natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Together with the requirement for local devel‐ opment strategies, local action groups and national rural development networks, those measures exposed Member States to substantial costs in connection with the delivery of aid, as illustrated hereunder. 
Koos kohaliku arengu strateegiate ning kohalike tegevusrühmade ja riiklike maaelu arengu võrgustikega seotud nõuetega tekitasid nimetatud meetmed liikmesriikidele toetuste andmisel märkimisväärseid kulusid (vt allpool toodud näited).
In its activity report for 2013, DG Agriculture and Rural Development summarised the Member States’ report‐ ing of their total spending on checks and controls of Pillar I and Pillar II certified payments21. 
Oma 2013. aasta tegevusaruandes tegi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kokkuvõtte liikmesriikide aruandlusest I ja II samba tõendatud maksete kontrollimiseks tehtud kogukuludest21.
Under Pillar I, the costs of control bodies (including payroll, training, maintenance and building expenses) accounted for ap‐ proximately 5.13 % of total spending on EAGF measures. 
I samba puhul moodustasid kontrolliasutuste kulud (sh palgad, koolitus, hooldus-ja ehituskulud) ligikaudu 5,13% EAGFi meetmete kogukuludest.
There is next to no TA provision for Member States under Pillar I, so this amount cannot benefit from any EU co‐financing. 
I samba puhul ei ole liikmesriikidele tehnilise abi jaoks peaaegu mingeid vahendeid eraldatud, nii et seda summat ei saa EL kaasrahastada.
Under Pillar II, the corresponding figure calculated on the basis of the Member States’ reports was 8.13 %. 
II samba puhul oli liikmesriikide aruannete alusel arvutatud vastav määr 8,13%.
In these circumstances, the incentive to recover the maximum amount under TA is strong, and has led certain Member States to set their budgets at or close to the 4 % ceiling. 
Selliste tingimuste puhul on suur motivatsioon tehniline abi maksimaalselt ära kasutada ning sellepärast võtavad teatud liikmesriigid oma eelarve koostamisel aluseks tehnilise abi ülemmäära (4%).
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf Box 1 
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf 1. selgitus
Observations 23 50 In adding to Member States’ au‐ tonomy, the current TA arrangements have thus strengthened their reliance on EU money, which is increasingly used in areas with no clear impact on strengthening and developing capa‐ city. 
Tähelepanekud 23 50 Liikmesriikide otsustusõigus on suurenenud ning praegused tehnilise abi eeskirjad on tugevdanud nende sõltuvust ELi vahenditest, mida üha enam kasutatakse valdkondades, millel ei ole otsest mõju suutlikkuse parandamisele ja arendamisele.
During the audit, the Polish and Lithuanian authorities expressed dis‐ satisfaction with the imprecision in the rules, as well as an interest in receiving further guidance from the Commission on more efficient and effective ways of using TA. 
Auditi ajal väljendasid Poola ja Leedu ametiasutused rahulolematust reeglite ebatäpsuse suhtes ning soovisid saada komisjonilt paremaid suuniseid tehnilise abi tõhusamaks ja mõjusamaks kasutamiseks.
Four of the five Member States visited explained that they still see TA essen‐ tially as a tool with which to finance the basic implementation structure of their RDPs22. 
Viiest külastatud liikmesriigist neli selgitasid, et nende jaoks on tehniline abi endiselt vahend, mille abil rahastada maaelu arengu programmide põhilist rakendusstruktuuri22.
As can be seen from the Annex, although the aggregate rural development budget for all Mem‐ ber States is smaller in the new period, the total amount earmarked for TA (1.9 billion euro) is 24 % higher. 
Nagu lisas näidatud, on tehnilisele abile eraldatud kogusumma (1,9 miljardit eurot) 24% suurem, kuigi maaelu arengu valdkonna kogueelarve kõikidele liikmesriikidele on uuel perioodil väiksem.
Are the costs eligible? 
Kas kulud on rahastamiskõlblikud?
