natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16 The 2014-2020 RDPs for the remaining two regions audited (Spain (Extremadura) and Italy (Sicily)) have not been reviewed because they had not yet been approved by the date of the audit. 
16 Ülejäänud kahe auditeeritud piirkonna (Hispaania (Extremadura) ja Itaalia (Sitsiilia)) perioodi 2014–2020 maaelu arengu programme ei ole kontrollitud, kuna neid ei olnud veel auditi toimumise ajaks heaks kiidetud.
17 In accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 30(2) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. 
17 Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 30 lõikes 2 sätestatud säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetele.
Observations 25 An eligibility criterion inconsistent with the RDP objectives and needs of rural areas Italy (Sicily) Although the RDP indicates that projects supported under measure 125 should favour the rehabilitation of existing farm roads, the eligibility criteria set in the call for proposals required that a maximum of 40 % of the eligible project costs was spent on rehabilitation, while the remaining 60 % had to be spent on building new roads. 
Tähelepanekud 25 Toetuskõlblikkuse kriteerium ei ole maaelu arengu programmi eesmärkide ja maapiirkondade vajadustega kooskõlas Itaalia (Sitsiilia) Kuigi maaelu arengu programmis on viidatud, et meetme 125 raames toetatavate projektide puhul tuleks eelistada olemasolevate põlluteede taastamist, pidi konkursikutsetes kehtestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumide kohaselt maksimaalselt 40% rahastamiskõlblikest projektikuludest kulutatama taastamisele ja ülejäänud 60% uute teede ehitamisele.
This requirement resulted in the financing of some projects which did not match the needs of the rural areas as identified in the RDP. 
Selle tingimuse tulemusel rahastati mõningaid projekte, mis ei vastanud maaelu arengu programmis määratletud maapiirkondade vajadustele.
For example, in one of the audited projects, the initial section of the existing access road was in bad condition and would have warranted rehabilitation, yet it was not included in the project to keep the costs for rehabilitation under 40 % of the eligible project costs. 
Näiteks ühe auditeeritud projekti puhul oli olemasoleva juurdepääsutee algusosa kehvas seisundis ning oleks vajanud taastamist. Seda ei olnud aga projekti lisatud, kuna taastamiskulud sooviti hoida alla 40% rahastamiskõlblikest projektikuludest.
On the other hand, around one third of the length of the newly built road served only two out of the 31 farms included in the association which implemented the project, i.e. only 5.5 % of the total agricultural land owned by the association. 
Teisest küljest said vastehitatud tee pikkusest umbes ühte kolmandikku kasutada ainult kaks 31-st projekti elluviivasse ühistusse kuuluvast põllumajandustootjast (nende maa moodustas vaid 5,5% kogu ühistule kuuluvast põllumajandusmaast).
44 Whereas eligibility criteria should exclude projects that do not address the RDP objectives, selection criteria should enable the relative merits of project proposals to be evaluated on an objective and transparent basis, so that Member States spend the available budget on those projects that contribute most to the objectives. 
44 Kuigi toetuskõlblikkuse kriteeriumidega peaks välistatama projektid, mis ei ole suunatud maaelu arengu programmi eesmärkidele, peaks valikukriteeriumidega olema võimalik objektiivselt ja läbipaistvalt hinnata projektitaotluste suhtelisi eeliseid, võimaldamaks liikmesriikidel suunata kasutatav eelarve projektidele, mis aitavad kõige paremini eesmärke saavutada.
For instance, all else being equal, if one water infrastructure project connects more users than another project, or generates higher water savings, it should be prioritised, if this is in line with the Member State’s strategy for developing infrastructure. 
Näiteks kui kõik muud tegurid on võrdsed, kuid ühe veetaristuprojektiga kaasneb võrreldes teise projektiga rohkem lii-tumisi või suurem veesääst, tuleks see seada esikohale, kui see on kooskõlas liikmesriigi taristu arendamise strateegiaga.
