules; ‐ remove the general rule on reductions for intentional non‐compliance and add more proportionate rules on reductions and penalties. 
Välja toodi kolm prioriteetset valdkonda: – piirduda kohapealsete kontrollide puhul objektiivselt kontrollitavate nõuetele vastavuse tingimustega, mida saab rakendada nii, et see annaks täieliku õiguskindluse; – tagada nõuetele vastavuse raamistiku moodustavate eeskirjade asjakohasus, võttes arvesse nende olulisust põllumajandussektori jaoks, asjassepuutuvate põllumajandustootjate arvu, asjakohase tegevuse sagedust ning teatud tingimuste kontrollimisel esineva õiguslikku ebakindlust; – loobuda tahtlike rikkumiste puhul kasutatavast maksete standardsest vähendamisest ning lisada vähendamiste ja karistuste jaoks proportsionaalsemaid eeskirju.
One of the open‐answer questions in our survey was to request suggestions for the main three measures that could help simplify the cross‐compliance system and/or make it more effective. 
Ühes kontrollikoja auditiküsimustiku avatud küsimuses paluti nimetada kolm peamist meedet, mis aitaksid nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustada ja/või seda mõjusamaks muuta.
The three proposals most often mentioned by the Paying Agencies were, in frequency order: ‐ reducing the number of cross‐compliance requirements by focusing on those which are considered to be the most important and strictly relevant to the farming activity; ‐ changing the sanctions system by, for example: eliminating the concept of intentional non‐compliance; introducing an element of tolerance before a non‐compliance is determined (for example, where animal registration and identification is involved); simplifying the method of calculating reductions and penalties (which is currently based on the concepts of extent, severity and permanence); ‐ reducing the extent of on‐the‐spot checks by: sample‐based testing, for example in the case of farms with large herds; focused testing on the most risky areas, with reduced levels of checks for standards where insignificant levels of non‐compliance are found; eliminating those control points which cannot always be reliably verified on‐the‐spot. 
Makseasutuste nimetatud kolm kõige sagedamini ettepanekut olid järgmised (sageduse järjekorras): – vähendada nõuetele vastavuse tingimuste arvu ja piirduda kõige tähtsamaks peetavate ja rangelt põllumajanduse seisukohast kõige asjakohasemate tingimustega; – muuta karistuste süsteemi näiteks järgnevalt: loobuda tahtliku rikkumise määratlusest; võtta kasutusele rikkumise fikseerimisele eelnev teatud tolerantsipiir (nt loomade registreerimise ja identifitseerimise puhul); lihtsustada maksete vähendamise ja karistuste arvutamist (praegu põhineb see rikkumise ulatusel, tõsidusel ja püsivusel); – vähendada kohapealseid kontrolle järgnevalt: võtta kasutusele valimipõhine testimise (nt suurte karjadega põllumajandusettevõtetes); keskenduda testimisel kõige riskantsematele valdkondadele ja kontrollida vähem standardeid, kus esineb väga vähesel määral rikkumisi; loobuda kontrollküsimus-test, mida on kohapeal raske usaldusväärselt kontrollida.
In addition, Farm Advisory Bodies surveyed also proposed giving farmers more help by, for example: providing training in record‐keeping; practical guides and manuals; more reader‐friendly information; campaigns on cross‐compliance’s positive effects on the environment, food safety and animal welfare. 
Lisaks tegid küsitletud põllumajandusettevõtteid nõustavad asutused ettepaneku anda põllumajandustootjatele näiteks rohkem järgnevat liiki abi: dokumenteerimise alane koolitus; praktilised suunised ja käsiraamatud; kasutajasõbralikum teave; kampaaniad nõuetele vastavuse positiivse mõju kohta keskkonnale, toiduohutusele ja loomade heaolule.
The farmers’ associations we met in the three Member States also identified priorities for simplification along the same lines: reducing the number of cross‐compliance rules, changing the sanction system (eliminating the concept of intentionality, more tolerance, and simplification of the penalty calculation methodology) and better targeting of controls towards the riskiest farmers. 