Some formal ineligibility at the Commission 52 At the Commission, the Court exam‐ ined 20 DG Agriculture and Rural De‐ velopment projects from the audited period in all areas of TA. 
Komisjonis esines teatud formaalse rahastamis‐ kõlbmatuse juhtumeid 52 Komisjonis vaatas kontrollikoda läbi 20 põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poolt auditiperioodil ellu viidud projekti kõikidest tehnilise abi valdkondadest.
Four projects were found to contain irregulari‐ ties, in each case because incorrect use was made of the EAGF non‐op‐ erational budget. 
Nelja projekti puhul leiti eeskirjade eiramisi, mis olid põhjustatud sellest, et EAGFi põhitegevusega mitteseotud eelarvet kasutati ebakorrektselt.
Three of the four (51 500 euro for the purchase of 40 laptops, 10 000 euro for the purchase of software licences and 13 800 euro for a firewall maintenance contract) were exclusively assigned to the EAGF although they were also of benefit under Pillar II. 
Kolm projekti neljast (51 500 eurot 40 sülearvuti ostmiseks, 10 000 eurot arvutitarkvara litsentside ostmiseks ja 13 800 eurot tulemüüri hoolduslepinguks) kaasrahastati ainult EAGFist, kuigi neid oleks saanud rahastada ka II samba raames.
The fourth item was a TA grant of 278 000 euro paid to the OECD, which was also included under the EAGF budget although previous payments under the same grant agree‐ ment had been funded — correctly — from the general CAP coordination chapter. 
Neljas artikkel oli OECD-le makstud 278 000 euro suurune tehnilise abi toetus, mis rahastati samuti EAGFi eelarvest, kuigi eelnevad sama toetuslepingu alusel tehtud maksed rahastati (õigesti) ÜPP üldise koordineerimise peatükist.
Procedures were correctly chosen and advertised and then implemented as statutorily required. 
Menetlused olid eeskirjadele vastavalt valitud ja välja kuulutatud ning rakendatud nii, nagu õigusaktides ette nähtud.
22 The exception is Hungary, which has decided to limit its TA funding for 2014–20 to the operation of the national rural network and related activities, at a total rate of 2.4 %. 
22 Erandiks on Ungari, kes on otsustanud perioodi 2014–2020 tehnilise abi vahenditest rahastada vaid riikliku maaeluvõrgustiku toimimist ja sellega seotud tegevusi (kogumääras 2,4%).
All other rural development financing needs are to be met from the national budget. 
Kõik muud maaelu arengu rahastamisvajadused kaetakse riigieelarvest.
Observations 24 More frequent problems in the Member States 54 The audit revealed many cases of irreg‐ ular funding from Pillar II TA in the five audited Member States. 
Tähelepanekud 24 Sagedasemad probleemid liikmesriikides 54 Auditi käigus leiti viies auditeeritud liikmesriigis II samba puhul mitu tehnilise abi eeskirjadevastase rahastamise juhtumit.
Of the 91 TA projects reviewed, ineligible or partly ineligible expenditure was found in 35. 
Kontrollitud 91-st tehnilise abi projektist leiti eeskirjadevastaseid või osaliselt eeskirjadevastaseid kulusid 35 projekti puhul.
The main problems relate either to the use of funding for activities shared by both pillars (and thus not eligible in full) or to issues with contracting and procurement. 
Peamised probleemid olid seotud vahendite kasutamisega tegevuste puhul, mis jagunesid kahe samba vahel (ega olnud seega täies ulatuses toetuskõlblikud), või lepingute sõlmimise ja hangetega.
Some projects had both types of irregularity. Some Member State activities not exclusive to Pillar II 55 As already noted, Article 13 of the CAP financing regulation expressly prohibited any funding for adminis‐ trative and staff costs in connection with the EAGF (Pillar I). 
Mõne liikmesriigi tegevused ei kuulu ainult II samba alla 55 Nagu juba märgitud, keelab ÜPP rahastamismääruse artikkel 13 selgesõnaliselt haldus-ja personalikulude rahastamise EAGFi vahenditest (I sammas).
