natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A 2015 Eurobarometer survey reported that fewer than 20 % of citizens were aware of their rights regarding cross-border healthcare. 
2015. aasta Eurobaromeetri uuringust selgus, et vähem kui 20% kodanikest oli teadlik oma õigustest seoses piiriüleste tervishoiuteenustega.
The Commission has no recent data on the awareness of citizens regarding the Directive. 
Komisjonil ei ole uuemaid andmeid kodanike teadlikkuse kohta seoses direktiiviga.
06 The use of the Directive varies among the Member States. 
06 Direktiivi kasutamine on liikmesriigiti erinev.
For cross-border healthcare services not requiring prior authorisation, France had the greatest number of outgoing patients (close to 150 000 patients in 2016), with Spain, Portugal and Belgium treating the highest numbers of incoming patients6. 
Piiriüleste tervishoiuteenuste puhul, mille puhul eelnevat luba vaja ei ole, oli kõige rohkem väljaminevaid patsiente Prantsusmaal (2016. aastal ligi 150 000 patsienti), kõige rohkem sissetulevaid patsiente aga Hispaanias, Portugalis ja Belgias6.
Table 1 shows patient mobility in all EU and EEA countries under the Directive in 2016, which covers both According to results by the survey of NCPs carried out by the Cross-border Healthcare Expert Group in May 2017 and confirmed by the ECA’s own survey of Cross-border Healthcare Expert Group members. 
Tabelis 1 näidatakse patsientide liikumist 2016. aastal direktiivi alusel kõikides ELi ja EMP riikides, mis sisaldab nii piiriüleseid tervishoiuteenuseid kui ka tooteid. Arvud hõlmavad patsientide liikumist nii ravi puhul, Vastavalt piiriülese tervishoiu eksperdirühma 2017. aasta mais läbi viidud riiklike kontaktpunktide uuringu tulemustele, mida kinnitas ka piiriülese tervishoiu eksperdirühma liikmete küsitlemine kontrollikoja poolt.
Commission report on the operation of Directive 2011/24/EU on the application of patient rights in cross-border healthcare, COM(2018) 651 final. 
Komisjoni aruanne direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) toimimise kohta, COM(2018) 651 final.
Annex B of Commission report on the operation of Directive 2011/24/EU, COM(2018) 651 final. 7 4 5 6 
7 4 5 6 Direktiivi 2011/24/EL toimimist käsitleva komisjoni aruande lisa B, COM(2018) 651 final.
The numbers include patient mobility for both, treatments not requiring Prior Authorisation (in total 209 534 patients) and those requiring Prior Authorisation (in total 3 562 patients). 
mis ei nõua eelneva loa taotlemist (kokku 209 534 patsienti), kui ka ravi puhul, mille jaoks tuleb taotleda eelnev luba (kokku 3 562 patsienti).
07 The Commission supports cross-border cooperation in healthcare by means of numerous studies and initiatives, including via Interreg7, funded under the European Structural and Investments Funds. 
07 Komisjon toetab piiriülest tervishoiualast koostööd arvukate uuringute ja algatuste, sealhulgas Interregi7 kaudu, mida rahastatakse Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest.
Member States are responsible for managing their European Territorial Cooperation (ETC), better known as Interreg, is one of the two goals of the EU cohesion policy and provides a framework for joint actions and policy exchanges between national, regional and local stakeholders from different Member States. 7 
Liikmesriigid vastutavad oma tervishoiusüsteemide haldamise Interreg, mida teatakse ka Euroopa territoriaalse koostööna, on üks kahest ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärgist ning see pakub raamistikku ühismeetmeteks ja tegevuspõhimõtete vahetamiseks liikmesriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmade vahel. 7
health systems, and for any cooperation arrangements between Member States. 
ja liikmesriikide vahel sõlmitud koostöökokkulepete eest.
Such cooperative arrangements often develop without the involvement of the Commission. 
Sellised koostöökokkulepped arenevad sageli ilma komisjoni osaluseta.