Effectively applying selection criteria is a requirement of the relevant EU legislation18. 
Valikukriteeriumide tõhusat kohaldamist nõuab asjaomane ELi õigusakt18.
Therefore, even in cases when the budget is sufficient to approve all eligible projects at a given time, Member States should set a minimum score (a threshold) that projects would have to reach in order to be selected. 
Seega peaksid liikmesriigid isegi juhtudel, kui eelarve on mingil hetkel kõikide toetuskõlblike projektide heakskiitmiseks piisav, kehtestama projektide valituks saamisele minimaalse punktisumma (piirmäära).
18 Article 71(2) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that: ‘Expenditure shall be eligible for EAFRD contribution only where incurred for operations decided on by the Managing Authority of the programme in question or under its responsibility, in accordance with the selection criteria fixed by the competent body.’ Box 7 
18 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõige 2 sätestab, et „kulutused on abikõlblikud saama EAFRD toetust ainult siis, kui nad on tehtud kõnealuse programmi korraldusasutuse poolt või tema vastutusel otsustatud tegevuste jaoks vastavalt pädeva organi poolt kindlaksmääratud valikukriteeriumidele.” 7. selgitus
Observations 26 Targeting the aid through an effective selection process PROJECT APPLICATIONS EXCLUDING IRRELEVANT PROJECTS Eligibility criteria ELIGIBLE PROJECTS Selection criteria SELECTING THE BEST PROJECTS BEST PROJECTS ADDRESSING RDP OBJECTIVES Source: European Court of Auditors. 45 The Member States audited either did not set selection criteria or, if they did do so, the criteria set did not always lead to actual prioritisation of projects in relation to the RDP objectives. 
Tähelepanekud 26 Toetuste suunamine mõjusa valikumenetluse abil PROJEKTITAOTLUSED MITTEASJAKOHASTE PROJEKTIDE VÄLJAJÄTMINE Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid TOETUSKÕLBLIKUD PROJEKTID Valikukriteeriumid PARIMATE PROJEKTIDE VÄLJAVALIMINE MAAELU ARENGU PROGRAMMI EESMÄRKE KÄSITLEVAD PARIMAD PROJEKTID Allikas: Euroopa Kontrollikoda 45 Auditeeritud liikmesriigid kas ei sead-nudki valikukriteeriume või ei koostatud nende alusel alati maaelu arengu programmi eesmärkidega seotud projektide prioriteetsuse järjekorda.
This happened in cases where the budget programmed for the measures was sufficient to support all eligible project applications and where the selection criteria were not relevant for the RDP objectives. 
Selline oli olukord juhtudel, kui meetmetele kavandatud eelarve oli kõikide toetuskõlblike projektitaotluste toetamiseks piisav ja valikukriteeriumid ei olnud maaelu arengu programmi eesmärkide seisukohast asjakohased.
46 In Germany (Saxony) and Spain (Extremadura), the project selection process was insufficiently documented, not based on specific selection criteria and did not produce a ranking of projects (see Box 8). 
46 Saksamaal (Saksimaa) ja Hispaanias (Extremadura) ei olnud projektivaliku menetlus piisavalt dokumenteeritud, ei põhinenud konkreetsetel valikukriteeriumidel ega sisaldanud projektide paremusjärjestust (vt 8. selgitus).
Observations 27 Examples of non-transparent and unverifiable project selection procedures hindering the selection of the most cost-effective projects Spain (Extremadura) Projects representing 73 % (i.e. 49 out of 67 million euro) of the funds spent under infrastructure measures 125 and 323 were managed directly by the regional administration. 
Tähelepanekud 27 Näited läbipaistmatutest ja tõendamatutest projektivaliku menetlustest, mis pärssisid kõige kulutõhusamate projektide valimist Hispaania (Extremadura) Projekte, mis moodustasid 73% (st 67 miljonist eurost 49 miljonit) taristumeetmete 125 ja 323 raames kulutatud vahenditest, juhtisid piirkondlikud ametiasutused otse.
