natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ECB also notes the ECA’s acknowledgment: (i) that the ECB has established a governance framework for the management of IT projects; (ii) that the ECB’s procedures for managing IT projects are largely in line with best practice; and (iii) that, overall, the ECB did apply the established governance framework for the management of IT projects, as intended. 
Ühtlasi võtab EKP arvesse Euroopa Kontrollikoja järeldusi, et i) EKP on loonud haldusraamistiku IT projektide juhtimiseks; ii) EKP menetlused IT projektide juhtimisel on üldiselt kooskõlas parima tavaga; ning iii) EKP rakendas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku üldiselt ettenähtud viisil.
The ECB takes note of the ECA’s observations and recommendations for improvement. Please find below some comments from the ECB with regard to specific paragraphs and the six recommendations. 
EKP võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. Allpool on esitatud EKP märkused konkreetsete punktide ja kuue soovituse kohta.
Paragraphs 12, 13 and 60 The ECB is of the opinion that its multiannual IT project portfolio is aligned with the strategic objectives of the ECB and the individual business areas. 
Punktid 12, 13 ja 60 EKP on seisukohal, et tema mitmeaastane IT projektide portfell on kooskõlas EKP ja üksikute tegevusharude strateegiliste eesmärkidega.
The ECB’s High-Level Priorities — as set out in the President’s letter and the individual business areas’ Strategic Outlines — are used as a basis for identifying new projects. 
Uute projektide koostamisel lähtutakse EKP kõrgetasemelistest eesmärkidest, mis on sätestatud presidendi kirjas ja tegevusharude strateegilistes kavades.
Each project requires a description of the strategic business case, including details of its alignment with the medium-term strategic objectives of the ECB and the business area concerned. 
Iga projekt eeldab strateegilist visandit, sealhulgas kirjeldust, kuidas projekt kooskõlastatakse EKP ja asjaomase tegevusharu keskpikkade strateegiliste eesmärkidega.
The IT projects are then systematically scored and prioritised in the annual update of the project portfolio. 
Seejärel toimub IT projektide süstemaatiline hindamine ning need seatakse projektiportfelli iga-aastase ajakohastamise käigus tähtsuse järjekorda.
As regards the multiannual IT strategy, which has a much broader scope than the IT project portfolio, the ECB would like it to be noted that the IS Strategic Review (ISR) was launched in July 2008. 
Mitmeaastase IT strateegia puhul, mis on ulatuselt palju laiem kui IT projektide portfell, soovib EKP osutada tähelepanu asjaolule, et 2008. aasta juulis käivitati infosüsteemide strateegiline läbivaatamine.
The strategic business requirements delivered in the course of Phase 1 of the ISR were approved in December 2008. 
Infosüsteemide strateegilise läbivaatamise esimese etapi käigus koostatud tegevusnõuded kiideti heaks 2008. aasta detsembris.
Furthermore, a note on the IS Strategic Orientation was approved in January 2009. 
Lisaks kiideti 2009. aasta jaanuaris heaks dokument infosüsteemide strateegiliste suuniste kohta.
The IS Strategic Orientation and the strategic business requirements were then used as input for the establishment of the Strategic IT Plan 2009-2013. 
Info­ süsteemide strateegilisi suuniseid ja tegevusnõudeid kasutati IT tegevuskava koostamisel aastateks 2009–2013.
The plan’s Strategic IT Goals and the associated IT initiatives were approved in May 2009 (Phase 2 if the ISR). 
Tegevuskava strateegilised eesmärgid ja algatused kiideti heaks 2009. aasta mais (infosüstee­ mide strateegilise läbivaatamise teine etapp).
The Strategic IT Plan 2009-2013 was approved in August 2009 (as part of Phase 3 of the ISR). 
IT tegevuskava aastateks 2009–2013 kiideti heaks 2009. aasta augustis (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise kolmas etapp).
Paragraphs 18 and 61 The Strategic Outlines provide multiannual strategic direction. 
Punktid 18 ja 61 Strateegilistes kavades nähakse ette mitmeaastased strateegilised juhised.
The yearly work programme is more detailed and is used to define activities that implement the strategic objectives, but it also lists operational activities. 
