natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9 Regulation (EC) No 1906/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007-2013) (OJ L 391, 30.12.2006, p. 1). 
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).
10 For instance, the delegation of management to coordinators and the use of audit certificates or simplification of Marie Curie actions. 
10 Näiteks juhtimise delegeerimine koordinaatoritele ja kontrollitõendite kasutamine või Marie Curie’ meetmete lihtsustamine.
The Marie Curie actions are now part of the People Specific Programme. 
Marie Curie’ meetmed on nüüd osa eriprogrammist „Inimesed”.
11 SEC(2005) 431 final. 
11 SEK(2005) 431 (lõplik).
12 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
12 Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
FIGURE 2 HIERARCHY OF FP7 RULES FOR PARTICIPATION Legal basis Legal documents for implementation 13 Regulation (EC) No 1906/2006 Laying down the rules for participation Model grant agreements: i.e. Standard/ERC/REA Rules for submission of proposals, evaluation and selection Rules on verification of existence, legal status, operat. and financial capacity Decision C(2011) 174 final: On three measures for simplifying (Dec. 1982/2006/EC) Guide to Financial Issues Guide to EU funding for Research & Innovation Checklist for Consortium Agreement Amendments Guide for FP7 Grant Agreements Source: European Court of Auditors, CORDIS. 
JOONIS 2 SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI OSALEMISEESKIRJADE HIERARHIA Õiguslik alus Õigustekstid rakendamiseks 13 Määrus (EÜ) nr 1906/2006 sätestab osalemiseeskirjad Toetuslepingu näidis: st standard/ERC/REA Eeskirjad projektiettepanekute esitamiseks, hindamiseks ja valimiseks Eeskirjad eksisteerimise, õigusliku seisundi, tegevus-ja finantsvõimekuse kontrollimise kohta Otsus K(2011) 174 (lõplik): kolme lihtsustamismeetme kohta (otsus 1982/2006/EÜ) Finantsküsimuste suunised Suunised teadustegevuse ja innovatsiooni ELi poolseks rahastamiseks Konsortsiumilepingu kontrollnimekiri Seitsmenda raamprogrammi toetuslepingute muudatuste juhis Allikad: Euroopa Kontrollikoda, CORDIS.
Guidance notes on Project Reporting Guide to Intellectual Property Rights Guide on Project Technical Review Guide to Flat-rate Subsistence Guidance documents Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Suunavad märgukirjad projekti aruandluse kohta Intellektuaalomandi õiguste juhend Juhend projekti tehnilise läbivaatuse kohta Juhend kindlamääraliste maksete tegemiseks Suunisdokumendid Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
DG EAC/REA 10 % REA (SMEs) 3% Indirect management 42 % Direct management 58 % ERCEA 15 % 14 IMPLEMENTATION 9. 
REA (VKEd) 3% Kaudne haldus 42 % Otsene haldus 58 % ERCEA 15% 14 RAKENDAMINE 9.
For the remainder implementation has been delegated to two executive agencies (the Research Executive Agency (REA) and European Research Council Executive Agency (ERCEA)), the EIB, the JTIs and dedicated implementation structures for Article 185 initiatives. 
Ülejäänud rakendamine on delegeeritud kahele rakendusasutusele (Teadusuuringute Rakendusamet ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet), EIP-le, ühistele tehnoloogiaalgatustele ja artikli 185 algatuste spetsiaalsetele rakendusstruktuuridele.
While the executive agencies follow the same procedures as the Commission, the other entities can organise their internal processes differently. 
Kui rakendusasutused järgivad samu menetlusi kui komisjon, võivad teised üksused oma sisemisi protsesse teisiti korraldada.
A breakdown by management mode and entities responsible is provided in Figure 3. 
Haldusviiside ja vastutavate üksuste liigendus on välja toodud joonisel 3.
12 Under centralised management, the budget is implemented either directly by the Commission or indirectly by the agencies or other bodies to which the Commission has delegated its powers. 
12 Tsentraliseeritud halduse teel täidetakse eelarvet kas otseselt komisjoni poolt või kaudselt asutuste ja teiste organite poolt, millele komisjon on delegeerinud oma volitused.
