natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Abbreviations and acronyms 05 CSO: Civil Society Organisation DG Neighbourhood and Enlargement Negotiations: Directorate-General for Neighbourhood and Enlargement Negotiations DG Regional and Urban Policy: Directorate-General for Regional and Urban Policy HLAD: High Level Accession Dialogue IPA: Instrument for Pre-accession Assistance ITSF: IPA Training and Support Facility PAR: Public Administration Reform PIFC: Public Internal Financial Control PPB: Public Procurement Bureau ReSPA: Regional School of Public Administration SA: Stabilisation and Association SAA: Stabilisation and Association Agreement SAC: State Appeals Commission SAP: Stabilisation and Association Process SCPC: State Commission for Prevention of Corruption SIGMA: Support for Improvement in Governance and Management 
Auditeeritud projektid Komisjoni vastus Lühendid 05 IPA: ühinemiseelse abi rahastamisvahend ITSF: IPA koolitus-ja toetusvahend PIFC: avaliku sektori sisefinantskontroll PPB: riigihangete amet ReSPA: piirkondlik avaliku halduse kool SAC: riiklik apellatsioonikomisjon SCPC: riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon SIGMA: juhtimistavade ja haldussuutlikkuse parandamise toetusprogramm
Executive 06 summary IThe former Yugoslav Republic of Macedonia has been a candidate for EU membership since 2005. 
Kokkuvõte 06 IEndine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on olnud ELi liikmekandidaat alates 2005. aastast.
Every year since 2009, the Commission has reported that the country meets the mandatory political criteria for moving to the next stage of the accession process. 
Komisjon on alates 2009. aastast igal aastal teatanud, et riik vastab ühinemisprotsessi järgmisesse etappi siirdumiseks vajalikele poliitilistele kriteeriumidele.
The Council has agreed that the country meets the political criteria but has not decided on a framework for opening negotiations. 
Nõukogu on nõus, et riik vastab poliitilistele kriteeriumidele, kuid ei ole veel otsustanud, millist raamistikku kasutada läbirääkimiste käivitamiseks.
In November 2015 the Commission stated that it was prepared to extend its recommendation to open accession negotiations with the country. 
Novembris 2015 teatas komisjon, et on valmis lisama oma soovitusse riigiga ühinemisläbirääkimiste käivitamise.
However, this was made conditional upon the resolution of the current political crisis in the country and the implementation of a number of urgent reform priorities. 
Komisjon seadis siiski tingimuseks riigi praeguse poliitilise kriisi lahendamise ning mitme esmatähtsa reformieesmärgi täitmise.
II During the 2007-2013 period the EU allocated 615 million euros under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA I) to help the country prepare for accession. 
II Perioodil 2007–2013 eraldas EL riigile ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA I) kaudu 615 miljonit eurot ühinemise ettevalmistamiseks.
The country also received financial support under multilateral programmes covering the whole of the Western Balkans. 
Riik sai ka rahalist toetust kogu Lääne-Balkanit hõlmavate mitmepoolsete programmide raames.
III We audited projects financed from IPA I in three major sectors: public administration reform (12 % of the total allocation), transport (18 %) and environment (16 %). 
III Kontrollikoda auditeeris ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA I) kaudu rahastatud projekte kolmes peamises valdkonnas: avaliku halduse reform (12% kogu eraldisest), transport (18%) ja keskkond (16%).
We found that, despite the priority assigned to capacity-building by the Commission, relatively limited progress was made in strengthening the country’s administrative capacity during the audited period. 
Auditiga leiti, et kuigi komisjon oli seadnud prioriteediks suutlikkuse suurendamise, tehti auditiga hõlmatud perioodil riigi haldussuutlikkuse parandamisel vaid piiratud edusamme.
The projects we audited generally delivered the planned outputs but these were often not fully exploited. 
Kontrollikoja auditeeritud projektid saavutasid üldiselt kavandatud väljundid, kuid sageli ei kasutatud neid täies mahus.
In some cases projects had limited impact and were not sustainable. 
Mõnel juhul oli projektide mõju piiratud, ka ei olnud projektid jätkusuutlikud.
IV All of the projects audited in the PAR sector included activities designed to strengthen administrative capacity but often did not effectively address many of the weaknesses. 
IV Kõik avaliku halduse reformi valdkonnas auditeeritud projektid hõlmasid haldussuutlikkuse parandamiseks kavandatud meetmeid, kuid sageli ei olnud projektid edukad puuduste kõrvaldamisel.
For some key areas in which strong legislation already existed (internal control, the development of a professional, independent civil service) there was little assistance under IPA during the period audited and there was not sufficient progress on implementing that legislation. 