The recent Commission study on activities and EU investment in cross-border cooperation in healthcare identified 423 EU-funded projects8 in support of cross-border collaboration initiatives in healthcare in the period from 2007 to 2017. 
Hiljutises komisjoni uuringus, milles käsitleti meetmeid ja ELi investeeringuid piiriüleses koostöös tervishoiuteenuste valdkonnas, loetleti 423 ELi rahastatud projekti8, millega toetati piiriüleste tervishoiuteenuste koostööalgatusi ajavahemikul 2007–2017.
Cross-border exchanges of health data 08 The Directive mandates the Commission to support Member States cooperation on eHealth and establishes a voluntary network of Member State authorities (eHealth Network) to support the development of common standards for transferring data in cross-border healthcare. eHealth is also a key part of the European Commission’s Digital Single Market strategy and its development in the EU is structured around the actions listed in the Commission’s Actions Plans for eHealth and in the 2018 strategy on eHealth9. 
Terviseandmete piiriülene vahetamine 08 Direktiiviga antakse komisjonile ülesanne toetada liikmesriikide koostööd e-tervise valdkonnas ja luuakse liikmesriikide ametiasutuste vabatahtlik võrgustik (e-tervise võrgustik), et toetada ühiste standardite väljatöötamist andmete edastamiseks piiriüleses tervishoius. E-tervis on ka Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegia oluline osa ja selle arendamise aluseks ELis on meetmed, mis on loetletud komisjoni e-tervise tegevuskavades ja e-tervise 2018. aasta strateegias9.
The Commission also launched a Task Force in 2017 which is examining incentives and obstacles to achieve secure exchange of health data across the EU. 
Komisjon käivitas 2017. aastal ka rakkerühma, mis uurib stiimuleid ja takistusi terviseandmete turvaliseks vahetamiseks kogu ELis.
09 The Commission, together with the Member States, is building an EU-wide voluntary eHealth Digital Service Infrastructure (eHDSI), to enable the exchange of patients’ health data – specifically ePrescriptions and Patient Summaries – across national borders. 
09 Komisjon arendab koos liikmesriikidega kogu ELi hõlmavat vabatahtlikku e-tervise digiteenuste taristut (eHDSI), et võimaldada patsientide terviseandmete, eelkõige digiretseptide ja patsientide andmekaartide vahetamist üle riigipiiride.
This project involves 22 Member States10 and aims at connecting their eHealth systems to the EU eHealth Infrastructure through a dedicated “portal” known as the National Contact Point for eHealth (NCPeH) (see Figure 1 showing the procedure for cross-border exchange of ePrescriptions). 
Projekt hõlmab 22 liikmesriiki10 ja selle eesmärk on ühendada nende e-tervise süsteemid ELi e-tervise taristuga spetsiaalse portaali kaudu, mida nimetatakse e-tervise riiklikuks kontaktpunktiks (vt joonis 1 digiretseptide piiriülese vahetamise korra kohta).
Study on Cross-Border Cooperation. 
Study on Cross-Border Cooperation.
Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions – Commission study published in March 2018. 
Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions (Piiriülese koostöö uuring. Olemasolevate piiriülese koostöö algatuste kasutamine), komisjoni uuring, mis avaldati märtsis 2018.
The list of projects and their objectives as identified by the study may be accessed online here. 
Uuringus toodud projektide loetelu ja nende eesmärkidega saab tutvuda siin.
Commission’s Communication on enabling the digital transformation of health and care in the Digital Single Market; empowering citizens and building a healthier society of 25 April 2018, COM(2018) 233 final. 
Komisjoni teatis tervise-ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamise kohta digitaalsel ühtsel turul; kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine, 25. aprill 2018, COM (2018) 233 final.
The Communication resulted from the mid-term review of the Digital Single Market Strategy. 
Teatis koostati digitaalse ühtse turu strateegia vahekokkuvõtte põhjal.
10 Belgium, Czechia, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Croatia, Italy, Cyprus, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Slovenia, Finland, and Sweden. 
