natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sec‐ tors covered vary from one facility to another, but the transport and energy sectors receive most funding9. 
Rahastamise sihtvaldkonnad on iga rahastu puhul erinevad, kuid kõige rohkem vahendeid eraldatakse transpordi ja energeetika valdkon-dadele9.
In the majority of cases, more than one fi‐ nancial institution is involved. 
Enamikul juhtudest on kaasatud mitu finantseerimisasutust.
In some cases, the regional investment facili‐ ties do not allocate funding to a single investment project, but to a different facility or fund. 
Teatud juhtudel ei eralda piirkondlikud investeerimisrahastud vahendeid üksikule inves-teerimisprojektile, vaid mõnele muule rahastule või fondile.
In the case of such sub‐facilities, the financial institutions select and finance sub‐actions, which involve local financier partners. 
Selliste allrahastute puhul valivad finantseerimisasutused rahastamiseks allmeetmeid, mille raames kaasatakse kohalikke rahastamispartnereid.
7 Applications for WBIF grants are mainly made by partner countries. 
7 Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna toetusi taotlevad põhiliselt partnerriigid.
8 Directorate‐General for Development and Cooperation (EuropeAid), with the exception of the WBIF, whose secretariat is provided by the Directorate‐General for Enlargement. 
8 Arengu ja koostöö peadirektoraat (EuropeAid); välja arvatud Lääne-Balkani investeerimiskeskkond, mille sekretariaat on laienemise peadirektoraadis.
9 About 55 %. 
9 Umbes 55%.
Introduction 11 12 The four main financial institutions10 involved in the regional investment fa‐ cilities from the outset are the EIB, the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), the Agence Fran‐ çaise de Développement (AFD) and the Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). 
Sissejuhatus 11 12 Piirkondlikes investeerimisrahastutes algusest peale tegutsenud neli põhilist finantseerimisasutust10 on EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupank (EBRD), Agence Française de Développement (AFD) ja Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
Annex V provides an overview of the loan amounts they approved over the 2007–13 period for the 387 projects that received support under these facilities. 
V lisa sisaldab ülevaadet laenusummadest, mis nimetatud finantsasutused perioodil 2007–2013 kõnealustest rahastutest toetust saanud 387 projekti puhul heaks on kiitnud.
13 In December 2012, the Commission launched the EU Platform for Blending in External Cooperation in order to ex‐ amine how to improve the quality and efficiency of regional investment facili‐ ties. 
13 2012. aasta detsembris käivitas komisjon ELi platvormi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks, et uurida, kuidas parandada piirkondlike investeerimisrahastute kvaliteeti ja tõhusust.
The process is ongoing and the expected output is a set of recommen‐ dations and guidelines on the use of blending in external cooperation and on how to mobilise additional public and private resources to increase the impact of EU external cooperation and development policy. 
Tegevus jätkub ja selle abil loodetakse koostada soovituste ja suuniste kogum väliskoostöö vahendite ühendamise kasutamise kohta ning selle kohta, kuidas mobiliseerida täiendavaid avaliku ja erasektori vahendeid, et suurendada ELi väliskoostöö ja arengupoliitika mõju.
10 The other eligible financial institutions are: Agencia Española de Cooperación Internacional para el Desarrollo (AECID), African Development Bank (AfDB), Belgian Investment Company for Developing Countries (BIO), Caribbean Development Bank (CDB), Council of Europe Development Bank (CEB), Companía Española de Financiación al Desarrollo (COFIDES), Finnish Fund for Industrial Cooperation Ltd. (FINNFUND), Inter‐American Development Bank (IADB, observer in LAIF), Luxembourg Development Agency (Lux‐Dev), Nordic Investment Bank (NIB), Private Infrastructure Development Group (PIDG), Österreichische Entwicklungsbank AG (OeEB), Società Italiana per le Imprese all’Estero (SIMEST), Sociedade para o Financiamento do Desenvolvimento (SOFID). 
