natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, many Member States define eligibility criteria and commitments for agri-environment schemes in such a way that it narrows down the scope of potential applicants, and/or establish priority criteria for entering agri-environment which prioritise areas which primarily should be selected to attain the respective objectives. 
Peale selle kitsendavad paljud liikmesriigid abikõlblikkuse kriteeriumite ja põllumajanduse keskkonnakavade alusel võetavate kohustuste määratlemisel võimalike taotlejate arvu ja/või kehtestavad põllumajanduse keskkonnameetmetes osalemisel prioriteetsed kriteeriumid, millega antakse eelis sellistele aladele, mida tuleks asjaomaste eesmärkide saavutamiseks esmajärjekorras välja valida.
The Commission agrees that a further improvement regarding better targeting of agri-environment is necessary and is envisaged in the framework of the common agricultural policy post-2013. 
Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnatoetust tuleks edaspidi paremini suunata ning 2013. aastale järgneva perioodi ühise põllumajanduspoliitika raamistikus on see ka ette nähtud.
However, the current framework requires Member States to provide agri-environment throughout their territories in accordance with their specific needs. 
Praeguse raamistiku kohaselt peavad liikmesriigid aga andma põllumajanduse keskkonnatoetust tervel oma territooriumil vastavalt oma erivajadustele.
The needs can sometimes be widespread and not limited to certain areas only. 
Kõnealused vajadused võivad mõnikord olla laiaulatuslikud ega pruugi piirduda üksnes teatavate aladega.
The EU is characterised by a diversity of conditions and different solutions are appropriate in different regions. 
ELis valitsevad tingimused on mitmekesised ning eri piirkondade puhul on sobilikud erinevad lahendused.
In some cases, it is appropriate to support particular management practices wherever they occur. 
Mõnel juhul on asjakohane toetada teatavat põllumajanduslikku tootmist olenemata sellest, kus see aset leiab.
The Commission agrees that targeting is an important element of agri-environment policy. 
Komisjon nõustub, et suunamine on põllumajanduse keskkonnapoliitika tähtis element.
The calculation of agri-environment payments can reflect regional specificities. 
Põllumajanduse keskkonnatoetuse arvutamine võib kajastada piirkondlikke eripärasid.
However, it is evident that this is burdensome and causes higher administrative costs. 
On aga selge, et see on koormav ja toob kaasa suuremad halduskulud.
Member States must strike a balance between the cost of implementation of this approach and the expected environmental benefits. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Liikmesriigid peavad saavutama tasakaalu sellise lähenemise rakendamise kulude ja prognoositava keskkonnakasu vahel. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Some rural development programmes have considered the desirable degree of targeting on the basis of an analysis of the costs and benefits involved, although perhaps not those considered in this audit. 
Mõnes maaelu arengu programmis – kuigi need ei pruugi kattuda käesolevas auditis arvestatud programmidega – on tasuvusanalüüsi põhjal kaalutud suunamise soovitatavat määra.
Romania, for example, targets high nature value agri-environment payments on a geographical basis, and the eligible areas are established using macro-level data (land cover at commune level), since it would have been too costly in relation to the payments to be made, to determine eligibility at a smaller scale, although that would have been more precise. 
Näiteks Rumeenias on suure loodusväärtusega alade põllumajanduse keskkonnatoetus geograafiliselt suunatud ning abikõlblikud alad määratakse kindlaks makrotasandi andmete põhjal (maakasutus omavalitsusüksuste tasandil), sest abikõlblikkuse kindlaksmääramine väiksemas mastaabis oleks olnud makstavate toetustega võrreldes liiga kulukas, kuigi palju täpsem.
REPLY OF THE COMMISSION 81. 
KOMISJONI VASTUSED 81.
Although many Member States establish priority criteria for entering agri-environment (e.g. privileging Natura 2000 areas) which prioritise areas to be primarily selected to attain the sub-measures’ main objectives, carefully defined eligibility criteria can serve the same purpose as selection criteria. 
Kuigi mitu liikmesriiki kehtestavad põllumajanduse keskkonnameetmetes osalemiseks prioriteetseid kriteeriumeid (nt Natura 2000 alade eelisseisund), millega antakse eelis sellistele aladele, mida tuleks asjaomaste eesmärkide saavutamiseks esmajärjekorras välja valida, võivad hoolikalt määratletud abikõlblikkuse kriteeriumid täita sama eesmärki kui valikukriteeriumid.
See also the reply to 80. 
Vt ka vastus punktile 80.
See the replies to points 80 and 81. 
Vt vastused punktidele 80 ja 81.
