natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21 The audit was based on: ο interviews with Commission officials of directorates-general13; ο an analytical review of relevant EU and national documentation; ο a desk review of 37 ESF OPs from the 2007-2013 programme period covering 15 Member States (see Annex III), and of five partnership agreements and eight OPs (adopted between October 2014 and February 2015) for the 2014-2020 programme period covering five Member States: Germany, France, Italy, Portugal and Romania (see Annex IV). 
21. Auditi aluseks olid: – intervjuud komisjoni peadirektoraatide13 töötajatega; – asjakohase ELi ja siseriikliku dokumentatsiooni analüüs; – programmiperioodi 2007–2013 37 ESFi rakenduskava dokumentaalne kontroll, mis hõlmas 15 liikmesriiki (vt III lisa), ning programmiperioodi 2014–2020 viie partnerluslepingu ja kaheksa rakenduskava (vastu võetud ajavahemikul oktoober 2014 kuni veebruar 2015) dokumentaalne kontroll, mis hõlmas viit liikmesriiki: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal ja Rumeenia (vt IV lisa).
The detailed audit methodology used for the analysis is described in Annex V; ο visits to the abovementioned five Member States’ authorities; ο visits to beneficiaries of 15 projects from the 2007-2013 programme period. 
Analüüsis kasutatud üksikasjalikku auditimetoodikat kirjeldatakse V lisas; – viie eelmainitud liikmesriigi ametiasutuste külastamine; – programmiperioodi 2007–2013 15 projekti toetusesaajate külastamine.
13 Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion and Directorate-General for Education and Culture. 
13 19 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat.
Observations 19 Assessment of 2007-2013 operational programmes 22 The EU education objectives are essential elements in helping the EU become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world. 
TÄHELEPANEKUD Perioodi 2007–2013 rakenduskavade hindamine 22. ELi haridusalased eesmärgid on keskse tähtsusega elemendid ELi muutmisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks.
Each Member State has its own specific needs and focuses its investment priorities accordingly in the relevant OPs submitted to the Commission for approval. 
Iga liikmesriik keskendub vastavalt enda vajadustele investeerimisprioriteetidele, mida käsitletakse asjakohastes komisjonile heakskiitmiseks esitatavates rakenduskavades.
23 We assessed whether: ο the 2007-2013 ESF OPs had adequately addressed the EU education objectives14; ο any modifications had been made to the OPs during the programme period following the adoption of the ET 2020 and Europe 2020 strategies in 2009 and in 2010 respectively; ο it could be demonstrated that the sampled projects had contributed to achieving education objectives. 
Kontrollikoda hindas, kas: – ELi haridusalaseid eesmärke oli programmiperioodi 2007–2013 ESFi rakenduskavades asjakohaselt arvesse võetud14; – rakenduskavades oli tehtud muudatusi programmiperioodi jooksul, mis järgnes HK 2020 ja strateegiate „Euroopa 2020“ vastuvõtmisele vastavalt 2009. ja 2010. aastal; – valimisse kuulunud projektide panust haridusalaste eesmärkide saavutamisse oli võimalik tõendada.
EU education objectives are addressed in the 2007-2013 ESF operational programmes examined 24 Where OPs include specific education objectives, we consider that the related intervention logic and the tools for monitoring performance should be outlined and described. 
ELi haridusalaseid eesmärke võeti programmiperioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavades arvesse 24. Juhul, kui rakenduskavad sisaldavad konkreetseid haridusalaseid eesmärke, tuleks kontrollikoja hinnangul vastav sekkumisloogika ja tulemuslikkuse seirevahendid välja tuua ja neid kirjeldada.
25 We carried out an analysis of 37 ESF OPs for the 2007-2013 programme period in order to assess the extent to which these criteria had been outlined. 
Kontrollikoda analüüsis programmiperioodi 2007–2013 37-t ESFi rakenduskava, et hinnata, mil määral olid eelkirjeldatud kriteeriumid välja toodud.
Observations 20 26 The initial budget of the OPs reviewed totalled 87.38 billion euro, of which 59.41 billion euro were allocated from the ESF. 
26. Ülevaadatud rakenduskavade esialgne kogueelarve oli 87,38 miljardit eurot, millest 59,41 miljardit eurot eraldati ESFist.
The examined OPs represent about 83 % of the total ESF allocation to education for the 2007-2013 programme period, which totalled to 33.7 billion euro (see paragraph 14). 