The managing authority collected project proposals (prepared on its own initiative or following the informal requests of municipalities) and subsequently approved projects in a non-transparent and unverifiable way. 
Korraldusasutus kogus projektitaotlusi (mis koostati omaalgatuslikult või omavalitsuste mitteametlikul palvel) ja kiitis seejärel läbipaistmatul ja tõendamatul viisil projektid heaks.
The selection procedure was not based on specific selection criteria and did not result in a ranking of projects. 
Valikumenetlus ei põhinenud konkreetsetel valikukriteeriumidel ning selle tulemusel ei koostatud projektide paremusjärjestust.
Germany (Saxony) The selection of projects under measures 321 and 322 was generally19 carried out at two subsequent levels: first at local level by ‘coordination groups’, and then at central level by the managing authority. 
Saksamaa (Saksimaa) Meetmete 321 ja 322 raames toimus projektide valimine tavaliselt19 kahel järjestikusel tasandil: esiteks nn kooskõlastusrühmade poolt kohalikul tasandil ja seejärel korraldusasutuse poolt kesktasandil.
The managing authority provided coordination groups their own dedicated budget under which they could fund projects. 
Korraldusasutus eraldas kooskõlastusrühmadele projektide rahastamiseks eraldi eelarve.
Project applications could be passed on to the central level only if they received a positive vote from the coordination group. 
Projektitaotlused saadeti edasi kesktasandile ainult pärast seda, kui nad olid saanud kooskõlastusrühma heakskiidu.
The decision process of the coordination groups was insufficiently documented and did not result in a ranking of project applications. 
Kooskõlastusrühmade otsustusprotsessi ei dokumenteeritud piisavalt ja selle tulemusel ei koostatud projektitaotluste paremusjärjestust.
The managing authority approved all eligible projects with a positive vote from the coordination groups, as sufficient funds were available under these measures. 
Korraldusasutus kiitis kõik kooskõlastusrühmade heakskiidetud toetuskõlblikud projektid heaks, kuna nimetatud meetmete raames oli saadaval piisavalt vahendeid.
19 Only in exceptional cases (e.g. temporary direct funding for school projects) was project selection carried out directly at central level by the managing authority. 
19 Ainult erandlikel juhtudel (nt kooliprojektide puhul ajutine otserahastamine) tegi projektivalikut korraldusasutus otse kesktasandil.
47 Poland did not set selection criteria under measure 125, which finances water infrastructure to protect agricultural land from floods. 
47 Poola ei kehtestanud valikukriteeriume meetme 125 raames, millest rahastatakse veetaristuid, et kaitsta põllumajandusmaad üleujutuste eest.
All eligible projects were approved on the basis of the ‘first come, first served’ principle. 
Kõik toetuskõlblikud projektid kiideti heaks põhimõttel „kes ees, see mees”.
In this context, the managing authority did not prioritise the most cost-effective projects; for example, two projects were both approved although their cost-effectiveness ratio was vastly different (150 euro compared to almost 10 000 euro of public support per protected ha). 
Antud kontekstis ei eelistanud korraldusasutus kõige kulutõhusamaid projekte. Näiteks kiideti kaks projekti heaks, kuigi nende kulutõhususe näitaja oli vägagi erinev (150 eurot riiklikku toetust kaitstud hektari kohta võrreldes peaaegu 10 000 euroga).
48 Examples were identified where selection criteria were established (in Italy (Sicily), Poland and Romania). 
48 Leiti näiteid valikukriteeriumide kehtestamise kohta (Itaalias (Sitsiilia), Poolas ja Rumeenias).
However, in Italy (Sicily), the selection criteria were effectively applied only under sub-measure 125-A, as all eligible projects were approved under the other audited measures. 