Mõnele põhivaldkonnale, kus tugevad õigusaktid olid juba olemas (sisekontroll, professionaalse ja sõltumatu avaliku teenistuse arendamine) ei eraldatud auditeeritud perioodil IPA raames kuigi palju toetust ning õigusaktide rakendamisel ei tehtud piisavalt edusamme.
In other key areas (such as the fight against corruption and public procurement) IPA projects had little impact in the absence of active support from the national authorities. 
Teistes põhivaldkondades (nagu korruptsioonivastane võitus ja riigihanked) oli IPA projektide mõju vähene, sest puudus riigi ametiasutuste aktiivne tugi.
VIn the transport and environment sectors few of the audited projects addressed capacity-building to bring alignment with the EU acquis. 
VTranspordi-ja keskkonnasektorites olid vaid vähesed auditeeritud projektid suunatud suutlikkuse arendamisele, et saavutada vastavus ELi õigustikuga.
While others aimed to strengthen administrative capacity through ‘learning by doing’, further examination revealed that the investments in infrastructure did not include activities clearly designed to directly support this objective. 
Osa projektidega püüti tugevdada haldussuutlikkust läbi tegevuse käigus õppimise, kuid põhjalikum uurimine näitas, et taristutesse tehtud investeeringud ei hõlmanud tegevusi, mis oleksid selgelt kavandatud otseselt selle eesmärgi saavutamiseks.
Executive summary 07 VI The audited projects did not always fit into a coherent, cohesive and coordinated approach towards strengthening administrative capacity. 
Kokkuvõte 07 VI Auditeeritud projektid ei moodustanud alati osa terviklikust, ühtlustatud ja koordineeritud lähenemisviisist haldussuutlikkuse parandamiseks.
Some projects did not follow on from previous assistance in the same sector or were not adequately followed up with further support. 
Mõned projektid ei põhinenud sama valdkonna varasemal toetusel või ei järgnenud neile jätkamiseks vajalikku edasist toetust.
There was often a gap of 4 years or more between establishing the need for assistance and the delivery of project results. 
Sageli oli toetusvajaduse tuvastamise ja projektitulemuste saavutamise vaheline aeg neli või enam aastat.
VII The Commission decentralised the management of 76 % of the IPA I allocation of funds to the national administration and supported the setting up and operation of structures to manage these funds. 
VII Komisjon detsentraliseeris 76% ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu eraldatud toetusest riigihaldusele ning toetas asjaomaste vahendite haldusstruktuuride loomist ja käitamist.
This resulted in improved capacity in the parts of the public administration concerned. 
See parandas asjaomaste avaliku halduse valdkondade suutlikkust.
However, we found that the experience of decentralising management presented an opportunity for capacity-building in the rest of the public administration which the Commission did not take up during the audited period. 
Kontrollikoda leidis siiski, et halduse detsentraliseerimine lõi võimaluse ka ülejäänud avaliku halduse valdkondade suutlikkuse arendamiseks, millele komisjoni tegevus ei olnud aga auditeeritud perioodil suunatud.
VIII The mechanisms for political dialogue were well-suited to supporting reform in the country. 
VIII Poliitilise dialoogi mehhanismid sobisid hästi reformi toetamiseks riigis.
The fact that overall administrative capacity did not improve significantly during the period audited was largely due to the insufficient political will of the national authorities to tackle some of the obstacles to strengthening administrative capacity. 
See, et üldine haldussuutlikus ei paranenud auditeeritud perioodil kuigivõrd, oli suurelt jaolt põhjustatud riigi ametiasutuste ebapiisavast poliitilisest tahtest kõrvaldada teatud takistused haldussuutlikkuse parandamisel.
In addition, the leverage for the Commission to encourage reform, especially in sensitive areas, was greatly reduced during this period in the absence of the framework provided by accession negotiations. IX We make a number of recommendations in support of strengthening administrative capacity. 
Lisaks vähendas sel perioodil komisjoni mõjuvõimu reformi edendamisel (eelkõige tundlikes valdkondades) märgatavalt asjaolu, et puudus ühinemisläbirääkimiste loodud raamistik. IX Kontrollikoda esitab soovitusi haldussuutlikkuse parandamiseks.
Introduction 08 The road to accession 01 The former Yugoslav Republic of Macedonia and the EU signed a Stabilisation and Association Agreement (SAA) in 2001, the first in the Western Balkans. 
Sissejuhatus 08 Tee ühinemiseni 01 Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik oli esimene Lääne-Balkani riik, kes sõlmis 2001. aastal ELiga stabiliseerimis-ja assotsieerimislepingu.