Läbivaadatud rakenduskavadele eraldati ligikaudu 83 % kõigist programmiperioodil 2007–2013 haridusele eraldatud ESFi vahenditest (kogusumma 33,7 miljardit eurot, vt punkt 14).
27 Our analysis of the OPs examined showed that they generally included education objectives15. 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul sisaldasid need haridusalaseid eesmärke15.
However, for some OPs, there were elements of the intervention logic which were not described and/or there were other shortcomings in the monitoring tools framework which are further detailed in the following two sections. 
Mõningate rakenduskavade puhul jäi siiski osa sekkumisloogika elemente kirjeldamata ja/või seirevahendite raamistikus esines teisi puudusi, mida järgnevas kahes jaos kirjeldatakse.
An overview of the shortcomings is presented in Table 3. 
Ülevaade puudustest on esitatud tabelis 3.
Assessment of 2007-2013 ESF OPs: EU education objectives, intervention logic and tools for monitoring 15 Belgian Flanders OP did not specifically address any EU education objective, but nonetheless received ESF funds allocations under the education priority codes. 
21 15 Belgia Flandria rakenduskava ei käsitlenud otseselt ühtegi ELi haridusalast eesmärki, kuid sai ometi hariduse prioriteetide koodide alusel ESFi toetusi.
Table 3 
Tabel 3.
Observations 21 Clear intervention logic was not always presented for the chosen objectives 28 OPs are strategic documents which support EU intervention. 
Valitud eesmärke ei põhjendatud alati selge sekkumisloogikaga 28. Rakenduskavad on strateegilised dokumendid, mis toetavad ELi sekkumist.
They cannot be expected to contain exhaustive information. 
Need ei ole mõeldud üksikasjaliku teabe esitamiseks.
However, as the Commission has to assess and approve the OPs, we expect them to provide appropriate information, or at least references to other national documents, concerning the logic behind the EU intervention: description of the context, identification of the needs and of the actions necessary to meet the needs and remedy the initial weaknesses. 
Et aga komisjonil tuleb rakenduskavu hinnata ja need heaks kiita, eeldatakse neis asjakohase teabe esitamist või vähemalt viitamist teistele riiklikele dokumentidele, et selgitada ELi sekkumise loogikat: esitada tuleks konteksti kirjeldus ning välja tuua vajadused ja meetmed, mida tuleb võtta vajaduste täitmiseks ja algsete puuduste kõrvaldamiseks.
This is the basis for allocating resources in an effective and efficient way. 
See on alus vahendite eraldamiseks mõjusal ja tõhusal viisil.
This logic should include a sound description of the context, followed by a detailed needs analysis, identifying the appropriate actions required. 
Loogika peaks hõlmama konteksti põhjalikku kirjeldust ja üksikasjalikku vajaduste analüüsi, milles tuuakse välja vajalikud meetmed.
While the applicable regulation for the 2007-2013 programme period did not require Member States to list their intended actions, this is considered good practice and was introduced as a requirement for the 2014-2020 programme period16. 
Ehkki programmiperioodil 2007–2013 kohaldatavas määruses ei nõutud liikmesriikidelt kavandatavate meetmete loetlemist, peetakse seda siiski heaks tavaks ning programmiperioodil 2014–2020 on see kohustuslik16.
Table 3 summarises the cases in which the assessment showed that neither the OPs nor the related documents had presented the necessary information. 
Tabelis 3 esitatakse kokkuvõtlikult juhud, mille suhtes näitas hindamine, et vajalikku teavet ei esitatud ei rakenduskavades ega nendega seotud dokumentides.
30 Most of the OPs examined had presented a description of the context with qualitative and quantitative data or at least some minimum level of information. 
30. Suurem osa läbivaadatud rakenduskavadest sisaldas konteksti kirjeldust koos kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmetega või vähemalt minimaalse teabega.
However, in 12 % of the cases, the OPs did not provide any information concerning the context, i.e. the situation before the programme’s implementation. 
12 % juhtudest ei esitatud rakenduskavades aga mingit teavet konteksti, st programmi elluviimisele eelnenud olukorra kohta.
The absence of any description of the context implies that the needs can be identified only in general terms and therefore prevents the development of a clear strategy. 
Kui konteksti pole kirjeldatud, saab vajadused välja selgitada ainult üldiselt, mis takistab selge strateegia arendamist.
Moreover, we identified differences in the quality of the information provided by the OPs and related documents within a Member State (see Box 1). 