FIGURE 3 ENTITIES RESPONSIBLE FOR IMPLEMENTATION DG ENT/REA 6 % DG ENER and DG MOVE 1% DG CNECT 17 % JTIs 6 % EIB (RSFF) 2 % Article 185 1% DG RTD 39 % Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
JOONIS 3 RAKENDAMISE EEST VASTUTAVAD ÜKSUSED ÜTAd 6% EIP (RSFF) 2% Artikli 185 algatused 1% Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat 39% Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
Regardless of the implementing entity, grant implementation is typically accomplished by means of the following three main processes: (a) identification of the scientific topics to be supported and setting out the work programmes for their implementation; (b) project selection, typically based on a competitive selection process, and negotiation with successful applicants; and (c) control of the scientific implementation of projects and reimbursement of the beneficiaries for their eligible costs. 
Sõltumata rakendusasutusest saavutatakse toetuste kasutuselevõtt tüüpiliselt alljärgneva kolme peamise protsessi abil: a) toetatavate teadusuuringute teemade kindlaksmääramine ja tööprogrammide esitamine nende rakendamiseks; b) projektide valimine, mis tüüpiliselt toimub konkursi korras, ja edukate taotlejatega läbirääkimiste pidamine ning c) projektide teadusliku rakendamise kontrollimine ja toetusesaajatele rahastamiskõlblike kulude hüvitamine.
Simplification under FP7 has not only concerned the rules, but also the internal processes of the DGs and executive agencies. 
Seitsmenda raamprogrammi raames toimuv lihtsustamine ei puuduta üksnes eeskirju, vaid ka peadirektoraatide ja rakendusasutuste sisemisi protsesse.
Since the Court’s last audit in this field13 in 2004, the Commission has introduced several new systems designed to simplify the grant implementation processes (e.g. participant portal, unique registration facility, negotiation facility). 
Alates kontrollikoja viimasest auditist selles valdkon-nas13 2004. aastal on komisjon võtnud kasutusele mitu uut süsteemi, mille eesmärk on lihtsustada toetuste kasutuselevõtu protsesse (nt osaleja portaal, spetsiaalne registreerimissüsteem, läbirääkimiste süsteem).
NEW INSTRUMENTS UNDER FP7 12. 
UUED VAHENDID SEITSMENDAS RAAMPROGRAMMIS 12.
They combine private-sector investment with EU and national public funding. 
Need ühendavad erasektori investeeringuid ning ELi ja riikide avaliku sektori rahastamist.
They aim to support cooperative research across Europe in fields of industrial research where there are clearly identified common technological and economic objectives. 
ÜTAde eesmärk on toetada teadusalast koostööd kogu Euroopas tööstusuuringute valdkonnas, kus on selgelt määratletud ühised tehnoloogilised ja majanduslikud eesmärgid.
The EU contribution under FP7 for the JTIs is more than 3 billion euro. 
ELi panus ÜTAdesse on seitsmenda raamprogrammi raames rohkem kui 3 miljardit eurot.
Bipartite JTIs are partnerships between the EU and industry associations, whereas tripartite JTIs include the EU, industry associations and participating Member States (see Table 1). 
Kahepoolsed ÜTAd on ELi ja tööstusharuliitude vahelised partnerlused, samas kui kolmepoolsed ÜTAd hõlmavad ELi, töös-tusharuliite ja osalevaid liikmesriike (vt tabel 1).
For instance, the European Joint Undertaking for the implementation of the Joint Technology Initiative on Nanoelectronics (ENIAC) combines the Commission, participating Member States14 and the Association for European Nanoelectronics Activities. 
Näiteks ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ENIAC) hõlmab komisjoni, osalevaid liikmesriike14 ja AENEASt (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus-ja arendusorganisatsioone).
13 Special Report No 1/2004 on the management of indirect RTD actions under the Fifth Framework Programme (FP5) for research and technological development (1998 to 2002), together with the Commission’s replies (OJ C 99, 23.4.2004, p. 1). 
13 Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta koos komisjoni vastustega (ELT C 99, 23.4.2004, lk 1).
14 ENIAC Member States are Belgium, Czech Republic, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Hungary, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovakia, Finland, Sweden, the United Kingdom and Norway. 
14 ENIACi liikmesriigid on Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik ja Norra.
15 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
15 Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
The RSFF is a financial instrument designed to improve access to debt financing of research, development and innovation (RDI) investments on acceptable terms for private companies or public institutions promoting activities in the RDI field. 
RSFF on rahastamisvahend, mis on välja töötatud selleks, et parandada nende eraettevõtete ja avalike institutsioonide juurdepääsu teadus-ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavate investeeringute laenurahale vastuvõetavatel tingimustel, mis edendavad teadus-ja arendustegevust ning innovatsiooni.
Target beneficiaries of the RSFF also include European research-intensive entities and research infrastructures. 
RSFFi peamised toetusesaajad hõlmavad ka Euroopa teadusmahukaid üksusi ja teadusuuringute infrastruktuure.