At the Thessaloniki Summit in 2003, the European Union (EU) granted all countries of the Western Balkans1 a clear prospect of EU membership, subject to their meeting the Copenhagen criteria2 and the conditions of the Stabilisation and Association Process (SAP)3. 
2003. aasta Thessaloníki tippkohtumisel andis EL kõigile Lääne-Balkani riikidele1 selge väljavaate saavutada ELi liikmestaatus, mis eeldab Kopenhaageni kriteeriumide2 ning stabiliseerimis-ja assotsieerimisprotsessi tingimuste täitmist3.
In 2005 the country formally became a full candidate for EU membership. 
2005. aastal sai riik ametlikult ELi kandidaatriigiks.
02 By 2009 the country had successfully aligned many important parts of its national legislation with EU legislation. 
02 Aastaks 2009 oli riik olulise osa oma õigusaktidest edukalt ELi õigusaktidega vastavusse viinud.
The Commission acknowledged this progress and recommended opening formal accession negotiations. 
Komisjon tunnustas edusamme ning soovitas alustada ametlikke ühinemisläbirääkimisi.
However, membership negotiations cannot start until the governments of all EU Member States agree in the form of a unanimous decision by the EU Council. 
Ühinemisläbirääkimisi ei saa aga alustada enne, kui kõikide ELi liikmesriikide valitsused on jõudnud kokkuleppele ja nõukogu otsuse ühehäälselt heaks kiitnud.
Despite agreeing that the country had met the political criteria for opening accession negotiations, the Council did not take such a decision following the Commission’s 2009 recommendation. 
Vaatamata nõusolekule, et riik on täitnud poliitilised kriteeriumid ühinemisläbirääkimiste alustamiseks, ei teinud nõukogu komisjoni 2009. aasta soovituse järel sellist otsust.
03 The Council continued to take no action despite positive recommendations delivered by the Commission in each of the next 5 years. 
03 Järgmise viie aasta jooksul esitas komisjon igal aastal positiivse soovituse, kuid nõukogu ei võtnud mingeid samme.
Issues regarding the country’s official name4 and, more recently, relations with neighbours, have proven to be an impediment to reaching a decision. 
Otsuse langetamist on takistanud probleemid seoses riigi ametliku nimega4 ja viimasel ajal ka suhted naaberriikidega.
The country’s formal road towards accession has been blocked for more than 6 years. 
Riigi liikumine ametlikuks liikmeks saamise suunas olnud takistatud enam kui kuue aasta jooksul.
In the meantime, it has seen many of the other Western Balkan nations catch up and even overtake it5. 
Samal ajal on mõned muud Lääne-Balkani riigid jõudnud sama kaugele või ettegi läinud5.
04 In 2013 the country entered a period of political crisis and there was a breakdown of domestic political dialogue6 which exposed serious shortcomings in democratic governance. 
04 2013. aastal algas riigis poliitilise kriisi periood ja katkes siseriiklik poliitiline dialoog6. See tõi ilmsiks tõsised puudused demokraatlikus valitsemistavas.
In 2015, intercepted communications suggesting breaches of fundamental rights, politicisation and corruption were released into the public domain7. 
2015. aastal toodi avalikkuse ette pealtkuulatud teabevahetus, mis annab tunnistust põhiõiguste rikkumisest, politiseeritusest ja korruptsioonist7.
The Commission and some Members of the European Parliament have been closely involved in facilitating a political agreement to overcome this crisis. 
Komisjon ja mõned Euroopa Parlamendi liikmed on olnud tihedalt seotud poliitilise kokkuleppe saavutamise edendamisega kriisi lahendamiseks.
1 The countries at that time were Albania, Bosnia and Herzegovina, Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, and Serbia and Montenegro. 
1 Asjaomased riigid olid Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ning Serbia ja Montenegro.
2 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) politicalcriteria; (b) economic criteria; (c) theabilitytoassume the obligations of membership. 
2 Euroopa Ülemkogu juunis 1993 sätestatud Kopenhaageni kriteeriumid hõlmavad: a) poliitilisi kriteeriume; b) majanduslikke kriteeriume; c) suutlikkust võtta liikmesusest tulenevaid kohustusi.
The western Balkan countries are involved in a progressive partnership with a view to stabilising the region and establishing a free-trade area. 
Lääne-Balkani riigid osalevad progressiivses partnerluses, mille eesmärk on piirkonna stabiliseerimine ja vabakaubanduspiirkonna loomine.