Põllumajandustootjate liidud, kellega audiitorid kolmes külastatud liikmesriigis kohtusid, tõid lihtsustamiseks välja sarnaseid prioriteete: nõuetele vastavuse eeskirjade lihtsustamine, karistuste süsteemi muutmine (tahtli-ku rikkumise määratlusest loobumine, rohkem tolerantsi, karistuste arvutamise metoodika lihtsustamine) ning kontrollide parem suunamine kõige kõrgema riskiga põllumajandustootjatele.
Annexes 40 Case studies included in the survey sent to Paying Agencies Farmer XY was randomly selected for an on‐the‐spot cross‐compliance check of SMR 7 for the 2014 claim year. 
Lisad 40 Makseasutustele saadetud küsimustikus sisalduvad juhtumiuuringud Põllumajandustootja XY valiti juhuslikkuse alusel välja seitsme kohustusliku majandamisnõude kohapealse nõuetele vastavuse kontrolli jaoks taotlusaastal 2014.
The farmer had not been selected for on‐the‐spot checks in the previous 3 years. 
Põllumajandustootjat ei olnud eelmisel kolmel aastal kohapealseteks kontrollideks valitud.
The farmer submitted a claim for the 2014 claim year, where he declared 70 ha and 80 bovines. 
Põllumajandustootja esitas taotlusaastal 2014 taotluse, milles deklareeris 70 hektarit maad ja 80 veist.
The total amount of direct payments to which the farmer is entitled is 25 000 euro. 
Põllumajandustootjal on õigus saada otsemakseid kogusummas 25 000 eurot.
During the on‐the‐spot check, the inspectors checked the farm register for animals and supporting documents attesting to the declaration and registration of animals (births, deaths). 
Kohapealse kontrolli käigus kontrollisid inspektorid põllumajandusettevõtete loomade registrit ning deklaratsiooni ja loomade registreerimise aluseks olevaid dokumente (sünnid, surmad).
The inspectors found that 20 animals were registered after the deadline of 7 days (periods of 8 to 20 days were noted). 
Inspektorid leidsid, et 20 looma oli registreeritud pärast 7-päevast tähtaega (viivituste pikkuse vahemik oli 8–20 päeva).
The average number of animals during the 2014 calendar year was 75. 
2014. aastal oli keskmine loomade arv 75.
The inspectors also found that during the 2013 calendar year the farmer had declared 10 animals after the 7 day deadline. 
Samuti leidsid inspektorid, et põllumajandustootja oli 2013. kalendriaastal deklareerinud 10 looma pärast 7-päevast tähtaega.
The average number of animals in 2013 was 70. 
2013. aastal oli keskmine loomade arv 70.
Please indicate whether you would apply a penalty for the 2014 claim year. 
Palume märkida, kas te kohaldate 2014. taotlusaasta suhtes karistusi või mitte.
If so, please indicate the % of penalty to be applied in accordance with national and/or regional legislation and norms. 
Kui jah, siis palume märkida siseriiklike ja/või regionaalsete õigusaktide ja nõuete kohane % kohaldatavast karistusest.
If you answer is no, please indicate ‘no penalty’. Farmer WZ was randomly selected for an on‐the‐spot cross‐compliance check of SMR 4 for the 2014 claim year. 
Kui ei, siis palume märkida „karistust ei määratud“. Põllumajandustootja WZ valiti juhuslikkuse alusel välja nelja kohustusliku majandamisnõude kohapealse nõuetele vastavuse kontrolli jaoks taotlusaastal 2014.
The farmer inspected owns 964.35 ha and 145 cattle, for which he needs a manure storage capacity of 4 400 cubic meters (6 months storage). 
Kontrollitud põllumajandustootja omab 964,35 ha maad ja 145 karilooma, ning selleks vajaminev sõnni-kuhoidlate mahutavus on 4 400 kuupmeetrit (6 kuud ladustamist).