Given that Member States establish preliminary targets at sub-measure level, exceeding the target of one sub-measure does not lead to failing to achieve the targets set for other sub-measures. 
Arvestades seda, et liikmesriigid kehtestavad esialgsed sihtmäärad alameetme tasandil, ei tähenda ühe alameetme sihtmäära ületamine, et teiste alameetmete suhtes kehtestatud sihtmäärasid ei oleks võimalik saavutada.
However, Member States are not required to set targets at sub-measure level. 
Ent liikmesriigid ei pea kehtestama sihtmäärasid alameetme tasandil.
They report to the Commission only indicators and targets established at the measures' level. 
Nad teatavad komisjonile üksnes meetme tasandil kehtestatud näitajad ja sihtmäärad.
Therefore, sub-measures’ targets are only indicative and can be subject to modification. 
Seepärast on alameetmete sihtmäärad üksnes soovituslikud ja neid võib muuta.
The Commission believes that this kind of flexibility is needed to allow adapting sub-measure targets in case of a change of relevant circumstances. 
Komisjon usub, et selline paindlikkus võimaldab asjaolude muutumise korral muuta alameetme sihtmäärasid.
The European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) contribution rate is established at the level of each axis. 
Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaasrahastamise määr on kehtestatud iga telje tasandil.
The rate for axis 2, being higher than for other axes, reflects the importance of environmental matters. 
2. telje puhul on see määr muudest telgedest kõrgem, kajastades keskkonnaküsimuste tähtsust.
Moreover, according to the provisions concerning the minimum spending per axis, axis 2 must be allocated at least 25 % of the EAFRD total contribution in each rural development programme. 79. 
Peale selle tuleb iga telje kohta tehtavaid minimaalseid kulutusi käsitlevate sätete kohaselt eraldada igas maaelu arengu programmis 2. teljele vähemalt 25% kogu EAFRD kaasrahastatavast summast.
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 70 Linking the co-financing rate to the environmental potential of a sub-measure would introduce an element of subjective judgment concerning the assessment of each sub-measure’s environmental potential. 
Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud? 70 Kaasrahastamise määra sidumine alameetme keskkonnapotentsiaaliga tooks kaasa iga alameetme keskkonnapotentsiaali subjektiivse hindamise elemendi.
To prevent this, clear criteria would need to be established. 
Selle vältimiseks tuleb kehtestada selged kriteeriumid.
Given the large number of sub-measures and the wide diversity of farming practices they refer to, this would create a considerable additional administrative burden and significantly increase the requirements related to the implementation of the respective programmes. 
Arvestades alameetmete suurt arvu ja mitmekesiseid põllumajandusliku tootmise viise, millega need on seotud, suurendaks see oluliselt halduskoormust ja vastavate programmide rakendamisega seotud nõudeid.
86–87. The Commission is strongly in favour of collective approaches to agri-environment objectives and contracts. 
86.-87. Komisjon pooldab kindlalt kollektiivset lähenemist põllumajanduse keskkonna-eesmärkidele ja lepingutele.
In particular with regard to some objectives, such as developing green infrastructure or building ecological corridors for connectivity purposes, collective actions of several farmers in relevant areas can yield greater environmental benefits than separate actions of individual farmers. 
Eelkõige teatavate eesmärkide puhul, näiteks rohelise infrastruktuuri väljatöötamine või ökoloogiliste koridoride loomine ühenduste tagamiseks, võib mitut asjaomases piirkonnas elavat põllumajandustootjat hõlmav kollektiivne tegevus anda suuremat keskkonnakasu kui üksikute põllumajandustootjate tegevus eraldi.
However, the collective approach is a relatively new approach in the implementation of agri-environment. 
Ent kollektiivne lähenemine on põllumajanduse keskkonnameetmete rakendamisel suhteliselt uus.
It requires a certain structure, organisation, provisions of advice and is often linked to higher transaction costs. 
See vajab teatavat ülesehitust, korraldust ja nõustamist ning sageli kaasnevad sellega suuremad tehingukulud.
It may also be difficult to establish collective contracts under the current rules, since there has to be joint responsibility for respecting the rules. 
Praeguste eeskirjade alusel võib ka olla raske sõlmida kollektiivlepinguid, sest vastutus eeskirjade järgimise eest peab olema ühine.
Therefore, the Commission intends to address these issues in the framework of the post-2013 rural development policy in order to further facilitate the implementation of the collective approach. 
Seepärast kavatseb komisjon arutada neid küsimusi 2013. aastale järgneva maaelu arengu poliitika raamistikus, et hõlbustada edaspidi kollektiivse lähenemise rakendamist.