The European Commission, through DG Research and Innovation, monitors the RSFF in terms of eligibility of projects and budget allocation from FP7, while the EIB is in charge of the daily operations. 
Euroopa Komisjon teeb teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi kaudu RSFFi üle järelevalvet seoses projektide rahastamiskõlblikkuse ja seitsmendast raamprogrammist tehtavate eelarveeraldistega, samas kui EIP vastutab igapäevaste toimingute eest.
The instrument is jointly financed by the EU and the EIB. 
Seda vahendit rahastavad EL ja EIP ühiselt.
TABLE 1 OVERVIEW OF THE JOINT TECHNOLOGY INITIATIVES 16 Joint technology initiative Strategic objective Maximum EU contribution (in million euro) Bipartite JTIs Innovative Medicines Initiative (IMI) To speed up the development of better and safer medicines for patients 1 000 Clean sky To develop breakthrough technologies to significantly increase the environmental performance of airplanes and air transport, resulting in less noisy and more fuel-efficient aircraft 800 Fuel, Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH) To accelerate the market introduction of fuel cell and hydrogen energy technologies in Europe 470 Tripartite JTIs ENIAC Focusing on nanoelectronics to enhance the further integration and miniaturisation of devices and increase their functionalities 450 Artemis To tackle the research and structural challenges in the area of embedded computing systems 420 Source: Council decisions establishing the JTIs. 
TABEL 1 ÜLEVAADE ÜHISTEST TEHNOLOOGIAALGATUSTEST 16 Ühine tehnoloogiaalgatus Strateegiline eesmärk ELi maksimaalne panus (miljonites eurodes) Kahepoolsed ÜTAd Innovatiivse meditsiini algatus (IMA) Kiirendada patsientidele paremate ja ohutumate ravimite väljatöötamist. 1 000 Clean Sky Välja töötada läbimurdelisi tehnoloogiaid, et märkimisväärselt suurendada lennukite ja lennutranspordi keskkonnaalast suutlikkust, mille tulemuseks on vähem müra-tekitavad ja kütusesäästlikumad lennukid. 800 Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) Kiirendada kütuseelementide ja vesinikul põhinevate energiatehnoloogiate turule-toomist Euroopas 470 Kolmepoolsed ÜTAd ENIAC Keskendub nanoelektroonika valdkonnale, et veelgi parandada seadmete integree-ritavust ja väiksemaks muutmist ning suurendada nende funktsionaalsust 450 Artemis Tegeleda teadustegevuse ja struktuuriliste probleemidega manussüsteemide valdkonnas 420 Allikas: nõukogu otsused ÜTAde kasutuselevõtu kohta.
Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 17 AUDIT SCOPE AND APPROACH 14. 
Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise? 17 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 14.
The audit examined whether the Commission has ensured efficient implementation of FP7. 
Auditis uuriti, kas komisjon on taganud seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise.
This was addressed by the following three subquestions: (a) Have the rules for participation allowed efficient implementation of FP7? (b) Has the Commission succeeded in streamlining the FP7 processes without compromising the quality of spending? (c) Did the Commission manage well the setting up of new instruments? 
Seda käsitleti kolme alaküsimuse kaudu: a) Kas osalemiseeskirjad on võimaldanud seitsmenda raamprogrammi tõhusat rakendamist? b) Kas komisjonil on õnnestunud lihtsustada seitsmenda raamprogrammi protsesse, tegemata seejuures järeleandmisi kulutuste kvaliteedi osas? c) Kas komisjon sai uute vahendite kehtestamisega hästi hakkama?
The audit covered the implementation of FP7 between 2007 and the first half of 2012. 
Audit hõlmas seitsmenda raamprogrammi rakendamist ajavahemikus 2007 kuni 2012. aasta esimene pool.
The audit criteria and the audit evidence collection methods are described in Annex I. The audit scope encompassed: (a) for the first audit subquestion, the rules for participation for the entire FP7; (b) for the second subquestion, internal processes established within DG Research and Innovation, DG Information Society and Media, DG Enterprise and Industry and REA and which were related to collaborative projects under the Cooperation Specific Programme15. 
Auditikriteeriume ja auditi tõendusmaterjali kogumise meetodeid on kirjeldatud I lisas. Auditi ulatus hõlmas: a) auditi esimese alaküsimuse puhul kogu seitsmenda raamprogrammi osalemiseeskirju; b) teise alaküsimuse puhul teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadis, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadis ja Teadusuuringute Rakendusametis kehtestatud sisemisi protsesse ning neid, mis olid seotud koostööprojektidega eriprogrammi „Koostöö” raames15.