Üksikasjalikumat teavet sisaldab iga-aastane töökava, milles on määratud tegevused strateegiliste eesmärkide elluviimiseks ja loetletud opera­ tiivsed tegevused.
Financial details for all projects are provided in various project approval documents, starting with the project registration form. 
Projektide rahastamisega seotud teave esitatakse nende heakskiitmise dokumentides, alus­ tades registreerimisvormiga.
Further planning details are provided for each project activity in order to allow effective planning and control. 
Tõhusa planeerimise ja kontrolli tagamiseks esitatakse täiendavat teavet kõigi projektitegevuste kohta.
As regards activities that are not related to projects (e.g. operational IT activities), financial and human resources are planned and allocated in the annual budget exercise. 
Tegevuste puhul, mis ei ole seotud projektidega (nt operatiivne IT-alane tegevus), planeeritakse ja jaotatakse finants-ja inimressursid iga-aastase eelarve koostamise käigus.
In addition, human resources assigned to DG/IS are planned and allocated for both project and operational activities in the resource allocation system (iRACT). 
Lisaks planeeritakse ja jaotatakse infosüstee­ mide peadirektoraadi (DG/IS) inimressursid nii projektide kui ka operatiivsete tegevuste jaoks ressursside jaotamise süsteemi (iRACT) kaudu.
Paragraph 24 The ECB agrees that the Project Organisation and Control Procedures (POCP) do not prescribe the provision of a formal ‘stakeholder analysis’ document. 
Punkt 24 EKP möönab, et projekti organisatsiooni-ja kontrollimenetlusi hõlmavas dokumendis ei nõuta sidusrühma analüüsi ametlikku dokumenteerimist.
However, stakeholder analysis is performed. 
Sidusrühmade analüüs siiski tehakse.
Stakeholders are identified during the project initiation phase, which results in the Project Initiation Document (PID). 
Sidusrühmad tehakse kindlaks projekti algatamise etapis, mille tulemusena koostatakse projekti algatamise dokument.
The main objective of the project initiation phase is to focus on the business problem and/or need, as well as potential solutions, and thereby to identify the stakeholders (e.g. affected business areas) and potential service providers. 
Selle etapi põhiees­ märk on keskenduda probleemidele ja/või vajadustele ning nende võimalikele lahendustele, määrates nendest lähtudes kindlaks sidusrühmad (st asjaomased tegevusharud) ja potentsiaalsed teenusepakkujad.
As part of the PID preparation exercise, the Project Steering Group (PSG) is established, in which all stakeholders are included or represented. 
Projekti algatamise dokumendi koostamise käigus moodustatakse ka projekti juhtrühm, kus osalevad või on esin­ datud kõik sidusrühmad.
Paragraph 38 The ECB was clearly seeking to minimise the overall development and operational costs and risks — rather than only part thereof (i.e. the development costs) — when considering using the supplier for both the development stage of the MDP project and the provision of data services. 
Punkt 38 EKP otsus kaaluda tarnija kaasamist nii turuinfo esitust hõlmava projekti tarkvara arendamise etapis kui ka andmeteenuste pakkujana lähtus kindlast eesmärgist minimeerida mitte üksnes arenduskulusid, vaid üldisi arendus-ja tegevuskulusid ning -riske.
The results achieved have led both to the most advantageous total cost of ownership and to a reduction in project risk (i.e. a reduction in supplier-related risk, as the risks associated with managing different suppliers for software and datasets have been avoided). 
Selle tulemusel jõuti soodsaimate omandikuludeni ning suudeti ühtlasi vähendada projektiga seotud riske (st tarnijaga seotud riske, sest välditi riske, mis on seotud eri tarnijate haldamisega tarkvara ja andmeteenuste puhul).
C 32/16 Official Journal of the European Union 9.2.2010 EN The ECB agrees that software development was not the provider’s core business. 
C 32/16 Euroopa Liidu Teataja 9.2.2010 ET EKP möönab, et tarnija põhitööks ei olnud tarkvara arendamine.
The outsourced devel­ opment was therefore limited to the minimum functionalities necessary to integrate the core solution, and tests were intensified during the project lifecycle to ensure high-quality deliverables. 