The capacity found and calculated by the inspectors during the on‐the‐spot inspection was 10 % less than that required. 
Inspektorite poolt kohapealse kontrolli käigus tuvastatud ja arvutatud mahutavus oli 10% nõutust väiksem.
If your answer is no, please indicate ‘no penalty’. 
Kui ei, siis palume märkida „karistust ei määratud“.
Reply of the 41 Commission Executive summary II When describing the cross‐compliance system it has to be made clear that for SMRs, these basic rules incorporated in cross‐compliance are anyhow already applicable in Member States due to the overlaying sectorial legislation. 
Komisjoni 41 vastus Kokkuvõte II Nõuetele vastavuse süsteemi kirjeldades tuleks selgitada, et kohustuslike majandamisnõuete (SMR) puhul on need nõuetele vastavusse hõlmatud põhireeglid juba mingil viisil valdkondlike õigusaktide kattuvuse tõttu liikmesriikides kohaldatavad.
III Since 2005 the continuous process of reviewing and simplifying the cross‐compliance scope provided the following results: Control procedures were simplified during the period 2005‐2013 by introducing provisions on harmonisation of control rates, advance notice, timing and elements of on‐the‐spot checks and selection control sample. 
III Alates 2005. aastast tehtav järjepidev nõuetele vastavuse ulatuse ülevaatamine ja lihtsustamine on andnud järgmiseid tulemusi: Perioodil 2005–2013 lihtsustati kontrollimenetlust, milleks kehtestati sätted kontrollimäärade ühtlustamise, ettetea-tamise, ajastuse ja kohapealsete kontrollimiste elementide ning kontrollvalimi valiku kohta.
Furthermore, with the last CAP reform, the number of SMRs has been reduced from 18 to 13 and the number of GAEC standards was reduced from 15 to 7. 
Lisaks on viimane ÜPP reform vähendanud SMRide arvu 18lt 13le ja maa hea põllumajandus-ja keskkonnaseisundi (GAEC) standardite arvu vähendati 15lt seitsmele.
The obligations included in the scope of cross‐compliance were reviewed in light of the fact if they were controllable, directly attributable to farmers (and not to Member States) and if they were linked to agricultural activity. 
Nõuetele vastavuse kohaldamisalasse jäävate kohustuste ülevaatamisel võeti arvesse, kas need on kontrollitavad ja kas need on otseselt seostatavad põllumajandustootjatega (ja mitte liikmesriikidega) ja kas need on seotud põllumajandusliku tegevusega.
The Commission considers that the scale of the effort already put into simplification makes it most unlikely that any further simplification can be achieved without undermining e.g. the environmental goals of cross‐compliance. 
Komisjon arvab, et nende püüdluste taustal, mis on lihtsustamiseks juba tehtud, on edasine lihtsustamine ilma näiteks nõuetele vastavusega seotud keskkonnaeesmärke kahjustamata väga ebatõenäoline.
IV It is the Commission's view that the performance indicators used for measuring the effectiveness of cross‐ compliance in meeting its objectives are the most appropriate on the basis of the available information. 
IV Komisjon on seisukohal, et selleks, et hinnata nõuetele vastavuse tõhusust eesmärkide saavutamisel, sobivad kättesaadava teabe põhjal otsustades selleks praegu kasutatavad tulemusnäitajad kõige paremini.
The cross‐ compliance objectives are to contribute to the development of sustainable agriculture through awareness‐raising of farmers and making the CAP more compatible with the expectations of society. 
Nõuetele vastavuse eesmärgid peaksid panustama jätkusuutliku põllumajanduse arengusse sellega, et suurendavad põllumajandustootjate teadlikkust ja viivad ÜPP ühiskonna ootustega paremini kooskõlla.
The GAEC objectives are to contribute to preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance, avoiding the deterioration of habitats and protecting and managing water. 