10 Muud toetuskõlblikud finantseerimisasutused on Agencia Española de Cooperación Internacional para el Desarrollo (AECID), Aafrika Arengupank (AfDB), Arengumaade Belgia Investeerimisfond (BIO), Kariibi Arengupank (CDB), Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB), Companía Española de Financiación al Desarrollo (COFIDES), Soome tööstuskoostöö rahastu (FINNFUND), Ameerika Riikide Arengupank (IADB, LAIFi vaatleja), Luksemburgi arenguamet (Lux-Dev), Nordic Investment Bank (NIB), Private Infrastructure Development Group (PIDG), Österreichische Entwicklungsbank AG (OeEB), Società Italiana per le Imprese all’Estero (SIMEST), Sociedade para o Financiamento do Desenvolvimento (SOFID).
Audit scope 12 and approach 14 The Court assessed the effectiveness of blending the regional investment facility grants with loans from financial institutions to support EU external policies by focusing on the following two questions: (a) Have the regional investment facilities been set up and managed well? (b) Did the use of blending yield the intended benefits? 
Auditi ulatus ja 12 lähenemisviis 14 Kontrollikoda keskendus ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetuste ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjususe hindamisel kahele küsimusele: a) Kas piirkondlike investeerimisrahastute ülesehitus ja haldamine on olnud hea? b) Kas ühendamine on toonud oodatud kasu?
15 This audit, which was the first by the Court in this particular area, was car‐ ried out between May and December 2013 and looked at how the regional investment facilities had performed since their creation. 
15 Kõnealune audit, mis oli kontrollikoja esimene selle valdkonna audit, toimus ajavahemikus mai–detsember 2013 ning selle käigus uuriti piirkondlike investeerimisrahastute tegevust alates nende asutamisest.
The Court focused its audit on the EU financial allocations and the role of the Commission. 
Kontrollikoja auditis keskenduti ELi rahaeraldistele ja komisjoni rollile.
The audit work consisted of an analytical review, interviews with Commission staff, a survey of 40 EU delegations11, visits to the four main financial insti‐ tutions and a detailed examination of a sample of projects. 
Audititöö sisaldas analüütilist kontrolli, intervjuusid komisjoni töötajatega, 40 ELi delegatsioonile saadetud küsimustikku11, nelja peamise finantseerimisasutuse külastamist ja projektide valimi põhjalikku läbivaatamist.
The sample12 consisted of 15 projects that received grants from the ITF (see Annex VI) and 15 projects that had received grants under the Neighbourhood Investment Facility (NIF) (see Annex VII). 
Valim12 hõlmas 15 ITFist toetusi saanud projekti (vt VI lisa) ja 15 naabruspoliitika rahastamisvahendist toetusi saanud projekti (vt VII lisa).
These two regional investment facilities cover both the EDF and the EU gen‐ eral budget, and represent more than 70 % of the grants approved by the regional investment facilities by the end of 2013. 
Need kaks piirkondlikku investeerimis-vahendit hõlmavad nii EAFi kui ELi üldeelarvet ning moodustavad üle 70% piirkondlike investeerimisrahastute poolt 2013. aasta lõpuks heakskiidetud toetustest.
They are also the oldest investment facilities and thus have the most advanced projects. 
Tegemist on ka kõige vanemate investeerimisrahastutega, kelle projektid on seetõttu kõige kaugemale edenenud.
Because of their particular characteristics, the audit also included an examination of eight projects relating to the creation of sub‐facilities (see paragraph 11) for financing actions with the involve‐ ment of local financial institutions (see Annex VIII). 
Nende erilisest ülesehitusest tulenevalt uuriti auditi käigus veel lisaks kaheksat allrahastute raames teostatud projekti (vt punkt 11), mille rahastamiseks kaasati kohalikke finantseerimisasutusi (vt VIII lisa).
11 22 EU delegations responded to the survey. 