Lisaks tuvastati ühe liikmesriigi siseselt erinevusi rakenduskavades ja nendega seotud dokumentides esitatud teabe kvaliteedis (vt 1. selgitus).
Example of differences in the information provided by the OPs and related documents within a Member State In Italy, four ESF OPs included the objective of reducing the number of early school leavers. 
Näiteid ühe liikmesriigi siseselt leitud erinevustest rakenduskavades ja nendega seotud dokumentides esitatud teabes Itaalias sisaldasid neli ESFi rakenduskava eesmärki vähendada koolist väljalangenute arvu.
Among them, three OPs provided qualitative and quantitative information concerning the situation before the programmes’ implementation, while one OP did not present an adequate level of information in this regard. 
Neist kolmes esitati kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet olukorra kohta enne programmide elluviimist, ühes aga ei esitatud selle kohta asjakohasel määral teavet. 31.
Observations 22 31 Table 3 indicates that a needs analysis was found to be lacking in 22 % of the cases. 
Tabel 3 näitab, et vajaduste analüüs puudus 22 % juhtudest.
Our analysis also found that while a needs analysis with qualitative or quantitative data was present in about a fifth of the cases, almost half of these referred only to the need to achieve the EU target without a detailed underlying analysis. 
Kontrollikoja analüüs näitas ka seda, et kui kvalitatiivseid või kvantitatiivseid andmeid sisaldav vajaduste analüüs oli tehtud umbes viiendikul juhtudest, siis ligi pooltel neist viidati üksnes vajadusele saavutada ELi eesmärk, ilma seda lähemalt analüüsimata.
32 Finally, we found that most of the OPs examined provided examples of actions planned to achieve the objectives. 
Kontrollikoda leidis ka, et enamikus läbivaadatud rakenduskavadest esitati näiteid eesmärkide saavutamiseks kavandatavate meetmete kohta.
However, in 13 % of the cases, the OPs did not provide any example of actions that could be taken to achieve the related objective. 
rakenduskavades aga mingeid näiteid meetmetest, mida asjaomase eesmärgi saavutamiseks võtta.
Inadequate tools for monitoring performance Absence of outcome indicators and baselines, milestones and targets hampers effective monitoring and evaluation of the overall ESF performance 33 We have previously highlighted several times in other reports17 that the Commission was in a difficult position to adequately monitor overall ESF performance during the 2007-2013 programme period. 
Kontrollikoda on mitmes varasemas aruandes17 rõhutanud, et komisjonil oli keeruline programmiperioodil 2007–2013 ESFi üldise tulemuslikkuse üle asjakohast seiret teha.
The 2007-2013 regulatory framework required Member States to define specific output and result indicators on outcomes as well as quantitative targets at the level of priority axes for each OP. 
Perioodi 2007–2013 õigusraamistikus nõuti liikmesriikidelt tulemite suhtes konkreetsete väljund-ja tulemusnäitajate ning kvantitatiivsete eesmärkide kindlaksmääramist iga rakenduskava prioriteetse suuna tasandil.
However, in relation to common indicators it was only mandatory to report the ones in relation to participants and/or participations18. 
Ühistest näitajatest oli kohustuslik aga üksnes osalejate ja/või osalemisega seotud näitajate esitamine18.
During the 2007-2013 period, there were no common result indicators on outcomes required, which creates problems for aggregating the monitoring information on results. 
Perioodil 2007–2013 puudusid ühised tulemusnäitajad nõutavate tulemite kohta, mis raskendab tulemusalase seireteabe kogumist.
Weaknesses in monitoring also have an impact on the capacity of the Commission and Member States to carry out evaluations. 
Puudused seires mõjutavad ka komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust hindamisi läbi viia. 34.
17 Special Report No 3/2000 on the European Social Fund and the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (Guidance section) — Measures to assist the employment of young persons (OJ C 100, 7.4.2000); Special Report No 12/2001 concerning certain structural measures to improve the employment situation: the impact of ERDF aid on employment and ESF measures to combat long-term unemployment (OJ C 334, 28.11.2001); Special Report No 1/2006 on the contribution of the European Social Fund in combating early school leaving (OJ C 99, 26.4.2006); Special Report No 17/2009 ‘Vocational training actions for women co-financed by the European Social Fund’ and Special Report No 25/2012 ‘Are tools in place to monitor the effectiveness of European Social Fund spending on older workers?’ (http.//eca.europa. eu). 