REPLY OF THE COMMISSION 88. 
KOMISJONI VASTUSED 88.
The clear and well established intervention logic justifying the establishment of sub-measures and their inclusion in the programme as well as their proper implementation ensures the potential of the sub-measures to deliver the expected effects. 
Sekkumise selge ja hästi tõestatud loogika, mis õigustab alameetmete kehtestamist ja programmi hõlmamist, ning nende nõuetekohane rakendamine võimaldab saavutada alameetmete kaudu oodatud mõju.
Much environmental research and evidence is available to Member States, who take this into account when designing their programmes. 
Liikmesriikide kasutuses on arvukaid keskkonda käsitlevaid teadusuuringuid ja tõendeid, mida nad arvestavad oma programmide kavandamisel.
The periodic external evaluations of rural development programmes include assessment of the environmental impact of the programmes, particularly, but not exclusively, in relation to the environmental impact indicators included in the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF). 
Maaelu arengu programmide korrapärased välishindamised hõlmavad hinnangut programmide keskkonnamõjule eeskätt, ent mitte ainult, seoses ühtses seire-ja hindamisraamistikus sisalduvate keskkonnamõju näitajatega.
The evaluators select methods appropriate to the measures and schemes implemented within the programme, taking into account cost-effectiveness. 
Hindajad valivad välja programmi raames rakendatavate meetmete ja kavadega sobivad meetodid, võttes arvesse kulutõhusust.
See reply to point 88. 
Vt vastus punktile 88.
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 71 The finding of the Court regarding the absence of a link between the proposed sub-measures and environmental pressures might refer to situations where agri-environment is targeted at maintaining and enhancing existing environmental potentials and opportunities, such as the potential to maintain water quality in water catchment areas providing drinking water, or enhancing biodiversity status in areas where basic targets have been met. 
Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud? 71 Kontrollikoja järeldused kavandatud alameetmete ja keskkonnale avalduva surve vahelise seose puudumise kohta võivad osutada olukordadele, kus põllumajanduse keskkonnatoetus on suunatud keskkonna olemasoleva potentsiaali ja võimaluste säilitamisele ja tõhustamisele, näiteks võimalus säilitada veekvaliteeti valglates, kust võetakse joogivett, või tõhustada bioloogilise mitmekesisuse seisundit aladel, kus põhilised sihtmäärad on saavutatud.
See also the reply to point 70. 
Vt ka vastus punktile 70.
Regulation (EC) No 1698/2005 does not set any obligations/rules for Member States with regard to the budget level for agri-environment. 
Määruses (EÜ) nr 1698/2005 ei ole kehtestatud liikmesriikidele mingeid kohustusi/ eeskirju seoses põllumajanduse keskkonnatoetuse eelarve tasemega.
The budget should be adapted to the needs and objectives to be met. 
Eelarvet tuleks kohandada vastavalt vajadustele ja seatud eesmärkidele.
Member States, when planning their agri-environment measures and budgets allocated to them, refer to past experiences and performance as well as to the results they expect from the planned measures. 
Oma põllumajanduse keskkonnameetmete ja neile eraldatud eelarvete kavandamisel tuginevad liikmesriigid varasematele kogemustele ja tulemuslikkusele ning ka tulemustele, mida nad kavandatud meetmete puhul ootavad.
If Member States conclude that sub-measures with less demanding requirements have proven their potential in delivering environmental benefits, then their contribution to achieving the environmental objectives justifies their continuation and extensive application. 
Kui liikmesriigid järeldavad, et väiksemate nõuetega alameetmete potentsiaal anda keskkonnakasu on leidnud tõestust, õigustab selliste meetmete osa keskkonnaeesmärkide täitmises nende jätkamist ja ulatuslikku kohaldamist.
Moreover, a longer period and continuation in the sub-measures’ application is often a key factor in realising the expected environmental targets. 
Peale selle on alameetme pikaajaline ja jätkuv kohaldamine sageli oluline tegur eeldatavate keskkonnaalaste sihtmäärade saavutamisel.
The Commission considers that it is not necessary to require a specific analysis of individual sub-measures and their link to the objectives to justify their application in the programmes. 
Komisjoni arvamuse kohaselt ei ole vaja nõuda konkreetset analüüsi üksikute alameetmete ning nende ja eesmärkide vaheliste seoste kohta, et selliste alameetmete kohaldamine programmides oleks põhjendatud.
Such an analysis should be focused on the set of sub-measures foreseen in the programmes, which all together are expected to correspond to the objectives and contribute to their achievement. 