Itaalias (Sitsiilia) oli valikukriteeriume tõhusalt kohaldatud ainult allmeetme 125-A puhul, kuna kõik toetuskõlblikud projektid kiideti heaks muude auditeeritud meetmete raames.
In Poland and Romania, the selection criteria were generally in line with RDP objectives and a minimum threshold was used to ensure the quality of the selected projects. 
Poolas ja Rumeenias olid valikukriteeriumid üldiselt maaelu arengu programmide eesmärkidega kooskõlas ja valitud projektide kvaliteedi tagamiseks kasutati alammäära.
However, the selection criteria were not always related to the projects’ contribution to the RDP objectives (see Box 9). Box 8 
Valikukriteeriumid ei olnud aga alati seotud projektide panusega maaelu arengu programmi eesmärkide saavutamisse (vt 9. selgitus). 8. selgitus
Observations 28 Examples of selection criteria which did not prioritise the projects based on their contribution to RDP objectives Poland A selection criterion used under measures 322/323 was designed to first promote larger projects and then (later in the programming period) smaller projects, with the aim of ‘ensuring balanced access to EU funds’. This was not stated in the RDP. 
Tähelepanekud 28 Näited valikukriteeriumidest, millega ei seatud projekte prioriteetsuse järjekorda vastavalt nende abil maaelu arengu programmi eesmärkidesse antavale panusele Poola Üks meetme 322/323 raames kasutatud kriteerium kavandati selleks, et edendada esiteks suuremaid projekte ja seejärel (hiljem programmitöö perioodil) väiksemaid projekte, soovides tagada tasakaalustatud juurdepääsu ELi vahenditele.
Italy (Sicily) Under sub-measure 125-B, which finances irrigation systems, the selection criteria were not quantifiable and did not prioritise projects aimed at saving water in areas where there was a greater need to reduce water losses. 
Itaalia (Sitsiilia) Allmeetme 125-B (millest rahastatakse niisutussüsteeme) raames ei olnud valikukriteeriumid kvantifitseeritavad ega seadnud esikohale neid projekte, mis olid suunatud vee säästmisele valdkondades, kus oli suurem vajadus veekadude vähendamise järele.
This led to the high ranking of projects in areas not affected by water shortages and the low ranking of projects in areas affected by a serious lack of water. 
Selle tagajärjel seati paremusjärjestuses ettepoole nende piirkondade projektid, mida veepuudus ei mõjutanud, ja tahapoole projektid, mille piirkonnas oli tõsine veepuudus.
Romania A selection criterion under measure 322 prioritised applicants that had not previously received EU support for a similar investment, although this criterion did not reflect the extent to which the project met the RDP objectives. 
Rumeenia Meetme 322 raames kehtestatud ühe kriteeriumi kohaselt seati esikohale taotlejad, kes ei olnud enne sarnase investeeringu jaoks ELi toetust saanud, kuigi selle kriteeriumiga ei olnud võimalik kindlaks teha, kui suurel määral mõni projekt maaelu arengu programmi eesmärke täitis.
49 Cost-effectiveness criteria prioritising projects offering the highest value for money were identified only in Germany (Saxony) (see Box 10), although these were not applied in practice. 
49 Kulutõhususe kriteeriume, millega seati esikohale kuludele vastavat suurimat tulu pakkuvad projektid, täheldati ainult Saksamaal (Saksimaa) (vt 10. selgitus), kuigi neid praktikas ei kohaldatud.
An example of cost-effectiveness criterion being set, but not applied in practice Germany (Saxony) Under measure 125, the German authorities set four selection criteria, to be applied to the population of eligible projects in the case of insufficient budget. 
Näide kehtestatud kulutõhususe kriteeriumist, mida praktikas siiski ei kohaldatud Saksamaa (Saksimaa) Meetme 125 raames kehtestasid Saksa ametiasutused neli valikukriteeriumi, mida pidi kohaldatama toetuskõlblike projektide kogumile, kui eelarve oli ebapiisav.
