natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays. 
Projektijuhtide küsitluse vastustest ilmnes, et ülekulusid võib põhjendada peamiselt kahe tegurite kategooria abil (vt joonis 7): a) probleemid projekti ettevalmistamisel, nagu puudulik kulude prognoos / ebapiisav hinnanguline maksumus; b) probleemid projektide rakendamisel, nagu puudulik järelevalve või viivitused.
22 FIGURE 7 Planning-related reasons Implementation-related reasons COST OVERRUNS Inadequate cost estimates 20 % Modifications to the project 26 % Other 19 % In case of overruns, what were the main reasons? 
22 JOONIS 7 Kavandamisega seonduvad põhjused Rakendamisega seonduvad põhjused ÜLEKULUD Ebapiisav kulude prognoos 20% Muudatused projektis 26% Muu 19% Millised olid ülekulude põhjused?
Technical reasons 9% Time delays 12 % Weak monitoring 14 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Tehnilised põhjused 9% Ajalised viivitused 12% Puudulik järelevalve 14% Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THE IMPROVEMENT OF TENT? 
KAS PROJEKTID AITASID ABISAAJARIIKIDEL JÄRGIDA ELi KESKKONNAALASEID DIREKTIIVE JA EDENDASID ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGU PARANDAMIST?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37. 
ÜLDINE RAAMISTIK JA AUDITIKRITEERIUMID 37.
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors. 
ISPA peamine eesmärk oli aidata kandidaatriikidel vähendada struktuurilist mahajäämust keskkonna-ja transpordisektoris.
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network. 
Selleks, et hinnata projektide mõjusust seoses konkreetsete panustega keskkonna ja transpordisektorite parandamisele, kontrollis kontrollikoda: a) kas keskkonnaprojektid vastavad ELi veevarustuse ja heitvee valdkonna määrustele; b) kas transpordiprojektid aitasid kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu valmimisele.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn. 
Kuna auditi ajal oli 279st ISPAga kaasrahastatud projektist lõpparuanne kättesaadav vaid piiratud arvu projektide puhul, sai kontrollikoda teha vaid osalisi järeldusi.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HAS INCREASED 39. 
ELi KESKKONNAALASTE STANDARDITE JÄRGIMINE ON PARANENUD 39.
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit. 
Keskkonnasektoris oli valimi 16 projektist auditi ajaks lõpule viidud vaid kolm.
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10). 
Nende projektide hindamine näitab, et vaatamata mõningatele puudustele aitavad need kaasa ELi keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisele (vt 10. selgitus).
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives. 
23 10. SELGITUS Lätis oli ühe projekti eesmärk parandada veevarustust ja reoveekäitlust, tagades, et joogivesi ja puhastatud reovesi vastavad riiklike õigusaktide ja ELi direktiivide nõuetele.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water. 
Lõpparuande kohaselt tagas projekt töödeldud vee piisava kvaliteedi vastavalt ELi asulareovee puhastamist käsitlevale direktiivile (91/271/EMÜ) ja ka joogivee piisava kvaliteedi.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. 
Lätis oli ühe teise projekti eesmärk parandada joogivee kvaliteeti ning reoveega seotud teenuseid.
The EU standards for drinking water quality have been met. 
ELi joogivee kvaliteedistandardid on saavutatud.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. 
Siiski pole seoses reoveega saavutatud täielikku vastavust õigusnormidele.
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Bioloogilise reoveepuhastusjaama taastamine ja remont oli lõpule viidud, aga heitvee lämmastiku-ja fosforisisaldus ületas auditi ajal nii ELi kui ka kohalikud normid. Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11). 
Vaatamata mõningatele puudustele aitavad projektid, mis auditi ajal ei olnud veel lõpule viidud, kavakohaselt elluviiduna tõenäoliselt kaasa ELi keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisele (vt 11. selgitus).
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41. 
PARANENUD ÜHENDUSED ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGUGA 41.
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. 
Transpordisektoris oli valimi 16 projektist auditi ajaks lõpule viidud vaid kaks.
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13). 
Projektide hindamine näitab, et need aitavad kaasa üleeuroopaliste võrkude lõpuleviimisele/arendamisele (vt joonised 8 ja 9 ning 12. ja 13. selgitus).
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11). 
Teised projektid, mis auditi ajal ei olnud lõpetatud, olid kooskõlas üleeuroopalise teedevõrgu nõuetega (vt näiteks 11. selgitus ja joonis 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10). 
Näiteks Rumeenias peaks projekt „Bucharest Cernavoda“ kiirendama liiklust Bukaresti ja Constanta vahel ning aitama kaasa 7. üleeuroopalise transpordikoridori (Igumenitsa–Patras–Ateena–Sofia–Budapest) arengule (vt joonis 10).
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. 
SELGITUS 12. SELGITUS 13. SELGITUS Poolas peaks reoveepuhastusprojekt suurendama kanalisatsioonivõrguga liitunud Wrocławi linna elanike protsenti 97ni.
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra. 
See enam kui 600 000 elanikuga linn on Oderi jõe peamine saastaja.
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network. 