Selline analüüs tuleks teostada programmides ettenähtud alameetmete kogumite kohta, mis üheskoos peaksid vastama eesmärkidele ja aitama neid saavutada.
REPLY OF THE COMMISSION France has chosen to target a large number of farmers through agri-environmental sub-measures with transversal objectives. 
KOMISJONI VASTUSED Prantsusmaa on otsustanud kaasata suure arvu põllumajandustootjaid läbivate eesmärkidega alameetmetesse.
At the same time, it has established targeted measures aiming at local issues 7. 
Samas on ta kehtestanud kohalikele küsimustele suunatud meetmed7.
Regarding Piemonte, although in the rural development programme no financial breakdown (allocation) by sub-measure is established within agri-environment, less than 40% of the surface concerned by agri-environment should be subject to the integrated farming sub-measure (and more or less 50 % of the agricultural holdings). 
Mis puudutab Piemontet, siis kuigi maaelu arengu programmis ei ole alameetmete kaupa kehtestatud põllumajanduse keskkonnatoetuse finantsjaotust (eraldisi), siis peaks integreeritud põllumajandustootmise allmeetmega olema seotud alla 40% põllumajanduse keskkonnatoetusega hõlmatud pindalast (ja ligikaudu 50% põllumajan-dusettevõtetest).
In the context of intensive agriculture, integrated farming is a reasonable choice that can meet needs the best and bring the most environmental benefits. 
Intensiivse põllumajanduse puhul on integreeritud põllumajandus mõistlik valik, mis võib parimal viisil täita vajadusi ja anda suurimat keskkonnakasu.
Member States present their financial plan broken down by axis as well as indicative budget breakdown by rural development measures for the total period. 
Liikmesriigid esitavad nii telgede kaupa liigitatud finantskava kui ka eelarve soovitusliku jaotuse maaelu arengu meetmete kaupa kogu perioodi vältel.
Agri-environment is part of this structure. 
Põllumajanduse keskkonnatoetus moodustab osa sellisest struktuurist.
The analysis of the link between the environmental needs and funds necessary to address them is done at the stage of programmes’ preparation and approval. 
Keskkonnaga seotud vajaduste ja nende täitmiseks vajalike vahendite vahelisi seoseid analüüsitakse programmi koostamise ja heakskiitmise etapis.
However, Member States can modify their budget, also at measure level, to reflect new factors and changes to circumstances. 
Liikmesriigid võivad aga oma eelarvet ka meetmete tasandil muuta, et võtta arvesse uusi tegureid ja asjaolude muutumist.
Such modifications are subject to notification to the Commission. 
Sellistest muutustest tuleb teavitada komisjoni.
The latter assesses them against their compatibility with the National Strategy Plan (NSP) and legislation. 
Komisjon hindab, kas muutused on kooskõlas riiklike strateegiliste kavade ja õigusaktidega.
7 Therationalityfortheadoptionofthesechoicesisexplained in the chapter on agro-environmental farming (chapter 5.3.2.1.4, pp. 189–196, PDRH, version 5, tome 2). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
7 Kõnealuste valikute vastuvõtmise põhjendusi on selgitatud keskkonnapoliitikaga seotud põllumajandustootmist käsitlevas peatükis (peatükk 5.3.2.1.4, lk 189–196, PDRH, 5. versioon, 2. kd). Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Member States are not required to present their agri-environment budget according to different environmental objectives and priorities. 
Liikmesriikidelt ei nõuta põllumajanduse keskkonnatoetuse eelarve esitamist eri keskkonnaeesmärkide ja prioriteetide kaupa.
However, they do provide a justification for their agri-environment in relation to their environmental needs and priorities. 
Küll aga põhjendavad nad sellist toetust oma keskkonnaeesmärkide ja prioriteetide põhjal.
Therefore, if the measures respond to the latter, then also the budget for agri-environment should be considered as being in line with those needs and pressures. 
Seepärast, kui meetmed on viimastega vastavuses, siis peaks ka põllumajanduse keskkonnatoetuse eelarve kõnealuste vajaduste ja surveteguritega kooskõlas olema.
In the case of Andalucía, the Court’s observations are based on figures from 2000–08 8. 
Andaluusia puhul põhinevad kontrollikoja tähelepanekud aastate 2000–2008 arvandmetel8.
In the case of Brandenburg and Berlin, the main environmental pressures are described in the rural development programme (RDP) and correspond to the sub-measures implemented. 
Brandenburgi ja Berliini puhul on peamisi keskkonna survetegureid kirjeldatud maaelu arengu programmis ning need vastavad rakendatavatele alameetmetele.