10 Belgia, Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Sloveenia, Soome ja Rootsi.
Figure 1 – Cross-border exchange of an ePrescription Source: ECA. 
Joonis 1. Digiretsepti piiriülene vahetamine Allikas: Euroopa Kontrollikoda. arst riigi B e-tervise portaal patsient di gi retsepti protsessi l õpuleviimine digiretsept di gi retsepti üle kons ulteerimine 10 Mõnes liikmesriigis11 on digiretseptide kasutamine tavaline.
Other Member States however have only recently started to pilot or implement ePrescriptions services. 
Teised liikmesriigid on aga digiretsepti teenuse katsetamist või rakendamist alustanud alles hiljuti.
Reduced availability of eHealth services at national levels is one of the main challenges associated with the deployment of the EU-wide eHealth Infrastructure. 
E-tervise teenuste vähene kättesaadavus riiklikul tasandil on üks peamisi probleeme, mis mõjutab kogu ELi hõlmava e-tervise taristu kasutuselevõttu.
In addition some Member States do not participate at all (e.g. Denmark – see Box 1 on eHealth applications for patients) or only participate in some of the services of the EU-wide eHealth Infrastructure. 
Lisaks otsustasid mõned liikmesriigid kogu ELi hõlmavas e-tervise taristus mitte osaleda (nt Taani, vt 1. selgitus patsientide e-tervise rakenduste kohta) või osaleda ainult mõnes teenuses.
10 Box 1 – eHealth applications for patients in Denmark The national eHealth portal – Sundhed.dk (https://www.sundhed.dk) allows Danish patients to access their medication profiles, view scheduled consultations with healthcare providers, and re-order certain medication themselves. 
Patsientide e-tervise rakendused Taanis Riiklik e-tervise portaal Sundhed.dk (https://www.sundhed.dk) võimaldab Taani patsientidel tutvuda oma haiguslooga, vaadata tervishoiuteenuste osutajatega kokku lepitud külastuste aegu ning mõningaid ravimeid ise uuesti tellida.
In 2018, the Danish authorities were working on a pilot project to add further features to the eHealth portal so as to make it easier for patients who consult the doctor frequently (e.g. for chronic disease patients) to schedule their appointments. 
2018. aastal töötasid Taani ametiasutused katseprojekti kallal, et lisada e-tervise portaalile lisavõimalusi, mis hõlbustaks sageli arsti külastavatel patsientidel (nt kroonilist haigust põdevad patsiendid) külastusaegu planeerida.
In addition, the “Medicinkortet” mobile application allows patients to request an extension for their existing digital prescriptions. 
Lisaks võimaldab mobiilirakendus „Medicinkortet“ patsientidel taotleda olemasoleva digiretsepti pikendamist.
All medical prescriptions issued in Denmark are digital. 
Kõik Taanis väljastatud retseptid on digitaalsed.
11 Ten Member States reported more that 90 % as national coverage for ePrescriptions in 2017 (Croatia, Czechia, Denmark, Estonia, Finland, Greece, Italy, Portugal, Spain and Sweden). 
11 Kümme liikmesriiki teatasid, et 2017. aastal moodustas digiretseptide osa üle 90% (Horvaatia, Tšehhi, Taani, Eesti, Soome, Kreeka, Itaalia, Portugal, Hispaania ja Rootsi).
11 The EU finances eHealth Infrastructure through the Connecting Europe Facility building on a pilot project for cross-border exchanges of health data12. 
11 EL rahastab e-tervise taristut Euroopa ühendamise rahastu kaudu, toetudes terviseandmete piiriülese vahetamise katseprojektile12.
Member States that wish to start cross-border exchanges of health data need to go through a testing and auditing process following which a Member States Expert Group (eHMSEG) makes a recommendation. 
Liikmesriigid, kes soovivad alustada terviseandmete piiriülest vahetamist, peavad läbima katse-ja auditeerimisprotsessi, mille järel esitab liikmesriikide eksperdirühm soovituse.
The eHealth Network then takes a final decision on which countries can ‘go live’ in cross-border health data exchanges. 