Seetõttu piirdus arendusteenuste allhange minimaalsete teenustega, mis on vajalikud põhilahenduse integreerimiseks, ning kõrgekvaliteediliste väljun­ dite tagamiseks intensiivistati projekti tsükli käigus kontrollimisi.
Recommendation 1 The ECB is of the opinion that it did have an appropriate governance framework in place for the management of its IT projects, including multiannual strategic objective-setting and alignment with the IT project portfolio. 
1. soovitus EKP on seisukohal, et EKPs on juba loodud asjakohane haldusraamistik IT projektide juhtimiseks, mis hõlmab mitmeaastaste strateegiliste eesmärkide püstitamist ja nende kooskõlastamist IT projektide portfel­ liga.
The ECB agrees that a multiannual IT strategy — covering not only IT projects, but the entire IT function — is important. 
EKP möönab, et mitmeaastane IT strateegia, mis ei hõlma mitte üksnes IT projekte, vaid kõiki infotehnoloogiaalaseid funktsioone, on tähtis.
This explains the ECB’s establishment of its Strategic IT Plan, which commenced in 2009. 
Seetõttu käivitas EKP 2009. aastal ka oma IT tegevuskava.
The IS Strategic Review, which was launched in July 2008, established the Strategic IT Plan 2009-2013. 
2008. aasta juulis alanud infosüsteemide strateegilise läbivaatamise käigus koostati IT tegevuskava aastateks 2009–2013.
Its Strategic IT Goals and the associated IT initiatives were approved in May 2009 (Phase 2 of the ISR), and the Strategic IT Plan 2009-2013 was approved in August 2009 (as part of Phase 3 of the ISR). 
Tegevuskava strateegilised eesmärgid ja algatused kiideti heaks 2009. aasta mais (infosüstee­ mide strateegilise läbivaatamise teine etapp) ning IT tegevuskava aastateks 2009–2013 kiideti heaks 2009. aasta augustis (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise kolmas etapp).
Recommendation 2 In line with the ECB’s comments on paragraphs 18 and 61 of the ECA report, the ECB is of the opinion that the IT governance framework now in place for planning, allocating resources and monitoring IT projects is adequate. 
2. soovitus Kooskõlas EKP märkustega Euroopa Kontrollikoja aruande punktide 18 ja 61 kohta on EKP seisukohal, et praegu toimiv haldusraamistik IT projektide kavandamiseks ja järelevalveks ning ressursside jaotamiseks on nõuetekohane.
For the overall IT function, including activities not related to projects, a comprehensive document covering goals, objectives, performance indicators and actions is available; the area for improvement is the enhancement of links between individual action items and the related financial expenses, where appropriate. 
Üldiste infotehnoloogiaalaste funktsioonide kohta (sh tegevused, mis ei ole seotud projekti­ dega) on koostatud dokument, mis hõlmab püstitatud sihte ja eesmärke, nende saavutamise mõõtmiseks vajalikke tulemusnäitajaid ja konkreetseid meetmeid.
Recommendations 3, 4 and 5 The ECB accepts Recommendations 3, 4 and 5. 
3., 4. ja 5. soovitus EKP aktsepteerib 3., 4. ja 5. soovitust.
Recommendation 6 The ECB has already begun to establish a database/log of lessons learnt, which will be made available to project managers and PSGs. 
6. soovitus EKP on juba alustanud andmebaasi loomist, mis võimaldab talletada saadud kogemusi ning mis tehakse kättesaadavaks projektijuhtidele ja projekti juhtrühmadele.
Implementation of recommendations Recommendation 1 has already been implemented. 
Soovituste täitmine 1. soovitus on juba täidetud.
Recommendation 2 was largely implemented in 2008, and the remaining element (as indicated in our reply above) will be fully implemented by the end of 2010. 
2. soovitus täideti üldjoontes 2008. aastal ning ülejäänud osa (nagu näidatud eespool antud vastuses) viiakse täielikult ellu 2010. aasta lõpuks.
Recommendations 3 to 6 will be implemented by the end of 2010. 
3.–6. soovitus täidetakse 2010. aasta lõpuks.