In the Mem‐ ber States, however, we found that 25 of the audited projects included TA payments made under Pillar II for administrative costs actually incurred in connection with Pillar I or for activi‐ ties otherwise unrelated to the EAFRD. 
Liikmesriikides leiti aga, et auditeeritud projektidest 25 sisaldasid II samba raames tehtud tehnilise abi makseid halduskulude katmiseks, mis tegelikult tekkisid seoses I sambaga või tegevustega, mis ei olnud EAFRDga seotud.
The risk of this occurring is particularly high where purchases or projects are shared between Pillar I and Pillar II. 
Sellise olukorra tekkimise oht on eriti suur juhul, kui ostud või projektid puudutavad nii I kui ka II sammast.
In such cases, part of the expenditure is of course ineligible and should not be co‐financed. 
Sellistel juhtudel on osa kuludest loomulikult rahastamiskõlbmatu ning seda ei tohiks kaasrahastada.
56 The examples in Box 2 show that there is a risk of irregular expenditure be‐ cause of deficiencies in record‐keep‐ ing, the use of coefficients or other administrative procedures linked to what is an overly complex, and some‐ what arbitrary, distinction between expenditure in two very similar areas of activity. 
56 2. selgituses näidatakse, et esineb eeskirjadevastaselt tehtud kulude oht, sest arvepidamine on puudulik, kasutatakse koefitsiente või muid haldusmenetlusi, mis on seotud üleliia keeruka ja sageli ka ebavajaliku vahe-tegemisega kahe väga sarnase valdkonna kulude vahel.
All else being equal, it is unclear why administrative and staff costs should be disallowed under Pil‐ lar I but not under Pillar II. 
Kui kõik muu on sarnane, siis ei ole selge, miks haldus-ja personalikulude hüvitamine peaks olema keelatud I samba raames, aga II samba raames mitte.
Observations 25 Risk of ineligibility where costs are shared with Pillar I Most examples of cost‐sharing concerned the remuneration of staff handling both RDP and non‐RDP activi‐ ties, especially where there was insufficient evidence to justify the proportion of pay charged to Pillar II. 
Tähelepanekud 25 Rahastamiskõlbmatuse risk, kui kulud tuleb jagada I sambaga Suurem osa kulude jagamisega seotud näiteid hõlmab nii maaelu arengu programmidega seotud kui ka nendega mitteseotud personali palkade maksmist, eelkõige juhtudel, mil ei olnud piisavalt tõendeid II samba alusel makstud palkade osakaalu põhjendamiseks.
In Lithuania, it could not be shown that the coefficients used to assign costs to RDP duties were accurate, and therefore the eligibility of expenditure claims could not be verified. 
Leedus ei suudetud tõendada, et maaelu arengu programmidega seotud kohustuste täitmise kulude arvestamise koefitsient oli korrektne ning seega ei olnud võimalik kuludeklaratsioonide rahastamiskõlblikkust kontrollida.
In Hungary, staff costs were meant to be eligible only in respect of officials assigned full time to activities specifically linked to the 2007–13 RDP. 
Ungaris pidid rahastamiskõlblikud olema üksnes perioodi 2007–2013 maaelu arengu programmi tegevustega seotud olevate ametnike palgakulud.
However, some staff handling TA were employed in departments with regular duties going beyond the RDP (ministerial secretariats, financial and legal units), but with no real assurance that they were engaged full time on RDP activities. 
Mõned tehnilise abiga tegelevad töötajad aga töötasid osakondades, mille tavaülesanded jäid maaelu arenguprogrammidest väljapoole (ministeeriumide sekretariaadid, finants-ja õigusüksused), ning seega puudus kindlus, et nad tegelevad täistööajaga maaelu arengu programmidega.
Similar cases to these were found in Poland and Austria. 
Sarnaseid juhtumeid leiti ka Poolas ja Austrias.
Another area of shared Pillar I and Pillar II costs is the purchase or maintenance of IT equipment or software. 