Seejärel teeb e-tervise võrgustik lõpliku otsuse selle kohta, millised riigid saavad piiriülese terviseandmevahetuse kasutusele võtta.
Cross-border initiatives for rare disease patients 12 The Directive defines a rare disease as any disease affecting fewer than five people in 10 000. 
Piiriülesed algatused harvikhaigusi põdevate patsientide jaoks 12 Direktiivis määratletakse harvikhaigus kui haigus, mida põeb vähem kui viis inimest 10 000-st.
An estimated 6 000 to 8 000 rare diseases affect between 6 % and 8 % of the EU population, i.e. between 27 and 36 million people. 
ELis mõjutavad hinnanguliselt 6 000–8 000 harvikhaigust 6%–8% elanikkonnast, st 27–36 miljonit inimest.
The specificities of rare diseases – a limited number of patients and a scarcity of relevant knowledge and expertise – led the Council of the European Union to single out cooperation in this field as “as a unique domain of very high added value of action at Community level”13. 
Haruldaste haiguste eripära tõttu – piiratud arv patsiente ning vastavate teadmiste ja asjatundlikkuse nappus – võivad ühenduse tasandil võetud meetmed anda Euroopa Liidu Nõukogu hinnangul nende puhul märkimisväärset lisandväärtust13.
13 The Commission put forward a specific policy framework to tackle rare diseases, notably through the creation of the European Reference Networks, in its 2008 Communication “rare diseases: Europe’s challenge”. 
13 Komisjon esitas poliitikaraamistiku harvikhaiguste tegelemiseks (eelkõige Euroopa tugivõrgustike loomise kaudu) oma 2008. aasta teatises „Haruldased haigused: Euroopa ees seisvad väljakutsed“.
The Directive mandates the Commission to support the Member States in the development of the ERNs. 
Direktiiviga antakse komisjonile ülesanne toetada liikmesriike Euroopa tugivõrgustike väljaarendamisel.
11 12 epSOS – Smart Open Service for European Patients – project funded under the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) theme 3: Sustainable and interoperable health services. 
11 12 epSOS – Euroopa patsientide arukas avatud teenus – projekt, mida rahastatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi 3. teema raames: jätkusuutlikud ja koostalitlusvõimelised tervishoiuteenused.
13 Council Recommendation of 8 June 2009 on an action in the field of rare diseases. 
13 Nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovitus tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas.
Figure 2 – Successive policy developments leading to the establishment of the European Reference Networks 2004 High Level Group on health services and medical care 2005 2006 Pilot ERNs 2007 2008 Between 2007-2013 Communication on RD November 2009 Council Recommendation on RD 12 Jan 2004-Jun 2009 RD Task Force November June EUCERD Recommendations on RD January 2014 European Commission Expert Group on RD PARENT Project Cross-border Healthcare Expert Group European Union Committee of Expert on RD November 2009-July 2013 2013 Board of MS February March May 2012-2012- May 2015 February 2015 EUCERD Joint Action 2012 2011 2010 March March Launched 24 ERNs January Directive 2011/24/EU October 2004-2017 Before the establishment of ERNs Source: ECA. 
Joonis 2. Euroopa tugivõrgustike loomiseni viinud poliitilised sammud Tervishoiuteenuste ja arstiabi kõrgetasemeline rühm Euroopa tugivõrgustike Harvikhaiguste teatis katseprojektid Nõukogu soovitus harvikhaiguste teemal 12 2004 2005 2006 2007 2008 2007–2013 2009 juuni jaanuar 2004 – juuni 2009 Harvikhaiguste rakkerühm Direktiiv 2011/24/EL november november 2012 EUCERD soovitused harvikhaiguste kohta Piiriülese tervishoiu eksperdirühm Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee november 2009 – juuli 2013 märts 2013 Projekt PARENT märts mai 2012 – 2012– mai 2015 veebruar 2015 EUCERD ühismeetmed 2011 2016 2010 2017 2004–2017 Enne Euroopa tugivõrgustike rajamist veebruar märts juuni 2015 – mai 2018 RD-ACTION ühismeetmed jaanuar jaanuar oktoober Liikmesriikide nõukogu 2014 2015 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
2015 Commission Implementing Decision June 2015-May 2018 2016 2017 RD-ACTION Joint Commission Action Delegated Decision 14 The ERNs are intended to reduce time to diagnosis and improve access to appropriate care for rare disease patients and provide platforms for the development of guidelines, training and knowledge sharing. 