The agri-environment sub-measures with the highest expenditures (extensive grassland management and organic farming) target several environmental objectives. 
Suurimate kulutustega põllumajanduskeskkonna alameetmed (ulatuslik rohumaaviljelus ja mahepõllundus) on suunatud mitmele keskkonnaeesmärgile.
8 The alignment of the expenditure with the environmental pressures identified is foreseen in the relevant rural development regulations for the 2007–13 programming period, in which the strategic programming approach principle was put in place, but for the 2000–06 programming period, the link between the environmental pressures and the measures selected was not underlined. 
8 Kulutuste viimine kooskõlla kindlakstehtud keskkonnaalaste surveteguritega on ette nähtud programmitöö perioodi 2007–2013 asjakohaste maaelu arengut käsitlevate määrustega, milles on kehtestatud strateegiline lähenemine programmide koostamisele, ent programmitöö perioodil 2000–2006 ei pööratud keskkonnale avalduva surve ja valitud meetmete vahelisele seosele suurt rõhku.
In addition, environmental pressures identified do not need to be addressed exclusively by AEM (e.g. water efficiency can be addressed via measure 121 and 125). 
Peale selle ei pea kindlakstehtud keskkonnaalaseid survetegureid käsitlema ainult põllumajanduse keskkonnameetmetega (nt tõhusat veekasutust saab käsitleda meetmetega 121 ja 125).
REPLY OF THE COMMISSION The rural development programme of the Hexagon is not supposed to address all the environmental pressures, given the limited financial resources allocated to it. 
KOMISJONI VASTUSED Võttes arvesse Prantsusmaa maaelu arengu programmile eraldatud piiratud rahalisi vahendeid, ei ole selle eesmärk käsitleda kõiki keskkonna survetegureid.
It contains some multi-objective measures aiming at the biodiversity and water challenges as well as some specific ones in limited areas. 
Programm sisaldab teatavaid mitme eesmärgiga meetmeid, mis on suunatud bioloogilise mitmekesisuse ja veega seotud probleemidele, ning teatavaid konkreetseid meetmeid piiratud aladel.
However, this programme is not the only means of intervention because other environmental pressures are also addressed by national policies 9 and/or through the complementarity with the first pillar of the common agricultural policy. 
Kõnealune programm ei ole aga ainus sekkumisvahend, sest teisi keskkonna survetegureid on käsitletud ka riiklikus poliitikas9 ja/või vastastikuse täiendavuse kaudu ühise põllumajanduspoliitika esimese sambaga.
See also the Court’s remarks in point 38. 
Vt ka kontrollikoja tähelepanekud punktis 38.
Box 6 Please see the reply to point 94. 
6. selgitus Vt palun vastus punktile 94.
9 Such as the climate plan, the energy performance plan, etc. described in the chapter 3.2.2.1., pp. 40–46 of the tome 1 of the Programme, version 5. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
9 Näiteks programmi 5. versiooni 1. köite peatükis 3.2.2.1 (lk 40–46) kirjeldatud kliimaalane kava, energiatõhususe kava jne. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
73 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 95. The Commission welcomes the Court’s acknowledgement that significant progress has been made since the introduction of agri-environment. 
Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda tunnistab olulisi edusamme, mida on tehtud alates põllumajanduse keskkonnatoetuse kehtestamisest.
The Commission has verified that the measure and objectives are specific, measurable, achievable, realistic and timely to the extent possible during the procedure of the programmes’ approval. 
Komisjon on programmide heakskiitmismenetluse jooksul kindlaks teinud, et meetmed ja eesmärgid on nii konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja õigeaegsed kui võimalik.
The actual environmental benefits of sub-measures can only be determined after a certain period of time of their implementation. 
Alameetmete tegeliku kasu keskkonnale saab kindlaks teha alles siis, kui nende rakendamisest on möödunud teatav aeg.
The mid-term evaluation (MTE) reports, submitted at the end of 2010, provide the first opportunity for the impact of rural development programmes (RDP), including agri-environment schemes, to be assessed. 
Esmakordselt on võimalik hinnata maaelu arengu programmide, sealhulgas põllumajanduse keskkonnakavade mõju 2010. aasta lõpus esitatud vahehindamis-aruannete põhjal.
However, the implementation and expected results of axis 2 measures are monitored and reported to the Commission in the Annual Progress Reports. 
Ent 2. telje meetmete rakendamist ja oodatavaid tulemusi jälgitakse ning komisjoni teavitatakse sellest iga-aastaste arenguaruannete kaudu.
See also the replies to points 47 and 91. 
Vt ka vastused punktidele 47 ja 91.