Does the ECB have adequate environmental management tools to support continuous improvement? 
Kas EKP-l on olemas pidevat arengut toetavad asjakohased keskkonnajuhtimisvahendid?
Did the ECB set standards for sustainable procurement and have those standards been met? PRF009483EN04-13PP-CH404-13APCFIN-RAS-ENVIRON_MANAGT_OF_ECB-OR.DOC 11.3.2014 
Kas EKP kehtestas säästvate hangete jaoks standardid ja kas neist peeti kinni? PRF009483ET04-13PP-CH404-13APCFIN-RAS-ENVIRON_MANAGT_OF_ECB-TR.DOC 11.3.2014
The European Central Bank (hereinafter ‘the Bank’ or ‘the ECB’) and the national central banks of all European Union (EU) Member States together constitute the European System of Central Banks (ESCB). 
Euroopa Keskpank (edaspidi „pank” või „EKP”) ja kõikide ELi liikmesriikide keskpangad moodustavad koos Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS).
The primary objective of the ESCB is to maintain price stability. 
EKPSi esmane eesmärk on hinnastabiilsuse säilitamine.
The ESCB also supports the general economic policies of the EU with a view to contributing to the achievements of the EU’s objectives. 
Samuti toetab EKPS liidu üldist majanduspoliitikat, et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele.
For this purpose, the ECB carries out the tasks specified in its Statute1 and it is responsible for managing its own activities and finances. 
EKP täidab oma põhikirjas1 sätestatud ülesandeid ning vastutab oma tegevuse ja vahendite haldamise eest.
The European Court of Auditors’ (hereinafter ‘the Court’) audit is based on Article 27(2) of the Statute, which provides for an examination of the operational efficiency of the management of the ECB. 
Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda”) EKP juhtimise tõhusust käsitlev audit põhineb panga põhikirja artikli 27 lõikel 2.
The audit covers the environmental management of the ECB and focuses in particular on measures to reduce the carbon footprint2 generated by the operations of the Bank as a public administration. 
Audit käsitleb EKP keskkonnajuhtimist ja keskendub eelkõige meetmetele, mille eesmärk on vähendada panga kui avaliku sektori organisatsiooni tegevuse tekitatud CO2 jalajälge2.
The decision-making bodies of the ECB are the Governing Council and the Executive Board. 
EKP otsuseid tegevateks organiteks on EKP nõukogu ja juhatus.
The Executive Board has overall responsibility for the management of the day-to-day business of the ECB and its resources, including environmental management. 
Juhatus vastutab EKP jooksva töö ja ressursside (kaasa arvatud keskkonnajuhtimise) juhtimise eest.
It adopts the environmental policy and the environmental governance framework, provides resources and appoints an Environmental Coordinator and an Environmental Officer and signs off and authorises the publication of the ECB’s annual Environmental Statement. 
Juhatus võtab vastu keskkonnapoliitika ja keskkonnajuhtimise raamistiku, eraldab ressursid, nimetab ametisse keskkonnakoordinaatori ja keskkonnajuhi. Lisaks allkirjastab juhatus EKP iga-aastase keskkonnaaruande ja kiidab heaks selle avaldamise.
Article 11 of the Treaty on the Functioning of the EU (TFEU) provides that environmental protection requirements must be integrated into the definition 1 2 The Statute of the ESCB and of the ECB is a protocol attached to the Treaty. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 11 sätestatakse, et liidu poliitika ja tegevuse kujundamisse ja rakendamisse tuleb integreerida keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist. 1 2 EKPSi ja EKP põhikiri on lisatud protokollina Euroopa Liidu toimimise lepingule.
A carbon footprint is the overall amount of greenhouse gas (GHG) emissions associated with the activity of an organisation. 
CO2 jalajälg on organisatsiooni tegevuse tagajärjel atmosfääri paisatud kasvuhoonegaaside heite kogumaht.
GHG emissions are usually calculated and reported in carbon dioxide (CO2) equivalents. PRF009483EN04-13PP-CH404-13APCFIN-RAS-ENVIRON_MANAGT_OF_ECB-OR.DOC 11.3.2014 
Kasvuhoonegaaside heide arvutatakse ja esitatakse tavaliselt süsinikdioksiid-ekvivalendi kujul. PRF009483ET04-13PP-CH404-13APCFIN-RAS-ENVIRON_MANAGT_OF_ECB-TR.DOC 11.3.2014
5. 