Euroopa Komisjoni harvikhaiguste eksperdirühm Komisjoni delegeeritud otsus Komisjoni rakendusotsus Käivitati 24 Euroopa tugivõrgustikku 14 Euroopa tugivõrgustike otstarve on vähendada diagnoosimisele kuluvat aega, parandada harvikhaigusi põdevate patsientide juurdepääsu sobivale ravile ning pakkuda platvormi suuniste, koolituse ja teadmiste jagamise arendamiseks.
24 Networks were launched in 2017 for different classes of rare diseases. 
2017. aastal käivitati 24 võrgustikku erinevate harvikhaiguste klasside jaoks.
Each receives €1 million funding over five years from the EU Health Programme. 
Neist igaühele eraldatakse ELi terviseprogrammist viie aasta jooksul 1 miljon eurot.
The Commission also finances patient registries and support activities for the ERNs as well as the development of IT tools, notably through the Connecting Europe Facility (CEF). 
Komisjon rahastab ka patsiendiregistreid, Euroopa tugivõrgustikke toetavat tegevust ja IT-vahendite arendamist, eelkõige Euroopa ühendamise rahastu kaudu.
15 When a patient case is referred to an ERN, a “virtual” panel of medical experts is convened via the Clinical Patient Management System (CPMS), a web-based application provided by the Commission in November 2017. 
15 Kui patsiendi juhtum suunatakse Euroopa tugivõrgustikku, kutsutakse kliinilise patsientide ravi juhtimise süsteemi (komisjoni poolt 2017. aasta novembris käivitatud veebipõhine rakendus) kaudu kokku meditsiiniekspertide virtuaalne kolleegium.
The application enables doctors to share information, data and images on individual patients, subject to their consent, and to get support in the diagnosis and treatment. 
Rakendus võimaldab arstidel jagada patsientide kohta nende nõusolekul teavet, andmeid ja pilte ning saada diagnoosi ja ravi määramisel tuge.
73 % of ERN members had registered to use the application and 333 panels had been created by December 2018 (see Box 2 showing examples of rare disease patients’ cases consulted by the ERNs). 
2018. aasta detsembriks oli rakenduse kasutamiseks registreerunud 73% Euroopa tugivõrgustike liikmetest ja loodud oli 333 kolleegiumit (vt 2. selgitusest näiteid harvikhaigusi põdevate patsientide juhtumite kohta, millega Euroopa tugivõrgustikud on tegelenud).
16 The Board of Member States for ERNs14 approves the creation and membership of the Networks. 
16 Euroopa tugivõrgustike liikmesriikide nõukogu14 kiidab heaks võrgustike loomise ja liikmesuse.
By the end of 2018 there were 952 healthcare providers (i.e. institutes, hospital units) in over 300 hospitals participating in the ERNs, spread out over the EU. 
2018. aasta lõpuks osales Euroopa tugivõrgustikes 952 tervishoiuteenuse pakkujat (st instituudid, haiglaüksused) rohkem kui 300 haiglast, mis osalevad Euroopa tugivõrgustikes.
No ERN covered more than 19 Member States. 
Ükski Euroopa tugivõrgustik ei hõlmanud rohkem kui 19 liikmesriiki.
Figure 3 shows that the distribution of healthcare provider members of the ERNs varies across the EU. 
Jooniselt 3 on näha, et tervishoiuteenuste osutajatest Euroopa tugivõrgustike liikmete jaotus liikmesriigiti on ebaühtlane.
The highest number of HCPs participating in the ERNs comes from Italy. 