However, once the deadline for receiving project applications had elapsed (towards the end of the 2007-2013 programming period), additional funds were shifted to measure 125. 
Pärast projektitaotluste vastuvõtmise tähtaja möödumist (programmitöö perioodi 2007–2013 lõpupoole) suunati meetmesse 125 siiski täiendavaid vahendeid.
With sufficient budgetary resources available, all applications were granted funding, and so the ranking produced using this selection criterion was never put into effect. Box 10 Box 9 
Kuna eelarvelisi vahendeid oli piisavalt, kiideti kõikide taotluste rahastamine heaks ja kõnealuse valikukriteeriumiga koostatud paremusjärjestust ei kasutatudki. 10. selgitus 9. selgitus
This reduces their incentive to limit the project costs. 
See aga vähendab nende soovi projektikulusid piirata.
It is therefore particularly important that Member States establish proportionate requirements and checks for ensuring reasonableness of costs. 
Seetõttu on eriti oluline, et liikmesriigid kehtestaksid kulude mõistlikkuse tagamiseks proportsionaalsed tingimused ja kontrollid.
The Member States audited generally relied on the use of reference prices and public procurement procedures to ensure the reasonableness of the investment costs20. 
Auditeeritud liikmesriigid toetusid investeeringukulude mõistlikkuse tagamisel tavaliselt võrdlushindadele ja riigihankemenetlustele20.
However, these tools were not adequately applied, as the Court has already noted in its previous reports21. 
Neid vahendeid ei kohaldatud siiski nõuetekohaselt, nagu kontrollikoda on märkinud juba oma varasemates aruannetes21.
Details of the main weaknesses identified by this audit are provided below. 
Käesoleva auditiga leitud peamisi puudusi kirjeldatakse üksikasjalikult allpool.
51 Although widely used, the systems based on reference prices had serious limitations, mainly because the reference prices were provided by construction companies and were thus likely to overstate the real market prices following negotiations or competitive tenders. 
51 Olgugi et võrdlushindadel põhinevaid süsteeme kasutatakse laialdaselt, sisaldavad need tõsiseid piiranguid, põhiliselt seetõttu, et võrdlushindu esitasid ehitusettevõtted ja need on seetõttu läbirääkimiste või võistlevate hankemenetluste tulemusel tõenäoliselt kehtivatest turuhindadest kõrgemad.
In Spain (Extremadura), Italy (Sicily) and Poland, the audit identified that average savings of 30 % to 40 % compared to the reference prices were normally obtained following a tender procedure. 
Hispaanias (Extremadura), Itaalias (Sitsiilia) ja Poolas leiti auditiga, et hangete tulemusel saadi tavaliselt keskmiselt 30–40% sääst võrreldes võrdlushindadega.
52 Only in Romania were reference prices established on the basis of actual transactions between the government and construction companies. 
52 Ainult Rumeenias kehtestati võrdlushinnad valitsuse ja ehitusettevõtete vaheliste tegelike tehingute põhjal.
Prices were, however, available only for a limited range of public works and had not been updated since 2009. 
Hinnad olid kehtestatud siiski vaid piiratud hulgal riiklike ehitustööde jaoks ja neid ei olnud ajakohastatud alates 2009. aastast.
The managing authority of Germany (Saxony) automatically accepted deviations of up to 50 % compared to the reference prices, without performing further inquiries. 
Üks Saksamaa (Saksimaa) korraldusasutus aktsepteeris automaatselt kuni 50% suuruseid kõrvalekaldeid võrdlushindadest ega teinud edasisi uurimisi.
53 While the risk of using inflated reference prices may be mitigated when the final costs are established based on a fair, competitive tender, there is no safeguard for projects that are not subject to a competitive tender (as is the case for certain measures and beneficiaries in Spain (Extremadura) and Italy (Sicily)) and in cases where the public procurement procedures are affected by serious weaknesses. 