4 This has been addressed through United Nations mediation since 1994. 
4 Küsimusega on tegeldud ÜRO vahendustegevuse kaudu alates 1994. aastast.
5 Croatia is now an EU Member State. 
5 Horvaatia on nüüd Euroopa Liidu liikmesriik.
Montenegro, Serbia and Albania have become candidate countries for EU membership, and Montenegro and Serbia have opened accession negotiations. 
Montenegro, Serbia ja Albaania on saanud kandidaatriikideks ning Montenegro ja Serbia on alustanud ühinemisläbirääkimisi.
6 The main opposition party boycotted parliament. 
6 Peamine opositsioonipartei boikoteeris parlamenti.
7 See the introduction to the 2015 Progress Report (SWD(2015) 212 final of 10 November 2015). 
7 Vt 2015. aasta eduaruande sissejuhatus (SWD(2015) 212 (lõplik), 10. november 2015).
Introduction 09 05 In 2014 the Commission announced that there would be no new EU Member States before 20208. 
Sissejuhatus 09 05 Aastal 2014 teatas komisjon, et EL ei võta uusi liikmesriike vastu enne aastat 20208.
This overall slow-down in the enlargement process was due both to the need for consolidation within the EU following the recent rounds of enlargement and to the challenges faced in integrating a region still emerging from violent conflict in the 1990s. 
Laienemisprotsessi üldine aeglustumine oli põhjustatud nii ELi-sisesest konsolideerimisvajadusest pärast hiljutisi laienemisi kui ka probleemidest seoses 1990. aastate vägivaldsest konfliktist toibuva piirkonna integreerimisega.
See key dates shown at Annex I. The national context of reform 06 The Commission assists the former Yugoslav Republic of Macedonia to enact reforms and prepare for membership of the EU. 
Vt peamisi kuupäevi I lisas. Reformi riiklik kontekst 06 Komisjon abistab endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki reformide läbiviimisel ning ELi liikmeks saamiseks ettevalmistamisel.
The reform process consists of introducing and implementing national legislation which is aligned with EU legislation. 
Reformiprotsess hõlmab ELi õigusaktidega vastavusse viidud riiklike õigusaktide kasutuselevõtmist ja rakendamist.
The Commission helps to draft new legislation and to strengthen the administrative capacity to implement it. 
Komisjon aitab koostada uusi õigusakte ning parandada haldussuutlikkust nende rakendamiseks.
07 The Commission and other stakeholders have reported that, although the public administration of the former Yugoslav Republic of Macedonia is continuing to work towards integration with the EU, there is reduced commitment to reform from the national authorities at a higher level9. 
07 Komisjon ja muud sidusrühmad on teatanud, et kuigi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi haldusasutused töötavad jätkuvalt ELiga integreerumise nimel, on kõrgema astme ametiasutuste reformile pühendumine vähenenud9.
There is often a lack of will to engage in some of the significant financial investment which is necessary to make progress on reform, for example on environmental measures. 
Sageli puudub tahe osaleda olulisemates rahalistes investeeringutes, mis on vajalikud reformi edendamiseks (näiteks investeeringud keskkonnameetmetesse).
There has also been inadequate political leadership to tackle sensitive areas such as the fight against corruption. 
Poliitiline juhtimine on samuti olnud ebapiisav tundlike valdkondadega (nagu korruptsioonivastane võitlus) tegelemiseks.
08 In the absence of formal accession negotiations, the Commission has used the chapters on which negotiations are usually based as a guide10 for assessing annual progress in the country11. 
08 Ametlike ühinemisläbirääkimiste puudumisel on komisjon kasutanud riigi iga-aastaste edusammude hindamiseks suunistena peatükke10, millel läbirääkimised tavaliselt põhinevad11.
Although pointing to weaknesses in administrative capacity, up to 2012 the Commission concluded that the overall reform process was generally proceeding well in the country. 
Kuigi komisjon osutas puudustele haldussuutlikkuses, järeldas komisjon kuni 2012. aastani, et riigis tehti reformi elluviimisel edusamme.
In the 2013 report the Commission pointed to the failure to make progress in some areas and backsliding in others. 
2013. aasta aruandes märkis komisjon, et mõnes valdkonnas edusamme ei tehtud ning osas valdkondadest esines tagasiminekut.
The 2014 report made a more negative assessment and issued the following warning: ‘...The Commission urges the authorities to take decisive action to address concerns about increased politicisation and growing shortcomings with regard to the independence of the judiciary and freedom of expression so that its recommendation can be sustained in future years’12. 
2014. aasta aruandes anti nega-tiivsem hinnang ning esitati järgmine hoiatus: „... Komisjon soovitab ametiasutustel võtta otsustavaid meetmeid, tegelemaks seoses suurenenud politisee-rimise ja kasvavate puudustega kohtute sõltumatuse ja sõnavabadusega, et soovitusel oleks tulevatel aastatel kindel alus.”12.