4 5.
Union policy on the environment is based on the precautionary principle and on the principles that preventive action should be taken, that environmental damage should as a priority be rectified at source and that the polluter should pay3. 
Euroopa Liidu keskkonnapoliitika rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ja selle eest peab maksma saastaja3.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 6. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 6.
The Court’s audit assessed in 2013 whether, in the period 2008 to 2013, the ECB had a policy to reduce the negative impact of its administrative operations on the environment and whether this policy was effectively implemented4. 
Kontrollikoja auditiga hinnati 2013. aastal seda, kas EKP-l oli ajavahemikus 2008–2013 olemas poliitika panga haldustegevuse põhjustatud negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks, ning kas seda poliitikat rakendati mõjusalt4.
The Court examined: - whether strategies to mitigate carbon dioxide emissions had been defined and were effectively implemented; - whether adequate environmental management tools were in place to support continuous improvement; - whether standards of sustainable procurement had been set and were complied with. 
Kontrollikoda kontrollis, kas: - CO2-heite vähendamise strateegiad olid määratletud ja mõjusalt ellu viidud; - olid olemas pidevat arengut toetavad asjakohased keskkonnajuhtimisvahendid; - olid kasutusel säästvate hangete standardid ja kas neist peeti kinni.
The audit was based on questionnaires, interviews and an analysis of documents and statistics made available by the ECB. 
Auditi aluseks olid küsimustikud, intervjuud ning EKP poolt kontrollikoja käsutusse antud dokumentide ja statistika analüüs.
It also included an examination of a sample of procurement procedures. 
Lisaks kontrolliti hankemenetlustest moodustatud valimit.
The audit was not a carbon audit, i.e. the objective was not to re-perform the calculation of the carbon footprint of the ECB or to verify the accuracy of the underlying data. 
Tegu ei olnud süsinikdioksiidi auditiga, st eesmärk ei olnud EKP CO2 jalajälje üle arvutamine või selle aluseks olevate andmete täpsuse kontrollimine.
AUDIT FINDINGS Strategies to mitigate carbon dioxide emissions 9. 
5 AUDITILEIUD Strateegiad süsinikdioksiidi heite vähendamiseks 9.
In the light of the principles laid down in the Treaty (see paragraph 5), there are two complementary ways to mitigate the impact of the ECB’s carbon dioxide emissions on the environment: (a) as a priority, by reducing those emissions; (b) by compensating for residual emissions through offsetting. 
Aluslepingus sätestatud põhimõtete valguses (vt punkt 5) on EKP süsinikdioksiidi heite keskkonnamõju vähendamiseks kaks teineteist täiendavat võimalust: a) heite vähendamine (prioriteetne lahendus); b) allesjäänud heite kompenseerimine.
Reducing carbon dioxide emissions Commitment to reduce emissions 10. 
Süsinikdioksiidi heite vähendamine Kohustus heidet vähendada 10.
According to the most recent version of its environmental policy of June 20135, the ‘ECB is committed to continuously improving its environmental performance and to minimising its ecological footprint by (...) taking measures to reduce carbon emissions in its daily operations (...).’ 
2013. aasta juunis avaldatud kõige uuema keskkonnapoliitika kohaselt5 „kohustub EKP pidevalt parandama oma keskkonnatoimet ja vähendama ökoloogilist jalajälge [---], selle saavutamiseks võtab pank meetmeid oma igapäevase tegevuse käigus tekkiva süsinikdioksiidi heite vähendamiseks [---].”
Compared to previous versions6, some ambiguity has been removed by the wording of this latest version of the environmental policy. 
Varasemates versioonides6 esinenud mitmed ebamääraselt sõnastatud kohad on kõige uuemast keskkonnapoliitikast kõrvaldatud.
Previous versions made the commitment that CO2 emissions caused by the ECB should be reduced but only ‘in principle’. 
Varasemate versioonide kohaselt kohustuti küll vähendama EKP süsinikdioksiidi heidet, ent seda vaid „põhimõtteliselt”.