11 Küsimustikule vastas 22 ELi delegatsiooni.
12 The Court selected the projects randomly by monetary unit sampling. 
12 Kontrollikoda valis projektid rahaühiku järgi moodustatud juhuvalimi abil.
Observations 13 The regional investment facilities have been set up in an appropriate manner, but the Commission’s management is still affected by shortcomings 16 The Court examined whether the over‐ all set‐up of the regional investment facilities and the procedural frame‐ work were appropriate. 
Tähelepanekud 13 Piirkondlikud investeerimisrahastud on loodud nõuetekohaselt, kuid komisjonipoolset haldamist pärsivad ikka veel puudused 16 Kontrollikoda uuris, kas piirkondlike investeerimisrahastute üldine ülesehitus ja menetlusraamistik olid asjakohased.
The audit also focused on the procedure for assessing grant applications, the justification for the projects selected and the appro‐ priateness of the type and amount of the grants. 
Auditis keskenduti ka toetusetaotluste hindamismenetlusele, projektide valiku põhjendustele ning toetuste liigi ja suuruse asjakohasusele.
Finally, the implementation of the grants and monitoring of the projects were also examined as part of the audit. 
Auditi käigus uuriti veel toetuste kasutamist ja projektide järelevalvet.
19 The Financial Regulation13 recently introduced specific rules on blending mechanisms14. 
19 Finantsmäärusega13 võeti hiljuti kasutusele ühendamismehhanismide eri-eeskirjad14.
These rules, applica‐ ble from 2014 onwards, significantly improve the regulatory framework by defining concepts and principles, sim‐ plifying the management modes used for blending, and providing the legal basis to use innovative financing tools. 
Need 2014. aastal kehtima hakanud eeskirjad parandavad oluliselt õigusraamistikku mõistete ja põhimõtete määratlemise, ühendamiseks kasutatavate juhtimisviiside lihtsustamise ja õigusliku aluse loomisega uuenduslike rahastamisvahendite kasutamiseks.
The Commission is currently further improving the framework by preparing guidelines for the management of the regional investment facilities15. 
Komisjon tegeleb praegu raamistiku edasiarendamisega ning koostab sel eesmärgil piirkondlike investeerimisrahastute juhtimise suuniseid15.
20 While the Commission has made some progress in this area, projects were generally initiated by financial institu‐ tions with the Commission responding to these proposals and the ensuing grant requests, rather than actively identifying operations. 
20 Kuigi komisjoni tegevus on selles vallas mõnevõrra paranenud, algatasid projekte üldiselt finantseerimisasutused ning komisjon tegeles üksnes nimetatud ettepanekute ja hilisemate toetusetaotluste läbivaatamisega, üritamata aktiivselt projekte leida.
13 Regulation No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1). 
13 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
14 A new Title VIII, Financial Instruments, was introduced. 
14 Lisati uus, VIII jaotis – Finantsinstrumendid.
15 Practical guidelines that have helped partner countries to understand the requirements connected with WBIF project applications and submissions have existed since 2012. 
15 Praktilised suunised, mis on partnerriikidele selgitanud Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna projektitaotluste ja projektide esitamisega seotud tingimusi, on olemas alates 2012. aastast.
Observations 14 21 The secretariat of the ITF is operated by the EIB (see paragraph 8). 
Tähelepanekud 14 21 ITFi sekretariaati haldab EIP (vt punkt 8).
In view of the fact that the EIB is a project finan‐ cier and irrespective of the fact that the secretariat is ring‐fenced from the EIB’s banking activities, this is an issue that needs to be addressed. 
Arvestades asjaolu, et EIP on projekti rahastaja ja jättes kõrvale tõsiasja, et sekretariaati ümbritseb igast küljest EIP pangandustegevus, tuleks seda teemat käsitleda.
Suitable projects are selected but the Commission’s assessment does not focus adequately on the added value and amount of EU grants Selection of projects for grants assistance 22 The process for identifying and select‐ ing projects enabled sufficient grant applications to be made in order for the funding allocated to be commit‐ ted within the planned timeframe. 