Maa hea põllumajandus-ja keskkonnaseisundi eesmärgid aitavad ära hoida mullaerosiooni, säilitada orgaanilist ainest mullas ja mulla struktuuri, tagada hooldustööde võimalikult väikese vajaduse, vältida elupaikade kahjustamist ning kaitsta ja majandada veevarusid.
In this respect cross‐ compliance is not the implementing tool for other policies, which have their own objectives. 
Sellega seoses ei ole nõuetele vastavus vahend, mida kasutada muude poliitikate rakendamiseks, millel on oma eesmärgid.
Analysing the reasons for infringements is done in the context of the implementation of the sectorial legislation. 
Rikkumiste põhjuseid analüüsitakse valdkondlike õigusaktide rakendamise kontekstis.
However cross‐compliance and the Farm Advisory System play a role in addressing the reasons for the infringements. 
Ent nõuetele vastavus ja põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem mängivad rikkumiste põhjuste väljaselgitamisel samuti rolli.
VI Environmental objectives (e.g. maintenance of land and biodiversity) are pursued not only by greening payments and GAEC standards but also by environmental and climate measures under Pillar II as well as the environmental legislation. 
VI Keskkonnaalaste eesmärkide (näiteks maa ja elurikkuse säilitamist) saavutamiseks ei kasutata ainult kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetusi ja maa hea põllumajandus-ja keskkonnaseisundi standardeid, vaid ka keskkonna ja kliima meetmeid II samba raames ning keskkonnaalaseid õigusakte.
However, the nature, rationale and functioning of these various instruments are different and complementary. 
Ent selliste erinevate vahendite laad, põhjendus ja toimimine on erinev ja nad täiendavad teineteist.
Their complementarity is illustrated by Figure 1 of SWD (2016) 218 final. 
Nende omavahelist täiendavust kujutab dokumendi SWD (2016) 218 final joonis 1.
Both greening rules and GAEC are managed by the Integrated Administration and Control System (IACS) and this ensures the best use of resources. 
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade reegleid ja maa head põllumajandus-ja keskkonnaseisundit hallatakse ühtse haldus-ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu ning see tagab ressursside parima kasutuse.
There are, however, reasons for the fact that GAECs and greening may not necessarily be checked together. 
Ent on põhjuseid, miks maa head põllumajandus-ja keskkonnaseisundit ning kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid ei pruugita koos kontrollida.
Since greening is a criterion for eligibility it is controlled ex‐ante by administrative checks and on‐the spot checks for 5 % of beneficiaries. 
Kuna keskkonda säästvad põllumajandustavad on toetuskõlblikkuse kriteeriumiks, siis neid kontrollitakse 5% toetusesaajate puhul eelnevalt halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide käigus.
GAEC are checked under cross‐compliance which is managed differently than the eligibility requirements. 
GAECd kontrollitakse nõuetele vastavuse taustal, mida hallatakse teistmoodi kui toetuskõlblikkuse kriteeriume.
Reply of the Commission 42 VII The SMRs stem from sectorial legislations and Member States may make use of their existing administration and control systems (Article 96 of Regulation (EU) No 1306/2013). 
Komisjoni vastus 42 VII SMRid tulenevad valdkondlikest õigusaktidest ja liikmesriigid võivad kasutada oma olemasolevat haldus-ja kontrollisüsteemi (määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 96).
Existing control systems can thus synergistically be used for the cross‐compliance control system. 
Seega saab olemasolevaid kontrollisüsteeme sünergiliselt kasutada nõuetele vastavuse kontrollisüsteemi jaoks.
GAEC should not either entail significant costs for farmers since they are meant to be basic standards. 
GAEC ei tohiks põllumajandustootjatele märkimisväärsed kulusid põhjustada, kuna tegemist on põhistandarditega.
Costs of their controls are born by the IACS which serve also other CAP instruments. 