6 Reduction targets 12. 
Heite vähendamiseks seatud eesmärgid 12.
The ECB has set itself reduction targets in its Environmental Statements. 
Oma keskkonnaaruannetes on EKP seadnud endale eesmärgid heite vähendamiseks.
The first target was a 15 % reduction in the total carbon footprint in 2011 compared with the data reported for 20097. 
Esimene eesmärk oli vähendada 2011. aastal CO2 jalajälge 5 6 Keskkonnapoliitika võttis vastu panga nõukogu ja kiitis heaks juhatus (see avaldati EKP 2013. aasta keskkonnaaruandes).
For 2013, the ECB had a target to reduce the total carbon footprint by 10 % compared with the data reported for 2011. 
2013. aastaks oli EKP seadnud eesmärgi vähendada CO2 jalajälge 10% võrra (võrreldes 2011. aasta näitajatega).
Neither medium-term (i.e. for 2020) nor long-term targets (i.e. beyond 2020) have been set. 
Ei keskmise tähtajaga (st kuni aastani 2020) ega pikaajalisi (st 2020. aastast edasi) eesmärke ei seatud.
Having such targets is important for planning and ensuring sustainability of an organisation’s environmental management. 
Taoliste eesmärkide seadmine on tähtis organisatsiooni keskkonnajuhtimise kavandamise ja selle jätkusuutlikkuse seisukohast.
Trends in CO2 emissions 13. 
CO2 heites toimunud muutused 13.
2008wasthefirstyearforwhichtheECBcarbonfootprintwasreported. Compared to 2008, the ECB managed to reduce its carbon footprint in 2012 in absolute terms (decrease in the overall amount of emissions) despite increased staff numbers. 
2008. aastaga võrreldes suutis EKP oma CO2 jalajälge 2012. aastal absoluutarvudes vähendada (heite kogumaht vähenes) hoolimata sellest, et töötajate arv suurenes.
Table 1 shows the evolution in both absolute and relative terms. 
Tabelis 1 esitatakse nii absoluut-kui suhteliste näitajate muutus.
The reductions achieved to date are to a large extent attributable to the purchase of green electricity8. 
Seni saavutatud heitkoguste vähendamine tuleneb peamiselt rohelise elektrienergia ostmisest8.
Reductions were also achieved with regard to heating and cooling and in the emissions associated with office paper and printed publications. 
Vähendatud on ka küttest ja jahutusest, kontoripaberi kasutamisest ja trükistest tulenevaid heiteid.
Emissions relating to business travel (by car, train and plane) were at the same level in 2012 as in 2008 (for detailed figures see Table 2). 
7 tulenevad heitkogused 2012. aastal võrreldes 2008. aastaga ei muutunud (vt üksikasjalikud andmed tabelis 2).
The ECB no longer expects to attain the reduction target for 2013 (see paragraph 12) because it considers that it has exhausted the list of technically and financially feasible improvements in its current rented premises. 
EKP ei plaani 2013. aastaks heitkoguste vähendamiseks seatud eesmärki täita (vt punkt 13), kuna pank on seisukohal, et praegustel rendipindadel ei ole heitkoguste edasine vähendamine tehniliselt ja rahaliselt enam võimalik.
Furthermore, it is anticipating the impact of the increase in staff owing to the new banking supervision tasks. 
Lisaks mõjutab näitajaid uue pangandusjärelevalve ülesannetest tulenev töötajate arvu suurenemine.
Compensating for residual emissions 16. 
Allesjäänud heite kompenseerimine 16.
Carbon offsetting is a mechanism whereby an organisation compensates for its own carbon dioxide emissions or for a part of them by paying someone for an equivalent carbon dioxide saving made elsewhere in the world, e.g. emission savings made through wind farms that replace coal-fired power plants. 
Süsinikdioksiidi kompenseerimine on süsteem, mille raames kompenseeritakse organisatsiooni tekitatud heitkogused (või osa neist), ostes mujal maailmas säästetud süsinikdioksiid-ekvivalendi koguseid (nt söeküttel töötava elektrijaama tuuleparkidega asendamise teel vähendatud heited).