Veel üks valdkond, kus I ja II samba vahel kulusid jagatakse, on IT-varustuse või tarkvara ostmine või hooldus.
In Poland, the coefficient used to apportion IT maintenance spending to rural development activities at the paying agency was at least four years out of date. 
Poolas kasutati maaelu arengu tegevustest IT-hoolduskulude osakaalu välja arvutamiseks koefitsienti, mis oli juba nelja aasta eest aegunud.
In Italy, it was not clear that video‐conferencing equipment purchased by the Ministry of Agriculture and charged solely to the EAFRD was exclusively for Pillar II use. 
Itaalias ei olnud selge, kas põllumajandusministeeriumi ostetud ja EAFRD vahenditest rahastatud videokonverentsitehnika oli mõeldud ainult II samba tegevuste raames kasutamiseks.
A final shared area concerns cross‐compliance checks23, where, if no clear distinction is made by type of support, it is possible for action taken under the EAGF to benefit from funding intended exclusively for the EAFRD. 
Jagamisega on seotud ka nõuetele vastavuse kontrollide valdkond23 – kui siin toetuse liikide vahel selget vahet ei tehta, võib EAGFi raames rakendatud meede saada toetust, mis on mõeldud EAFRDst rahastatud tegevustele.
In Austria, the coefficient used to attribute cross‐compliance inspection costs to SPS claims (ineligible) as compared with agri‐environment claims under rural development (eligible) was not updated each year. 
Austrias vastavuskontrollide kulude jagamisel kasutatud koefitsienti ei ajakohastatud iga-aastaselt (kulud jagati ühtse pindalatoetuse väljamaksetaotluste (rahastamiskõlbmatud) ning maaelu arengu raames esitatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse väljamaksetaotluste (rahastamiskõlblikud) vahel).
In 2011 this initially resulted in an overpayment of 15 600 euro from the EAFRD. 
Aastal 2011 tehti selle tulemusel EAFRDst algselt enammakseid 15 600 euro ulatuses.
23 ‘Cross‐compliance’ is the requirement that farmers receiving direct payments under Pillar I should meet basic environmental, food safety, animal and plant health and animal welfare standards. 
23 „Nõuetele vastavus” tähendab, et I samba raames otsetoetusi saavad põllumajandusettevõtjad peaksid vastama peamistele keskkonda, toiduohutust, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu käsitlevatele standarditele.
It also applies to most Pillar II environmental payments. Box 2 
See kehtib ka suurema osa II samba raames tehtud keskkonnamaksete kohta. 2. selgitus
Observations 26 Procurement irregularities 57 The audit revealed many problems with contracting and procurement practices in the Member States (af‐ fecting 17 of 51 audited procurement procedures, mainly in the area of information and publicity activities). 
Tähelepanekud 26 Hanke‐eeskirjade eiramised 57 Auditi käigus tuli liikmesriikides ilmsiks probleeme lepingute sõlmimise ja hankemenetlustega (mis mõjutasid 51st auditeeritud hankemenetlusest 17, peamiselt teavitamis-ja avalikusta-mismeetmete valdkonnas).
The issues that arose included the use of direct negotiation rather than com‐ petitive tendering to award contracts, in contravention of the provisions on transparency, equal treatment and non‐discrimination in the Procure‐ ment Directive24 and, in some cases, the relevant national rules. 
Probleemid hõlmasid konkureerivate pakkumuste asemel otseläbirääkimiste pidamist, hangete direktiivi24 läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise nõuete rikkumist, ning mõnel juhul ka vastavate riiklike eeskirjade rikkumist.
Use of the wrong procedure not only breaches EU and/or national law; it also subverts the open market rules, discriminates against other potential contractors and may result in overspending. 
Väära menetluse kasutamine ei tähenda ainult ELi ja/või riigi õiguse rikkumist, vaid takistab avatud turu eeskirjade järgimist, diskrimineerib teisi potentsiaalseid töövõtjaid ning võib põhjustada suuremaid kulusid.