Komisjon märgib oma 2013. aasta strateegilises aruandes, et kui perioodi 2007–2013 rakenduskavadel olid olemas tõhusad mehhanismid vahendite vastuvõtmise jälgimiseks, siis eesmärkide seadmise, seire ja hindamise mehhanismid olid nõrgemad19. Lisaks rõhutati 17 18 19 Eriaruanne nr 3/2000, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ning Euroopa Põllumajanduse Arendus-ja Tagatisfondi (arendusrahastu) meetmeid noorte tööhõive parandamiseks (EÜT C 100, 7.4.2000); eriaruanne nr 12/2001, mis käsitleb teatavaid struktuurimeetmeid tööhõive olukorra parandamiseks: ERFi toetuse mõju tööhõivele ja ESFi meetmeid pikaajalise töötusega võitlemiseks (EÜT C 334, 28.11.2001); eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel (ELT C 99, 26.4.2006); eriaruanne nr 17/2009 Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmete kohta ning eriaruanne nr 25/2012: „Kas Euroopa Sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutuste mõjusust kontrollitakse asjakohaste vahenditega?“ (http.//eca.europa.eu).
18 Annex XXIII to Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 371, 27.12.2006, p. 1). 
Komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1), XXIII lisa.
In addition, the final synthesis report by external Expert Evaluation Network on the main ESF achievements of the 2007-2013 programme period highlighted that ‘although comprehensive data are available on outputs for each of the Member States, the position for results is much less favourable. 
ekspertide hindamisvõrgustiku poolt koostatud programmiperioodi 2007–2013 ESFi peamiste saavutuste lõplikus koondaruandes, et „kuigi iga liikmesriigi väljundite kohta on olemas põhjalikud andmed, on tulemuste kohta palju vähem teavet.
Even for three key results — job entry, qualifications achieved and self-employment — it was not possible to obtain the absolute numbers on a consistent basis for a number of Member States. 
Isegi kolme peamise näitaja kohta – töö alustamine, omandatud kvalifikatsioon ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine – ei olnud mitmes liikmesriigis võimalik saada järjepidevaid absoluutarve.
In the absence of absolute numbers it is not possible to generate aggregate figures across Member States for the results associated with ESF supported interventions’20. 
Absoluutarvude puudumisel ei ole võimalik koostada kõiki liikmesriike hõlmavaid koondarve, mida saab seostada ESFi vahenditest toetatud sekkumistega“20.
35 Our analysis of the examined OPs considered two aspects relating to monitoring tools: whether there was any quantification of the objective and whether any indicator had been set for measuring the achievement of the objective. 
35. Läbivaadatud rakenduskavade analüüsimisel hinnati kaht seirevahenditega seotud aspekti: kas eesmärk oli kvantifitseeritud ja kas eesmärgi saavutamise mõõtmiseks oli seatud mõni näitaja.
Table 3 shows that 22 % of the cases did not have any quantification of the objective and 21 % did not include any indicator for measuring the achievement of the objective. 
Tabelist 3 nähtub, et 22 % juhtudest ei olnud eesmärki kvantifitseeritud ja 21 % juhtudest puudus näitaja eesmärgi saavutamise mõõtmiseks.
Our analysis also found that around half of the OPs presented both output and outcome indicators, with baselines and target values, while in 31 % of cases, one of the two types of indicators was missing. 
Kontrollikoja analüüs näitas ka seda, et ligikaudu pooltes rakenduskavades esitati nii väljund-kui tuleminäitajad koos lähte-ja sihtväärtustega, 31 % juhtudest oli aga üks kahest mainitud näitajaliigist puudu.
36 Baselines, milestones and targets are essential to efficiently assess and monitor the performance of the OPs. 
Lähteväärtused, vahe-eesmärgid ja sihtväärtused on rakenduskavade tulemuslikkuse tõhusaks hindamiseks ja seireks keskse tähtsusega.
They provide the management with the tools required to properly assess the extent to which the objectives are being met, and make it possible to initiate corrective measures including reprogramming financial resources in the event of inadequate performance. 
Need võimaldavad juhtkonnal nõuetekohaselt hinnata eesmärkide saavutamise ulatust ja algatada parandusmeetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite ümberjaotamist, kui tulemused on ebapiisavad.
The fact that goals are not set in measurable terms hampers the evaluation and reporting of the ESF’s performance. 
Asjaolu, et eesmärgid ei ole seatud mõõdetaval kujul, takistab ESFi tulemuslikkuse hindamist ja aruandlust.