53 Kuigi liiga kõrgete võrdlushindade kasutamise riski võib vähendada, kui lõplike hindade aluseks on õiglane võistlev hankemenetlus, ei ole võimalik kaitsta projekte, mille puhul võistlevat hankemenetlust ei korraldata (selline on olukord teatavate meetmete ja toetusesaajate puhul Hispaanias (Extremadura) ja Itaalias (Sitsiilia)), ja juhtudel, kui riigihankemenetlustes on tõsiseid puudusi.
54 The audit identified several such weaknesses that hindered fair competition and the reasonableness of costs (see Box 11). 
54 Auditiga leiti mitu sellist puudust, mis pärssisid õiglast konkurentsi ja kulude mõistlikkust (vt 11. selgitus).
20 Article 24(2)(d) of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross-compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 8) specifies that Member States should verify the reasonableness of project costs submitted as part of the administrative checks on applications for support. 
20 Komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8), artikli 24 lõike 2 punktis d täpsustatakse, et liikmesriigid peaksid halduskontrolli raames kontrollima toetusetaotlustes esitatud kulutuste põhjendatust.
This evaluation must be performed using a suitable system, such as reference costs, the comparison of a number of offers or an evaluation committee. 
Hindamine peaks toimuma sobiva hindamissüsteemi alusel, näiteks võrdluskulude, erinevate pakkumuste võrdluse või hindamiskomitee abil.
Furthermore, Article 24(2)(c) of the same regulation specifies that Member States should check the compliance of the operation for which support is requested with applicable national and Union rules on, in particular, and where relevant, public procurement, State aid and other appropriate obligatory standards established by national legislation or established in the rural development programme. 
Lisaks täpsustatakse sama määruse artikli 24 lõike 2 punktis c, et liikmesriigid peaksid kontrollima toetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavust kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmiga kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele.
21 ECA annual reports, Special Report No 6/2013 ‘Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy?’, Special Report No 22/2014 and Special Report No 23/2014, ‘Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being addressed?’ (http:// eca.europa.eu). 
21 Euroopa Kontrollikoja aastaaruanded, eriaruanne nr 6/2013 „Kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maamajanduse mitmekesistamise meetmetega kulutustele vastavat tulu?”, eriaruanne nr 22/2014 ja eriaruanne nr 23/2014 „Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?” (http://eca.europa.eu).
Observations 30 Examples of public procurement procedures that hindered transparency, fair competition and reasonableness of costs Spain (Extremadura) The managing authority arbitrarily decided to award to a state-owned construction company contracts for 18 % (i.e. some 14 million euro) of the allocation to measure 125. 
Tähelepanekud 30 Näited riigihankemenetlustest, mis pärssisid läbipaistvust, õiglast konkurentsi ja kulude mõistlikkust Hispaania (Extremadura) Korraldusasutus otsustas meelevaldselt sõlmida riigile kuuluva ehitusettevõttega lepingud, mille maht moodustas 18% (ca 14 miljonit eurot) meetme 125 raames elluviidavatele lepingutele antud eraldisest.
The managing authority justified this based on the ‘urgency’ of the works, ‘specificity/type of works’ and ‘confidentiality’. 
Korraldusasutus põhjendas seda ehitustööde „kiireloomulisusega”, „ehitustööde spetsiifilisusega/liigiga” ja „konfident-siaalsusega”.
However, the authorities could not provide any evidence to support such justifications. 
Ametiasutused ei suutnud aga nende väidete põhjendamiseks tõendeid esitada.
The project costs were reimbursed based on a price list agreed between the company and the national authorities. 
Projektikulud hüvitati ettevõtte ja riiklike ametiasutuste vahel kokkulepitud hinnakirja alusel.
While this procedure may be quicker than organising a tender, it does not ensure that the prices obtained are in line with market prices. 
Kuigi kõnealune menetlus võib hankemenetluse korraldamisest kiirem olla, ei tagata sellega, et saadud hinnad on turuhindadega kooskõlas.