24 Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p. 114). 
24 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/ EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
Examples of procurement irregularities Use of the wrong procedure In Italy, two travel agency services (worth 170 000 and 130 000 euro respectively) were purchased by direct negotiation, in contravention of the national rules stating that contracts exceeding 40 000 euro must be open to competition. 
Näiteid hanke‐eeskirjade eiramisest Väära menetluse kasutamine Itaalias osteti kahel korral reisiteenuseid (väärtusega 170 000 ja 130 000 eurot) otseste läbirääkimiste alusel, rikkudes seega riigi eeskirju, milles on sätestatud, et üle 40 000 euro suuruste lepingute puhul tuleb korraldada avalik hankemenetlus.
In Poland, direct negotiation was used without justification to conclude contracts with a subordinate gov‐ ernment department (hotel, catering, conference and training services) and with a previous contractor (IT services delivered to a government agency). 
Poolas kasutati põhjendamatult läbirääkimistega menetlust, et sõlmida leping (hotelli-, toitlustus-, konve-rentsi- ja koolitusteenus) riigi haldusalas oleva asutusega ning varem kasutatud töövõtjaga (valitsusasutusele osutatud IT-teenused).
Overpricing of contracts In Hungary, a complex framework contract with an events organiser was awarded in 2008 on the basis of unit prices which would still have been too high even six years later. 
Lepingute ülemäära kõrge hind Ungaris sõlmiti 2008. aastal keerukas raamleping ürituste korraldajaga ühikuhindade alusel, mis oleksid ka kuus aastat hiljem olnud liiga kõrged.
The overpriced contract was subsequently terminated two years early. 
Seetõttu lõpetati see liiga kõrgete hindadega leping ettenähtust kaks aastat varem.
Tender specifications an obstacle to transparency and equal treatment In Italy, the audit revealed multiple instances of public calls for tender with limited or imprecise information concerning the technical criteria which would be taken into account when an award was made. 
Tehnilised kirjeldused takistavad läbipaistvust ning võrdset kohtlemist Itaalias leiti auditi käigus riigihankemenetlusi, mille puhul oli antud liiga vähe või ebatäpset teavet tehniliste nõuete kohta, mida edukaks tunnistamise otsuse tegemisel arvestatakse.
This made it difficult for competent but inexperienced tenderers to formulate their bids correctly, and it also complicated the task of assessing the relative merits of bids and justifying the final award decision. Box 3 
Seetõttu oli pädevatel, kuid kogenematutel pakkujatel keeruline pakkumusi õigesti sõnastada, samuti muutis see keeruliseks pakkumuste suhteliste eeliste hindamise ning lõpliku edukaks tunnistamise otsuse põhjendamise. 3. selgitus
Observations 27 Control systems poorly applied 58 Notwithstanding the comments in paragraph 56, we found that the Member States’ systems of controls to determine whether costs were cor‐ rectly assigned to Pillar II did not func‐ tion properly. 
Tähelepanekud 27 Kontrollisüsteemide puudulik rakendamine 58 Olenemata punkti 56 kommentaaridest leidis kontrollikoda, et liikmesriikide kontrollisüsteemid, mille abil kindlaks teha, kas kulud määrati II samba raames õigesti, ei toimi korralikult.
In many cases where the Member States had specified coeffi‐ cients or other calculations to estab‐ lish the division of costs between the EAGF and EAFRD, the formulae were not systematically applied or were updated on an irregular basis, yet no checks had identified these failings for correction. 
Mitmel juhul kasutasid liikmesriigid konkreetseid koefitsiente või muid kalkulatsioone, et teha kindlaks kulude jagunemine EAGFi ja EAFRD vahel, kuid valemeid ei kohaldatud süstemaatiliselt või ajakohastati neid ebaregulaarselt. Kontrollide käigus ei olnud neid puudusi aga avastatud.
In this regard it is encour‐ aging to note that, since the audit, the Commission has reinforced the rules governing Member States’ checks of TA expenditure25. 