Rumeenias hõlmas projekt reoveepuhastusjaama, kanalisatsioonivõrgu ja joogiveevõrgu taastamist ja remonti.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains. 
Viivituste tõttu seoses reoveepuhastusjaamaga püsib endiselt jõe saastumise oht.
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava. 
Tšehhi Vabariigis on projekt Zabori–Prelouci teelõigu kaasajastamiseks osa IV üleeuroopalisest mitmeliigilisest transpordikoridorist Dresdenist Bratislavasse.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted. 
Joonisel 8 on esile tõstetud ISPA kaasrahastatavad projektid Tšehhi Vabariigis.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Lätis suurendas Riia ja Adazi vahelise kiirtee (mis on lõik Varssavit ja Tallinna ühendavast Via Balticast) kaasajastamine liiklusohutust ja jalakäijate ohutust ning liikluse ladusust, viies selle teelõigu vastavusse Euroopa tee-destandardite ja -normidega (vt joonis 9). Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
JOONIS 8 25 ISPA PROJEKTID TŠEHHI VABARIIGIS Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Eriaruanne nr 12/2008.
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 JOONIS 9 LATVIJA 26 TEEDEVÕRK LÄTIS LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Eriaruanne nr 12/2008.
FIGURE 10 27 TENT NEWORKS PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 JOONIS 10 27 ÜLEEUROOPALISED TRANSPORDIVÕRGUD PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Eriaruanne nr 12/2008.
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road 
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 JOONIS 11 28 ÜLEEUROOPALISED TRANSPORDIVÕRGUD © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Eriaruanne nr 12/2008.
29 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 43. 
29 KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED 43.
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources. 
Kontrollikoda esitab järgmised peamised järeldused: a) Strateegiline raamistik oli ühtne ning riiklikud ISPA-strateegiad olid heaks programmitöö vahendiks, mille abil määrati selgelt kindlaks vajadused, eesmärgid ja ressursid.
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned. 
Sellegipoolest ei olnud projektid alati taotlejate poolt piisavalt ette valmistatud; selle põhjuseks oli osaliselt ka asjaolu, et komisjon esitas esimese etapi taotluste seisukohalt hilinemisega kolm olulist suunisdokumenti (vt punktid 16–24). b) Sageli ei viidud projekte ellu nii nagu oli planeeritud.
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress. 
Rahastamis-kavasid tuli kohandada muutunud olukorraga ja peaaegu kõikide projektidega seoses esines olulisi viivitusi, mis olid peamiselt seotud menetluste pikkusega (komisjoni ja abisaajariikide tasandil) ja puudustega kavandamisprotsessis (abisaajariikide tasandil) (vt punktid 25–36). c) Kontrollikoja audit hõlmas viit lõpule viidud ja 27 pooleliolevat projekti.
Three of the completed projects were environmental. 
Kolm lõpule viidud projekti olid keskkonnaalased.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmental directives in the respective beneficiary states. 
Audit näitab, et projektid aitavad kaasa ELi keskkonnaalastest direktiividest kinnipidamisele asjakohastes abisaajariikides.
The other two completed projects were transport related. 
Ülejäänud kaks lõpule viidud projekti olid seotud transpordi valdkonnaga.
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states. 
Audititest selgub, et need projektid aitavad kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu parandamisele vastavates abisaajariikides.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42). 
Lisaks näitab audit, et 27 pooleliolevat projekti saavutavad tõenäoliselt oma eesmärgid, kui need viiakse ellu vastavalt kavale (vt punktid 37–42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil viia läbi põhjaliku järelkontrolli seoses ISPA elluviimisega.
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments. 
Komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu sellele, kuidas tulevikus samalaadsete vahendite kasutamisel vältida või vähendada viivitusi projektide elluviimisel.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries. 
Kontrollikoda on arvamusel, et selleks on vaja rangemat ja realistlikumat kavandamist projektijuhtide poolt ning viise menetluste kiirendamiseks nii komisjoni kui ka abisaajariigi kohaliku ametkonna tasandil.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008. 
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 11. detsembri 2008. aasta istungil Luxembourgis.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da Silva Caldeira Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
ANNEX I 30 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 STRATEGY PREPARATION APPRAISAL TENDERING MONITORING COMPLETION Production of an ISPA strategy containing: Application, including the production of: Activities include: • Review and approval of tender dossiers • Supervision of contract implementation • Review and approval of: • presentation of plan for alignment of EU and national policies • feasibility study • appraisal missions to applicant country • Tender evaluations, including mobilisation of necessary expertise • Monitoring of physical and financial progress through indicators → Final report → Closure • national needs assessment • environmental impact • Ex post evaluation • project identification • financing plan Key activity: • formal feedback to beneficiary country on draft ISPA strategy • general maintenance plan • formal feedback to applicant on content of application ISPA PROJECT MANAGEMENT STAGES AND KEY COMMISSION ACTIVITIES1 • cost–benefit analysis • mobilisation of expertise required to assess technical content of applications statements • Final payment assessment • • Selection of winning bids • Mid-term evaluation • timetable for implementation • inter-service consultation (ISC) Contracting 1 As stated in Council Regulations (EC) No 1267/1999, (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the ECA audit criteria. 