Nende kontrollimiskulud ja ka muud ÜPP vahendid kaetakse ühtsest haldus-ja kontrollisüsteemist (IACS), millest toetatakse ka muid ÜPP vahendeid.
The Commission quantified in its Annual Activity Report 2014 the overall costs related to control in Member States taking the reservation that ‘the deterrent effect of ex‐post controls’ (such as cross‐compliance) ‘also bring unquantifiable benefits’. 
Komisjon hindas oma 2014. aasta tegevusaruandes kogukulusid, mis on seotud kontrollidega liikmesriikides, reservatsiooniga, et,,järelkontrollide hoiataval mõjul“ (näiteks nõuetele vastavus),,on ka mittemõõdetav kasu“.
VIII While the framework is set at EU level, on‐farm obligations under SMRs and GAEC are largely defined by Member States to take into account the challenges and agricultural structures in the national or regional conditions. In this respect it is important that a margin of implementation is left to Member States for the calculation of penalties for each of these on‐farm obligations. The EU regulation sets the principle that sanctions are calculated on a case by case basis taking into account the severity, extent, permanence, reoccurrence or intent of the non‐compliance determined. 
VIII Kuigi raamistik on sätestatud ELi tasemel, siis SMRide ning maa hea põllumajandus-ja keskkonnaseisundi raames ette nähtud põllumajandusettevõttesisesed kohustused määravad suuremas osas kindlaks liikmesriigid, et võtta arvesse riikliku või piirkondliku olukorra probleeme ja põllumajandusstruktuure. Siinkohal on tähtis, et liikmesriikidele jäetaks otsustamisvabadus põllumajandusettevõttesiseste kohustustega seotud karistuste arvutamisel. ELi määruses on sätestatud põhimõte, et karistused arvutatakse juhtumipõhiselt ning arvesse võetakse tuvastatud rikkumise raskusastet, ulatust, kestust, taasesinemist ja tahtlikkust.
The harmonised implementation of these principles across Member States is ensured in particular through the audits carried out by the Commission. Should weaknesses be found in a particular Member State in this respect, appropriate follow‐up is brought in the framework of the clearance of accounts. IX First indent The Commission accepts this recommendation. 
Nende põhimõtete harmoniseeritud täitmine kõikides liikmesriikides tagatakse eelkõige komisjoni auditite kaudu. Kui liikmesriigis leitakse puudus, siis nähakse kontrollimise ja heakskiitmise raamistikus ette asjakohased järelmeetmed. IX Esimene taane Komisjon on soovitusega nõus.
IX Second indent The Commission accepts this recommendation. 
IX Teine taane Komisjon on soovitusega nõus.
IX Third indent The Commission does not accept this recommendation. 
IX Kolmas taane Komisjon ei ole soovitusega nõus.
The recommendation by the Court would not simplify cross‐compliance but de facto reduce its scope. 
Kontrollikoja soovitus ei lihtsusta nõuetele vastavust vaid de facto vähendab selle ulatust.
The simplification of the cross compliance scope has been already carried out several times in the past. 
Nõuetele vastavuse ulatust on juba mitu korda lihtsustatud.
Moreover Member States have now a wide margin of manoeuvre to take into account the risks in the control sampling and to optimise their control systems. 
Lisaks on liikmesriikidel nüüd kontrollvalimi moodustamise riskidega arvestamiseks ja oma kontrollisüsteemide optimeerimiseks piisavalt tegutsemisruumi.
The Commission considers that this recommendation might result in loosening the rules on on‐the‐spot checks which would ultimately undermine the effectiveness of cross‐compliance. 
Komisjon arvab, et see soovitus muudaks kohapealsete kontrollide reeglid leebemaks ja lõpuks kahjustaks nõuetele vastavuse tõhusust.
IX Fourth indent The Commission accepts this recommendation. 
IX Neljas taane Komisjon on soovitusega nõus.
Reply of the Commission 43 IX Fifth indent The Commission partially accepts this recommendation. 