Seoses sellega on julgustav märkida, et alates auditist on komisjon eeskirjad liikmesriikidepoolse tehnilise abi toetuste kulude kontrollimise kohta25 rangemaks muutnud.
59 In much the same way, the vast major‐ ity of projects in which we identified procurement irregularities had already been subject to administrative checks by the relevant national authorities. 
59 Kõik projektid, mille puhul kontrollikoda leidis hanke-eeskirjade eiramisi, olid juba läbinud vastavate riiklike ametiasutuste tehtud halduskontrollid.
Inasmuch as these checks had not identified the shortcomings detected by the ECA, they were revealed to be ineffective. 
Nende kontrollide käigus kontrollikoja avastatud vead ilmsiks ei tulnud ja seega loeti kontrollid ebamõjusaks.
Once again, in response to the need for action to improve the effi‐ ciency of Member States’ management and control systems for TA, the Com‐ mission has already reported that it is drafting guidance on public procure‐ ment for the 2014–20 period. 
Kuna on vaja meetmeid liikmesriikide tehnilise abi haldus-ja kontrollisüsteemide tõhususe parandamiseks, on komisjon teatanud, et koostab perioodiks 2014–2020 riigihangete suuniseid.
How suitable is the performance framework for TA? 
Kui sobiv on tulemusraamistik tehnilisele abile?
60 The preamble to the financial regula‐ tion establishes economy, efficiency and effectiveness as the core princi‐ ples of sound financial management in all areas of budget spending. 
60 Finantsmääruse preambulis nimetatakse säästlikkust, tõhusust ja mõjusust usaldusväärse finantsjuhtimise kesk-seteks põhimõteteks eelarve kõikides kuluvaldkondades.
To safeguard these principles, SMART26 objectives must be set for each sector of activity and monitored by means of performance indicators, leading to an‐ nual ‘activity statements’. 
Nende põhimõtete järgimiseks peavad iga tegevusvaldkonna jaoks olema seatud SMART-ees-märgid26, mille täitmist tuleb kontrollida tulemusnäitajate abil ning koostada selle alusel iga-aastased tegevusaruanded.
The institu‐ tions (in this case the Commission) are required, finally, to make ex ante and ex post evaluations.27 61 In the context of shared management, the above tasks are delegated to the Member States, which are responsible for ensuring that funds are used in ac‐ cordance with the applicable rules and principles.28 62 The use of all CAP funding is therefore tightly regulated by requirements relating to guarantees on the ap‐ propriateness of expenditure. The audit revealed that the implementing authorities frequently exclude TA from the scope of these rules. 
61 Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega delegeeritakse eelnimetatud ülesanded liikmesriikidele, kes vastutavad selle eest, et vahendeid kasutatakse vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja põhimõtetele28. 62 ÜPP rahastamise kasutamist reguleerivad rangelt kulude asjakohasuse tagamisega seotud nõuded. Auditist selgus, et sageli ei kasuta rakendusasutused neid eeskirju tehnilise abi kontrollimisel.
However, as explained in Box 4, the obligations in the financial regulation are equally valid for TA as an activity in the ‘Agri‐ culture and rural development’ policy area. 
Siiski, nagu näidatud 4. selgituses, kehtivad finantsmääruses esitatud kohustused nii tehnilisele abile kui ka põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna tegevusele.
25 Article 62 of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p. 69) expressly places Member States’ TA expenditure under the general requirement for administrative and on‐the‐spot checks and reporting. 
25 Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus-ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega, artiklis 62 (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69) paigutatakse liikmesriikide tehnilise abi kulud haldus-ja kohapealsete kontrollide ja aruandluse kohta käivate üldiste nõuete alla.
It also emphasises independence by stipulating that control bodies must be ‘functionally independent’ from the bodies authorising payment. 
Samuti rõhutatakse seal sõltumatust, sätestades, et kontrolliasutused peavad olema funktsionaalselt sõltumatud maksete tegemise eest vastutavatest asutustest.