LISA I 30 Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 Strateegia Ette-valmistamine Hindamine Pakkumismenetlus Seire Lõpetamine ISPA strateegia koostamine, mis hõlmab järgmisi osi: Tegevuste hulka kuuluvad: • Lepingu täitmise järelevalve • Järgmiste küsimuste kontroll ja heakskiit: • kava esitamine ELi ja riiklike tegevuskavade ühildamiseks • tasuvusanalüüsi • taotluste tehnilise sisu hindamiseks vajalike ekspertide abi kasutamine • pakkumiste hindamine, sh vajadusel ekspertide abi kasutamine → lõpparuanne → sulgemis-• riigi vajaduste hindamine • keskkonnamõju hinnangut • vahehindamine • • otsus lõppmakse järelkontrollid • projekti määratlemine • rakendamise ajakava • talitustevaheline konsultatsioon • • pakkumise võitjate valimine Põhitegevus: • üldise hoolduse kava lepingute sõlmimine • ametlik tagasiside abisaajariigile ISPA-strateegia kavandi kohta • ametlik tagasiside abisaajariigile taotluse sisu kohta ISPA PROJEKTI JUHTIMISE ETAPID JA KOMISJONI PEAMISED TEGEVUSED1 Taotlus, mis sisaldab: • Pakkumiskutse dokumentide läbivaatamine ja heakskiit • teostatavusuuringut • praktiliste ja finantsalaste edusammude seire näitajate abil • rahastamiskava • hindamis-külastused kandidaatriiki 1 Nagu nimetatud nõukogu määrustes (EÜ) nr 1267/1999, (EÜ) nr 1266/1999 ja (EÜ) nr 2382/2001 ja vastavalt Euroopa Kontrollikoja auditikriteeriumidele.
33 EXECUTIVE SUMMARY III. 
33 KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE III.
The poor preparation of some projects was due to a large extent to a lack of capacity and the short time frame in which projects had to be developed. 
Mõnede projektide puuduliku ettevalmistuse põhjuseks olid suures osas suutlikkuse puudumine ja projektide arendamiseks antud lühike aeg.
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures. 
Suuniseid anti ka üksikasjalike taotlusvormide ja hankemenetluste olemasolevate selgituste kaudu.
The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures. 
Paljudes varasemates projektides esinenud viivitusi ja kavade muudatusi oli raske vältida, arvestades suurte infrastruktuuriprojektide haldamise kogemuste puudumist ja hankemenetluste järelkontrolli vajadust.
The Commission agrees with the Court’s recommendation. 
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega.
It will continue to monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated in the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays. 
Ta jätkab ISPA endiste projektide seiret ning hindab mõnda neist 2000.–2006. aasta järelkontrolli käigus, pöörates erilist tähelepanu ülekuludele ja viivitustele.
The experience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technical assistance facility, Jaspers. 
Komisjon on ISPAga saadud kogemustele toetudes astunud samme projektide ettevalmistamise paremaks toetamiseks, näiteks EIP ja komisjoni tehnilise abi vahendi (Jaspers) loomine.
It will continue and intensify such technical assistance under the new pre-accession instrument IPA. 
Komisjon jätkab ja tõhustab sellise tehnilise abi andmist uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA raames.
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States. 
Samuti on komisjon arutanud viivituste probleemi liikmesriikidega.
In addition, guidance was given through the detailed application forms which were made available in 1999 and procurement procedures were explained in the guidance developed under previous pre-accession instruments. (c) The previous version of the ‘Guide to cost– benefit analysis of investment projects’, which explained the main principles of CBA, had been available since 1997. 
Lisaks anti suuniseid 1999. aastal kättesaadavaks tehtud üksikasjalike taotlusvormide kaudu ja hankemenetlusi selgitati eelmiste ühinemiseelsete vahendite raames väljatöötatud suunistes. c) “Investeerimisprojektide tasuvusanalüüsi suuniste” eelmine versioon, milles selgitatakse tasuvusanalüüsi põhimõtteid, on olnud kättesaadav alates 1997. aastast.
The 2002 version of the guide responded to the changed regulatory environment and addressed various issues in more depth. 
Suuniste 2002. aasta versiooni on täiendatud vastavalt muutustele regulatiivses keskkonnas ja selles käsitletakse erinevaid küsimusi põhjalikumalt.
INTRODUCTION 6. 
SISSEJUHATUS 6.
In practice, the grant rate is often lower than 75 %. 
Praktikas on toetuste määr sageli alla 75%.
For example, in Romania the average rate was 73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %. 
Näiteks Rumeenias oli keskmine määr 73%, Bulgaarias 56% ja Slovakkias 54%.
Most of the Court’s sample was selected from among the older ISPA projects approved in the first or early years of use of the instrument. 
Enamik kontrollikoja valimist oli valitud vanemate ISPA projektide hulgast, mis olid heaks kiidetud rahastamisvahendi esimesel või varastel kasutamisaastatel.
Some had been prepared even earlier. 
Mõnda on ettevalmistatud veelgi varem.