In this way the analysis of internal processes covered the implementation of almost two thirds of the FP7 budget; and (c) for the third subquestion, an analysis of two new instruments — JTIs and the RSFF. 
Sellisel viisil hõlmas sisemiste protsesside analüüs peaaegu kahte kolmandikku seitsmenda raamprogrammi eelarve rakendamisest; c) kolmanda alaküsimuse puhul kahe uue vahendi – ÜTAd ja RSFF – analüüsi.
The Court carried out a follow-up of its previous recommendations in 'Special Report No 1/2004 on the management of indirect RTD actions under the Fifth Framework Programme for research and technological development (1998 to 2002)'. 
Kontrollikoda uuris oma eelmiste, eriaruandes nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA-meetmete haldamise kohta esitatud soovituste põhjal võetud meetmeid.
The results including the references to the corresponding observations in this report are presented in Annex II. 
Tulemused, sealhulgas viited vastavatele tähelepanekutele käesolevas aruandes, on esitatud II lisas.
15 The identification of scientific topics and setting out of the work programmes was outside the scope of this audit. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
15 Teaduslike teemade kindlaksmääramine ja tööprogrammide esitamine jäi käesoleva auditi ulatusest välja. Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
At the inception of FP7 the Commission put forward a series of simplification plans affecting various aspects of the rules for participation. 
Seitsmenda raamprogrammi algatamisel esitas komisjon mitu lihtsusta-misplaani, mis mõjutasid osalemiseeskirjade erinevaid aspekte.
This part of the report uses the following principles as a basis for the assessment of the progress made in pursuing this simplification agenda: (a) rationalising requirements by striking a better balance between risks and control; (b) optimising the methods of reimbursing the beneficiaries for their research efforts; (c) guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme; (d) aligning provisions with beneficiaries’ practices; and (e) avoiding duplications and inconsistencies. 
Aruande käesolevas osas hinnatakse lihtsustamise kava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme järgmiste põhimõtete alusel: a) nõuete lihtsustamine parema tasakaalu saavutamiseks riskide ja kontrolli vahel, b) toetusesaajatele nende teadustegevuse kulude hüvitamise meetodite optimeerimine, c) toetusesaajate juhendamine keeruka süsteemiga toimetulekul, d) sätete kooskõlastamine toetusesaajate tavadega ning e) dubleerimise ja ebakõlade vältimine.
These principles were derived from various Commission documents16 presenting plans for simplification and from the legislative authorities’ positions17 relating to the rules for participation. 
Need põhimõtted pärinevad erinevatest komisjoni dokumentidest16, milles esitatakse lihtsustamise kavasid, ning seadusandjate seisukohtadest17 osalemiseeskirjade kohta.
Thus these principles have been driving the evolution of the rules for participation since 2005, when the Commission launched its preparation of FP7. 
Seega on need põhimõtted juhtinud osalemiseeskirjade arengut alates 2005. aastast, mil komisjon alustas seitsmenda raamprogrammi koostamist.
For an overview of the progress in the simplification agenda refer to Table 2. 
Ülevaade lihtsustamise kava edusammude kohta on toodud tabelis 2.
16 SEC(2005) 431, COM(2005) 705 final, SEC(2005) 430 final, COM(2010) 187 final. 
16 SEK(2005) 431, KOM(2005) 705 (lõplik,) SEK(2005) 430 (lõplik), KOM(2010) 187 (lõplik).
17 Conclusions on simplified and more efficient programmes supporting European research and innovation, 3 016th Competitiveness Council meeting of 26 May 2010; European Parliament report on simplifying the implementation of the research framework programmes, 2010/2079 (INI). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
17 Nõukogu järeldused lihtsustatud ja tõhusamate Euroopa teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavate programmide kohta, konkurentsivõime nõukogu 26. mail 2010. aastal toimunud 3016. istung; Euroopa Parlamendi aruanne teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (2010/2079(INI)). Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
TABLE 2 PROGRESS WITH THE COMMISSION’S SIMPLIFICATION AGENDA 19 Principles with examples of planned measures Court's assessment Rationalising requirements: ο Replacement of bank guarantees by the Participant Guarantee Fund ο Less use of audit certificates for payment requests ο Rationalisation of the reporting periods Satisfactory Bank guarantees are no longer required, relieving the beneficiaries of the associated administrative burden. 