Kõige rohkem Euroopa tugivõrgustikes osalevaid tervishoiuteenuste osutajaid on Itaalias.
This Member State has a longstanding national strategy for rare disease actions and a national network of specialised hospitals and centres qualified to assist patients with rare diseases. 
Sellel liikmesriigil on pikka aega olemas olnud harvikhaiguste ravi riiklik strateegia ning riiklik erihaiglate ja -keskuste võrgustik, mis on spetsialiseerunud harvikhaigusi põdevate patsientide abistamisele.
In both cases, the ERNs provided valuable advice on patient treatment. 14 The Board of Member States for ERNs was created by the Commission Implementing Decision 2014/287/EU of 10 March 2014 setting out criteria for establishing and evaluating European Reference Networks and their Members and for facilitating the exchange of information and expertise on establishing and evaluating such Networks (OJ L 147, 17.5.2014, p. 
14 Euroopa tugivõrgustike liikmesriikide nõukogu loodi komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsusega 2014/287/EL, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (ELT L 147, 17.5.2014, lk 79).
Figure 3 – Distribution of healthcare provider members of European Reference Networks across the EU 14 Source: ECA based on data on health care provider members to European Reference Network per Member State provided by the Commission, February 2019. 
Joonis 3. Tervishoiuteenuste osutajatest Euroopa tugivõrgustike liikmete jagunemine liikmesriigiti 14 29 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni esitatud andmetele Euroopa tugivõrgustikus osalevate tervishoiuteenuste osutajate kohta liikmesriigiti, veebruar 2019.
Audit scope and approach 17 One of the strategic goals of the European Court of Auditors (ECA) is to examine performance in areas where EU action matters to citizens15. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 17 Üks Euroopa Kontrollikoja strateegilisi eesmärke on analüüsida tulemuslikkust valdkondades, kus ELi meetmed on kodanike jaoks olulised15.
Improving Europe's health infrastructure and services and their accessibility and effectiveness is an area in which EU action can add value for EU citizens. 
Euroopa tervishoiutaristu ja -teenuste ning nende kättesaadavuse ja tulemuslikkuse parandamine on valdkond, kus ELi meetmed võivad anda ELi kodanikele lisaväärtust.
We launched our audit 10 years after the Commission approved its strategy on rare diseases and the main EU pilot project for cross-border exchanges of healthcare data started. 
Auditi tegemise ajaks on möödunud 10 aastat sellest, kui komisjon kiitis heaks harvikhaigusi käsitleva strateegia ja käivitati peamine ELi katseprojekt tervishoiuandmete piiriüleseks vahetuseks.
Our audit sought to answer the following question: Do EU actions in cross-border healthcare deliver benefits for patients? 
Auditiga otsiti vastust järgmisele küsimusele: Kas ELi meetmed piiriüleste tervishoiuteenuste valdkonnas toovad patsientidele kasu?
18 We examined whether: (a) the Commission oversaw the implementation of EU cross-border healthcare Directive in the Member States well; (b) the results achieved so far in terms of cross-border exchanges of health data are in line with expectations; (c) EU actions on rare diseases add value to Member States efforts to facilitate patients’ access to cross-border healthcare. 
18 Uurisime, kas a) komisjon tegi ELi piiriülese tervishoiu direktiivi rakendamise üle liikmesriikides piisavat järelevalvet; b) terviseandmete piiriülese vahetamise alal siiani saavutatud tulemused vastavad ootustele; c) ELi meetmed harvikhaiguste valdkonnas lisavad väärtust liikmesriikide jõupingutustele lihtsustada patsientide juurdepääsu piiriülestele tervishoiuteenustele.
19 Our audit covered the period from the adoption of the Commission’s rare disease strategy and the launch of the EU’s main pilot project for cross-border exchanges of health data in 2008. 
19 Audit hõlmas ajavahemikku, mis algas komisjoni harvikhaiguste strateegia vastuvõtmise ja ELi peamise terviseandmete piiriülese vahetuse katseprojekti käivitamisega 2008. aastal.