Data on participants in ESF measures are likely to be overstated since reporting is based on the number of participations 37 Among the output indicators, the most commonly available one is that related to number of participants. 
ESFi meetmetes osalejate arv on tõenäoliselt ülehinnatud, sest aruandlus põhineb osalemiste arvul 37. Kõige sagedamini esitatud väljundnäitaja on osalejate arv.
This output indicator allows the managing authorities to monitor the number of participants/participations in a measure, but does not provide information concerning the results achieved and/or the impact on the participants’ situations. 
See näitaja võimaldab korraldusasutustel hinnata meetmes osalejate/osalemiste arvu, kuid ei anna teavet saavutatud tulemuste ja/või osalejate olukorrale avalduva mõju kohta.
19 COM(2013) 210 final of 18 April 2013 ‘Report from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — Cohesion policy: Strategic report 2013 on programme implementation 2007-2013’, p.12. 20 ESF Expert Evaluation Network — Final synthesis report: Main ESF achievements, 2007-2013, 26.3.2014, p. 
2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“, lk 12. 20 25 ESFi 2007–2013. aasta peamisi saavutusi kajastav ESFi ekspertide hindamisvõrgustiku lõplik koondaruanne, 26. märts 2014, lk 6.
The 2014 annual activity report of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion mentions an average of 11.2 million participants per year for the 2007-2013 programme period. 
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2014. aasta tegevusaruandes märgitakse programmiperioodi 2007–2013 keskmiseks osalejate arvuks 11,2 miljonit aastas.
However, it also specifies that these figures are at risk of being overstated because ‘Member States report on the number of participations to ESF projects and therefore one participant could take part in several actions’21. 
Ühtlasi nenditakse selles aga, et need arvud võivad olla ülehinnatud, kuna „Liikmesriigid edastavad ESFi projektides osalemiste arvu, üks osaleja võib aga osa võtta mitmest meetmest“21.
Insufficient link between financial reprogramming of operational programmes and targets set 39 Member States should consider whether there is a need to review the initially established OP objectives in the light of an updated EU education strategic policy. Where this is the case, there should be a reassessment of the targets previously set and the required financial allocations. 
Ebapiisav seos rakenduskavade rahaliste vahendite ümberjaotamise ja seatud eesmärkide vahel 39. Liikmesriigid peaksid hindama, kas ELi haridusstrateegia põhimõtete ajakohastamine annab põhjuse rakenduskavade algselt püstitatud eesmärkide ülevaatamiseks. Kui jah, siis tuleks varem seatud eesmärgid ja vajaminevad rahalised vahendid ümber hinnata.
40 An updated strategic framework on education was adopted by the Council during the 2007-2013 programme period (see paragraphs 6 and 7), and although it was not mandatory to modify OPs in that regard, we checked whether the 37 OPs reviewed needed to be updated accordingly. 
Programmiperioodil 2007–2013 võttis nõukogu vastu hariduse valdkonna ajakohastatud strateegilise raamistiku (vt punktid 6 ja 7), ja ehkki rakenduskavade muutmine selle alusel ei olnud kohustuslik, kontrollis kontrollikoda, kas läbivaadatud 37 rakenduskava oleks tulnud sellele vastavalt muuta.
41 While 35 out of the 37 OPs examined had been modified throughout the programme period, only two included modifications concerning education objectives to ensure that the OP was aligned with the Europe 2020 strategy (see Annex VI). 
37-st läbivaadatud rakenduskavast 35-t oli programmiperioodi jooksul muudetud, kuid ainult kahes oli tehtud haridusalaseid eesmärke puudutavaid muudatusi, et tagada rakenduskava vastavus strateegiale „Euroopa 2020“ (vt VI lisa).
However, our assessment showed that, in general, the education objectives included in the OPs examined had already been in line with the updated EU education objectives. 
Kontrollikoja hindamine näitas siiski, et üldjuhul olid rakenduskavades sisalduvad haridusalased eesmärgid juba ajakohastatud ELi haridusalaste eesmärkidega kooskõlas.
42 Indicators, or their target values (and in some cases the baselines), related to the education objectives, had been modified in 27 OPs and the majority of these had their financial allocation to education modified. 
Haridusalaste eesmärkidega seotud näitajaid või nende sihtväärtusi (mõnel juhul ka lähteväärtusi) oli muudetud 27 rakenduskavas ja enamikus neist muudeti ka haridusele eraldatavate rahaliste vahendite summat.