Komisjoni vastus 43 IX Viies taane Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
The implementation of this recommendation will depend on the outcome of the planned study on administrative burden. 
Selle soovituse rakendamine sõltub nõuetele vastavusega seotud halduskoormust käsitleva kavandatud uuringu tulemusest.
The administrative costs of cross‐compliance should be viewed in the context of the costs of non‐compliance for society, public finances and the environment and of the potential benefits of cross‐compliance. 
Nõuetele vastavusega seotud halduskoormuse hindamisel tuleks lähtuda kuludest, mida nõuetele mittevastavus tooks kaasa ühiskonnale, riigi rahandusele ja keskkonnale, ning nõuetele vastavuse võimalikest kasudest.
IX Sixth indent The Commission accepts this recommendation. 
IX Kuues taane Komisjon on soovitusega nõus.
The Commission envisages organising exchanges of best practice on these issues. 
Komisjonil on kavas korraldada liikmesriikidega neid küsimusi käsitlevate parimate tavade vahetamine.
Introduction 06 The sectorial legislation was already applicable in Member States before cross‐compliance was introduced. 
Sissejuhatus 06 Valdkondlikke õigusakte kohaldati liikmesriikides juba enne nõuetele vastavuse kasutusele võtmist.
09 The Commission implemented all accepted recommendations made by the Court in its special report 8/2008. 
09 Komisjon rakendas kõik kontrollikoja eriaruandes 8/2008 välja toodud soovitused, millega komisjon nõus oli.
10 The changes for 2014‐2020 were implemented and the cross‐compliance system underwent substantial changes with the last CAP reform. 
10 Rakendati aastate 2014–2020 muudatused ja nõuetele vastavuse süsteemi muudeti viimase ÜPP reformiga oluliselt.
10 Second indent The obligations included in the scope of cross‐compliance were reviewed in light of the fact if they were controllable, directly attributable to farmers (and not to Member States) and if they were linked to agricultural activity. 
10 Teine taane Nõuetele vastavuse ulatusse jäänud kohustuste ülevaatamisel võeti arvesse, kas need on kontrollitavad ja kas need on otseselt seostatavad põllumajandustootjatega (ja mitte liikmesriikidega) ja kas need on seotud põllumajandusliku tegevusega.
Observations Common Commission's reply to paragraphs 18 to 21 The cross‐compliance objectives are to contribute to the development of sustainable agriculture, making the CAP more compatible with the expectations of society and preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance, avoiding the deterioration of habitats and protecting and managing water. 
Tähelepanekud Komisjoni ühine vastus punktidele 18–21 Nõuetele vastavuse eesmärgid peaksid aitama arendada jätkusuutlikku põllumajandust, viia ÜPP ühiskonna ootustega paremini kooskõlla, ära hoida mullaerosiooni, säilitada orgaanilist ainest mullas ja mulla struktuuri, tagada hooldustööde võimalikult väikese vajaduse, vältida elupaikade kahjustamist ning kaitsta ja majandada veevarusid.
Cross‐compliance is not the implementing tool for other policies. 
Nõuetele vastavust ei saa kasutada muude poliitikate rakendusvahendina.
This was already clarified when introducing cross‐compliance, as cross compliance is not an eligibility rule (see Presidency Compromise of 26 June 2003). It acts indirectly by raising the beneficiary's awareness. 
Seda selgitati juba nõuetele vastavuse kasutusele võtmisel, kuna nõuetele vastavus ei ole toetuskõlblikkuse tingimus (lugege eesistujariigi 26. juuni 2003. aasta kompromissteksti).
It is for the underlying sectorial policies and not for cross‐compliance to identify and address the reasons why farmers do not comply with the sectorial legislation from which SMR are drawn. 
See on aluseks olevate valdkondlike poliitikate, mitte nõuetele vastavuse ülesanne, tuvastada ja uurida põhjuseid, miks põllumajandustootjad ei järgi valdkondlikke õigusakte, millest SMR lähtub.