TABEL 2 KOMISJONI LIHTSUSTAMISE KAVA EDUSAMMUD 19 Põhimõtted koos kavandatud meetmete näidetega Kontrollikoja hinnang Nõuete lihtsustamine: ο pangatagatiste asendamine osalejate tagatisfondiga ο kontrollitõendite vähesem kasutamine väljamaksetaotluste korral ο aruandeperioodide lihtsustamine Rahuldav Pangatagatisi enam ei nõuta, see leevendab toetusesaajate sellega seotud halduskoormust.
As a result of the introduction of a threshold, only 6 % of cost claims, representing a third of funded costs in FP7, require an audit certificate. 
Künnise kehtestamise tulemusel on kontrollitõendid nõutavad ainult 6% väljamaksetaotluste puhul, mis moodustavad kolmandiku seitsmendas raamprogrammis rahastatud kuludest.
In some aspects (e.g. length of reporting periods) FP7 compares favourably with national funding schemes. 
Mõnes aspektis (nt aruandeperioodi pikkus) on seitsmes raamprogramm hästi võrreldav riiklike rahastamisskeemidega.
However, further rationalisation of reporting requirements is possible, if: ο reporting periods are also extended for projects under the ICT theme; and ο the size of the reports is subject to strict limits, as in some national funding agencies (SNF, DFG, TSB). 
Kuid aruandekohustust oleks võimalik täiendavalt kohandada, kui: ο aruandeperioode laiendatakse ka IKT teemavaldkonna raames koostatud projektidele ja ο aruannete mahu suhtes kehtestatakse ranged piirangud, nagu seda tehakse mõnede riikide rahastamisasutustes (SNF, DFG, TSB).
Optimising the methods of reimbursement: ο Broader use of flat rates ο Simplifying the funding model based on actual costs Partly satisfactory FP7 includes new methods for funding based on flat rates rather than actual costs. 
Hüvitamismeetodite optimeerimine: ο kindlamääraliste väljamaksete laialdasem kasutamine ο tegelikel kuludel põhineva rahastamismudeli lihtsustamine Osaliselt rahuldav Seitsmes raamprogramm hõlmab uusi rahastamismeetodeid, mis põhinevad pigem kindlamääralistel väljamaksetel kui tegelikel kuludel.
The FP7 funding model based on actual costs remains complex (see paragraph 20). 
Seitsmenda raamprogrammi tegelikel kuludel põhinev rahastamismudel on endiselt keeruline (vt punkt 20).
Guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme: ο Improvement of guidance materials ο Common electronic tools for interaction with beneficiaries ο Additional guidance tools such as help desks Satisfactory The guidance documents have become shorter and clearer compared to those of FP6, as confirmed by the beneficiaries’ responses to the Court’s survey. 
Toetusesaajate juhendamine keeruka süsteemiga toimetulekul: ο juhismaterjalide parandamine ο ühised elektroonilised vahendid toetusesaajatega suhtlemiseks ο täiendavad juhendavad vahendid, nagu kasutajatoed Rahuldav Suunisdokumendid on kuuenda raamprogrammi dokumentidega võrreldes muutunud lühemaks ja selgemaks, nagu seda kinnitasid toetusesaajate vastused kontrollikoja uuringule.
New IT tools facilitate interaction between the Commission and beneficiaries. 
Uued IT-vahendid lihtsustavad komisjoni ja toetusesaajate vahelist suhtlust.
Specialised help desks for beneficiaries have been introduced. 
Kasutusele on võetud spetsiaalsed kasutajatoed toetusesaajate jaoks.
Aligning provisions with the beneficiaries’ practices: ο Certification of beneficiaries’ costing methodologies ο Broader acceptance of beneficiaries’ methodologies Not satisfactory Take-up of the certification scheme by the beneficiaries was low, acceptance of the average personnel cost methodologies came late, beneficiaries have to bear the full risk of incorrect interpretation of FP7 provisions and FP7 provisions do not always reflect general practice in the research field (see paragraphs 21 to 29). 
Sätete kooskõlastamine toetusesaajate tavadega: ο toetusesaajate kuluarvestusmetoodika sertifitseerimine ο toetusesaajate metoodikate laialdasem aktsepteerimine Mitterahuldav Sertifitseerimissüsteemi kasutuselevõtt toetusesaajate poolt oli madal, keskmise personalikulu arvutamise metoodika aktsepteeriti liiga hilja, toetusesaajad on täielikult vastutavad seitsmenda raamprogrammi sätete väärtõlgendamise eest ning seitsmenda raamprogrammi sätted ei peegelda alati teadusuuringute valdkonna üldisi tavasid (vt punktid 21–29).