Valitakse sobilikke projekte, kuid komisjoni tehtavas hindamises ei keskenduta piisavalt ELi toetuste lisaväärtusele ja suurusele Toetatavate projektide valimine 22 Projektide leidmise ja valiku protsess võimaldas esitada piisaval määral toe-tusetaotlusi, et ettenähtud vahendid kavandatud ajavahemikul kulukohustustega siduda.
The projects approved were relevant to the development needs of the regions and countries concerned. 
Heakskiidetud projektid vastasid asjaomaste piirkondade ja riikide arenguvajadustele.
23 To request a grant from a regional investment facility, financial institu‐ tions need to submit a grant applica‐ tion form16. 
23 Piirkondlikust investeerimisrahastust toetuse taotlemiseks peavad finantseerimisasutused esitama toetuse taotlusvormi16.
Although they became longer and more detailed over time, the information provided by the financial institutions before grant ap‐ proval was too general for appropriate decision‐making by the executive bod‐ ies of the regional investment facilities. 
Kuigi taotlusvormid muutusid aja jooksul pikemaks ja üksikasjalikumaks, oli finantseerimisasutuste poolt enne toetuse heakskiitmist esitatud teave liiga üldine, võimaldamaks piirkondlike investeeri-misasutuste täitevorganitel asjakohaseid otsuseid teha.
Quantified data were lacking on loan conditions, concessionality (see Box 1) and viability (see Box 2 for an exam‐ ple). 
Laenutingimuste, soodustustaseme (vt 1. selgitus) ja elujõulisuse (vt 2. selgitus) kohta puudusid kvantifitseeritud andmed.
Furthermore, the expected added value of providing a grant was not well formulated, structured or quantified. 
Lisaks ei olnud toetuste oodatav lisaväärtus hästi sõnastatud, struktureeritud ega kvantifitseeritud.
16 The ‘Standard Project Submission Form’ in the case of the geographical investment facilities managed by EuropeAid, the ‘Project Grant Application Form’ for the WBIF and the ‘Cover Sheet’ for the ITF. 
16 EuropeAidi poolt hallatavate geograafiliste investeerimisrahastute puhul „standardne projekti esitamisvorm”, Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna puhul „projektitoetuse taotlusvorm” ja ITFi puhul „esileht”.
ITF project — Power rehabilitation in Benin and Togo The project concerned the construction and refurbishing of electricity transmission lines and substations for a total of 85,7 million euro. 
ITFi projekt – elektrienergia alased rekonstrueerimistööd Beninis ja Togos Projekt puudutas elektrienergia ülekandeliinide ja elektrialajaamade ehitamist ning renoveerimist kogusummas 85,7 miljonit eurot.
It aimed to improve the reliability and efficiency of the electricity supply in Benin and Togo. 
Projekti eesmärk oli parandada elektriga varustatuse usaldusväärsust ja tõhusust Beninis ja Togos.
The ITF granted an interest rate subsidy of 12,25 million euro which enabled the concessionality level of 35 % to be met, as required by the IMF (see Box 1). 
ITF eraldas intressitoetust summas 12,25 miljonit eurot, mis võimaldas täita IMFi poolt nõutava 35% soodustuse nõude (vt 1. selgitus).
Insufficient information provided by the financial institution The grant application form provided by the financial institutions does not include figures on the financial and economic viability of the project, concessionality and the alignment of the project with the countries’ needs even though it was all available in the financial institution’s files. 
Finantseerimisasutused esitasid ebapiisavat teavet Finantseerimisasutuste esitatud toetuse taotlusvorm ei sisalda arvnäitajaid projekti rahalise ja majandusliku elujõulisuse, soodustuse määra ega projekti vastavuse kohta riikide vajadustele, kuigi kõik need andmed olid finantseerimisasutuste dokumentides olemas.
Furthermore, the form was unclear about the expected added value of the ITF grant. 
Lisaks ei täpsustatud taotlusvormis ITFi toetuse oodatavat lisaväärtust.