8 Opening Statement by the President of the European Commission to the European Parliament Plenary Session, Strasbourg, 15 July 2014. 
8 Euroopa Komisjoni presidendi avakõne Euroopa Parlamendi täiskogu istungil, Strasbourg, 15.juuli 2014.
9 See 2015 Progress Report: ‘Strong political will is necessary to guarantee the independence of administration.’ (section 2.2), The capacity to effectively address [the fight against corruption] is currently being undermined by a lack of political will and political interference in the work of the relevant bodies, which is hampering their ability to act proactively and non-selectively, especially in high-level cases (section 2.3) and on Chapter 23: ‘The current lack of political will to tackle the remaining challenges at the highest level is holding back the capable administration from reaching its full effectiveness’. 
9 Vt 2015. aasta eduaruanne: „Avaliku halduse sõltumatuse tagamiseks on vaja tugevat poliitilist tahet.“ (jagu 2.2), „Suutlikkus mõjusalt tegeleda [korruptsioonivastase võitlusega] on ohus, sest puudub poliitiline tahe ning asjaomaste asutuste tööd juhitakse poliitiliselt. See vähendab asutuste võimet reageerida ennetavalt ja mitteselektiivselt, eriti kõrgema taseme juhtumite puhul” (jagu 2.3) ja 23. peatükk: „Poliitilise tahte puudumine järelejäänud probleemide lahendamiseks kõrgemal tasemel takistab haldusasutusi täielikku mõju saavutamast”.
10 The chapters of the acquis (currently 35) form the basis of the accession negotiations. 
10 Õigustiku peatükid (hetkel 35) on iga kandidaatriigi ühinemisläbirääkimiste aluseks.
They correspond to the different areas of the acquis in which reforms are needed in order to meet accession conditions. 
Peatükid vastavad õigustiku eri valdkondadele, milles on vaja läbi viia reforme, et täita ühinemistingimused.
12 2014 Progress Report on the former Yugoslav Republic of Macedonia, p. 1. 
12 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2014. aasta eduaruanne, lk 1.
Introduction 10 09 In its 2015 Progress Report, published in November 2015, the Commission repeated its recommendation to open accession negotiations with the former Yugoslav Republic of Macedonia. 
Sissejuhatus 10 09 Novembris 2015 avaldatud 2015. aasta eduaruandes kordas komisjon oma soovitust alustada ühinemisläbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi-ga.
However, this positive recommendation was conditional on the successful implementation of the Przino Agreement13 and substantial progress in the implementation of the urgent reform priorities14. 
Komisjoni positiivse soovituse tingimuseks on aga Przino lepingu13 edukas täitmine ning märkimisväärsed edusammud pakiliste reformiprioriteetide14 rakendamisel.
10 Table 1 shows our summary of weaknesses in administrative capacity in some key areas of reform which were highlighted in the Commission’s 2011-2015 progress reports. 
10 Tabelis 1 on esitatud kokkuvõte reformi teatud põhivaldkondades esinevatest haldussuutlikkuse puudustest, millele komisjon juhtis tähelepanu oma perioodi 2011–2015 eduaruannetes.
13 The main four political parties signed the Przino Agreement in June 2015. 
13 Neli peamist parteid kirjutasid Przino lepingule alla juunis 2015.
This agreement consisted of conditions to be met including free and fair elections and the appointment of a special prosecutor to investigate the issues surrounding or arising from the interception of communications. 
Leping sisaldas tingimusi, mis tuli täita, sh vabad ja õiglased valimised ja spetsiaalse prokuröri määramine kõnede pealtkuulamisega seotud või sellega seoses tekkinud küsimuste uurimiseks.
See also paragraph 65 and Annex I. 14 In June 2015 the Commission issued ‘Urgent reform priorities for the former Yugoslav Republic of Macedonia’ drawn up on the basis of the findings of the Senior Experts’ Group. 
Vt ka punkt 65 ja I lisa. 14 Juunis 2015 avaldas komisjon dokumendi „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kiireloomulised reformiprioriteedid”, mis koostati vanemekspertide rühma leidude alusel.
It contains a list of urgent reform priorities to be fulfilled by the former Yugoslav Republic of Macedonia in the fields of rule of law and fundamental rights, de-politicisation of the public administration, freedom of expression and electoral reform. 
Dokument sisaldab loetelu kiireloomulistest reformiprioriteetidest, mille endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik peab ellu viima õigusriigi ja põhiõiguste, avaliku halduse depolitiseerimise, sõnavabaduse ja valimisreformi alal.