Without this information, the Commission could not carry out an ap‐ propriate assessment of the grant request. Box 2 
Ilma selle teabeta ei olnud komisjonil võimalik toetusetaotlust asjakohaselt hinnata. 2. selgitus
Observations 15 24 An underlying reason why the informa‐ tion provided by the financial institu‐ tions was limited was that projects were often still at the preliminary stage when the grant applications were made. 
Tähelepanekud 15 24 Põhjus, miks finantseerimisasutused esitasid piiratud määral teavet, peitus asjaolus, et projektid olid toetusetaotluse esitamise hetkel sageli alles algstaadiumis.
The financial institutions decide on their loans at a later stage, i.e. after the feasibility study. 
Finantseerimisasutused teevad laenu andmise kohta otsuse hilisemas staadiumis, st pärast teostatavusuuringut.
Their decisions were therefore based on bet‐ ter, more detailed information than the Commission had when it assessed the grant applications. 
Seega põhinesid nende otsused võrreldes toetusetaotluste hindamise ajal komisjoni käsutuses olnud andmetega paremal, üksikasjali-kumal teabel.
25 Although there is no particular guid‐ ance for this, the Commission has improved its reviews of grant applica‐ tions over time. 
25 Kuigi kõnealuse teema kohta puuduvad konkreetsed suunised, on komisjon toetusetaotluste läbivaatamist aja jooksul täiustanud.
However, the reviews remain largely based on the informa‐ tion presented in the grant application form and are therefore limited by it. 
Läbivaatamised põhinevad aga siiani suures osas toetuse taotlusvormil esitatud teabel ning piirduvad seetõttu nimetatud teabega.
For the projects examined, the reviews paid little attention to concessionality, debt sustainability, the grant amount or economic viability. 
Uuritud projektide puhul pöörati läbivaatamise käigus vähest tähelepanu soodustuse määrale, võlataseme jätkusuutlikkusele, toetuse summale ja majanduslikule elujõulisusele.
The Commission has not established criteria for the eco‐ nomic viability. 
Komisjon ei ole kehtestanud majandusliku elujõulisuse kriteeriume.
In fact, it has no clear rules or guidance as to which type of development investments should be financed by either grants, loans or a blend of the two. 
Tegelikkuses ei ole komisjonil selgeid eeskirju või suuniseid selle kohta, millist liiki arenguinvesteeringuid peaks rahasta-tama toetuste, laenude või nende kahe kombinatsiooniga.
26 The Commission’s reviews progressive‐ ly involved the relevant EU delegations by consulting them when assessing grant applications. 
26 Komisjoni läbivaatamistesse kaasati järk-järgult asjaomaseid ELi delegatsioone, konsulteerides nendega toetusetaotluste hindamise käigus.
Only 59 % of the 22 EU delegations that responded to the Court’s survey said they were involved in the identi‐ fication process of blended projects. 
Ainult 59% 22st kontrollikoja küsimustikule vastanud ELi delegatsioonist märkis, et oli ühendamisprojektide leidmise protsessi kaasatud.
This limited the extent of ownership of projects by the delegations. 
See piiras delegatsioonide seotust projektidega.
However, once financial institutions applied for a grant, the Commission asked most of the delegations to provide their views on the projects selected for their respective countries. 
Siiski palus komisjon pärast finantseerimisasutustelt toetusetaotluste saamist enamikul juhtudel delegatsioonidel esitada oma arvamus nende riigis valituks osutunud projektide kohta.
27 The average number of days from introduction in the pipeline to final board approval is 215 for the ITF, 257 for the LAIF and 290 for the NIF17. 
27 Keskmiselt kulus projekti esitamisest kuni lõpliku heakskiitmiseni 215 päeva ITFi puhul, 257 päeva LAIFi puhul ja 290 päeva NIFi puhul17.
In the LAIF and the NIF, each project needed provisional and final approval at both technical and board level, which was time‐consuming. 
LAIFi ja NIFi puhul tuli iga projekt nii tehnilisel kui juhtkonna tasandil esialgselt ja lõplikult heaks kiita, mis oli aeganõudev.
This procedure was somewhat lighter for the ITF, which did not require provisional approvals18. 
Kõnealune protsess oli mõnevõrra lihtsam ITFi puhul, kus ei nõutud esialgset heakskiitmist18.
Selection of grant type and amount 28 The grant types chosen (see para‐ graph 1) were appropriate for the added value they intended to achieve. 
Toetuse liigi ja suuruse määramine 28 Valitud toetuse liigid (vt punkt 1) olid nendega eeldatavalt saavutatava lisaväärtuse seisukohalt asjakohased.
Only the ITF provided interest rate subsidies; the other regional invest‐ ment facilities did not, even though this was permitted by their regulatory and contractual framework. 
Intressitoetusi pakkus üksnes ITF; muud piirkondlikud investeerimisrahastud seda ei teinud, kuigi see oli nende õigus-ja lepingulises raamistikus lubatud.
17 The information necessary to calculate this was not available for the other regional investment facilities. 
17 Selle arvutamiseks vajalik teave ei olnud teiste piirkondlike investeerimisrahastute puhul kättesaadav.
18 Although the possibility exists for financial institutions to request a so‐called ‘Cleared in principle’ from the Executive Committee. 
18 Finantseerimisasutustele on siiski antud võimalus taotleda täitevkomiteelt nn põhimõttelist heakskiitu.
Observations 16 29 Eleven of the 30 grants examined by the Court aimed to ensure that the loan met the minimum concessionality level of 35 % required by the IMF (see Box 1). 
Tähelepanekud 16 29 Kontrollikoja uuritud 30 toetusest 11 juhul oli eesmärk tagada, et laenu puhul oleks täidetud IMFi nõutav minimaalne 35% soodustus (vt 1. selgitus).
For seven of these 11 grants, the Court could not obtain evidence from the Commission or the financial institutions showing that the conces‐ sionality level was not higher than needed to meet the IMF requirement. 
Nimetatud 11 toetusest seitsme puhul ei olnud kontrollikojal võimalik komisjonilt või finantseerimisasutustelt saada tõendeid selle kohta, et soodustus ei olnud suurem kui IMFi tingimuse täitmiseks vajalik.
In one case, the concessionality level exceeded the minimum of 35 % with‐ out the Commission being informed of it. 
Ühel juhul ületas soodustus 35% miinimumi, ilma et komisjoni oleks sellest teavitatud.
30 There were no established criteria for setting the amounts of grants where the main objective was other than compliance with IMF requirements. 
30 Puudusid kriteeriumid nende toetuste suuruse kindlaksmääramiseks, mille põhieesmärk ei olnud IMFi tingimuste täitmine.
Furthermore, the Commission did not consider it necessary to carry out a rigorous verification of the way the grant amounts requested by finan‐ cial institutions have been calculated. 
Lisaks ei pidanud komisjon vajalikuks finantseerimisasutuste poolt taotletud toetussummade arvutamist rangelt kontrollida.
31 In theory, financial institutions could set an interest rate that is higher than normal and have it accepted by the beneficiary by including a grant in the financial package. 
31 Teoreetiliselt võiksid finantseerimisasutused kehtestada tavalisest kõrgema intressimäära ning teha see finantspaketile lisatud toetuse abil toetusesaajale vastuvõetavaks.
Consequently, there is a risk that the benefit of grants is not fully transferred to the beneficiary. 
Selle tagajärjel tekib oht, et toetuse eeldatavat kasu ei anta täiel määral toetusesaajale edasi.
Although the public development financial institutions are responsible for providing the most appropriate financing conditions, neither the Com‐ mission nor the Court can exclude that this risk may materialise as they don’t have the means to examine this due to the confidentiality of how interest rates are set19. 
Kuigi avaliku sektori arenguabi finantseerimisasutused vastutavad kõige sobivamate rahastamistingimuste pakkumise eest, ei saa ei komisjon ega kontrollikoda välistada, et see oht ka tõeks saab, kuna neil puuduvad intressimäärade kehtestamisega seotud konfidentsiaalsuse tõttu vahendid selle kontrollimiseks19.