natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Y 8 66.7 % N 2 16.7 % N/A 2 16.7 % TOTAL 12 100.0 % Y 2 16.7 % N 4 33.3 % N/A 6 50.0 % TOTAL 12 100.0 % FULLY 7 58.3 % PARTIALLY 4 33.3 % NOT AT ALL 1 8.3 % N/A 0 0.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 1 8.3 % N 2 16.7 % N/A 9 75.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 2 16.7 % N 5 41.7 % N/A 5 41.7 % TOTAL 12 100.0 % Annex VIII 
Jah 8 66,7% Ei 2 16,7% E/K 2 16,7% KOKKU 12 100,0% Jah 2 16,7% Ei 4 33,3% E/K 6 50,0% KOKKU 12 100,0% TÄIESTI 7 58,3% OSALISELT 4 33,3% ÜLDSE MITTE 1 8,3% E/K 0 0,0% KOKKU 12 100,0% Jah 1 8,3% Ei 2 16,7% E/K 9 75,0% KOKKU 12 100,0% Jah 2 16,7% Ei 5 41,7% E/K 5 41,7% KOKKU 12 100,0% VIII lisa
Annex VIII Annexes 106 4. 
VIII lisa Lisad 106 4.
On-site inspections QUESTION 1: Did your organisation perform on-site inspections before the SSM was established? 
Kohapealne kontroll KÜSIMUS 1: kas Teie organisatsioon tegi kohapealset kontrolli enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist?
QUESTION 1a: If so, were they comparable (audit methodology, procedures, in-depth) to the on-site inspections performed under SSM?) 
KÜSIMUS 1a: kui jah, siis kas see oli võrreldav (auditi metoodika, menetlused, üksikasjalikkus) ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtava kohapealse kontrolliga?
QUESTION 1b: if not, please indicate the main differences. 
KÜSIMUS 1b: kui ei, märkige palun peamised erinevused.
For those who replied the duration and depth of investigation differed (longer and more intrusive). 
Vastustes toodi välja erinev kestus ja auditeerimise üksikasjalikkus (pikem ja rohkem sekkuvam).
QUESTION 2: Is the on-site inspection unit separate from the off-site unit in your organisation (i. e. different people working off-site and on-site)? 
KÜSIMUS 2: kas Teie organisatsioonis on kohapealse kontrolli üksus muu kontrolli üksusest lahus (st kas kohapealset ja muud kontrolli teevad erinevad töötajad)?
QUESTION 3: How many of your organisation’s on-site inspections (FTE) are allocated to the inspection of significant credit institutions? 
KÜSIMUS 3: kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud töötajate arv) on suunatud olulistele krediidiasutustele?
(Answers not disclosed) QUESTION 4: How many of your organisation’s on-site inspections (FTE) are allocated to the inspection of less significant credit institutions? 
KÜSIMUS 4: kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud töötajate arv) on suunatud vähem olulistele krediidiasutustele?
(Answers not disclosed) QUESTION 5: For the on-site inspection of less significant banks, do you use external service providers, e.g. private audit firms? 
(Vastuseid ei avalikustata.) KÜSIMUS 5: kas Te kasutate vähem oluliste pankade kohapealseks kontrolliks organisatsiooniväliseid teenuse-pakkujaid, näiteks eraaudiitorühinguid?
QUESTION 6: Is it possible for an external service provider to be head of mission in such audits? 
KÜSIMUS 6: kas sellistes auditites on organisatsioonivälisel teenusepakkujal võimalik tegutseda lähetuse juhina?
Y 12 100.0 % N 0 0.0 % N/A 0 0.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 9 75.0 % N 2 16.7 % N/A 1 8.3 % TOTAL 12 100.0 % Y 9 75.0 % N 3 25.0 % N/A 0 0.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 1 8.3 % N 10 83.3 % N/A 1 8.3 % TOTAL 12 100.0 % Y 2 16.7 % N 5 41.7 % N/A 5 41.7 % TOTAL 12 100.0 % Annex VIII 
Jah 12 100,0% Ei 0 0,0% E/K 0 0,0% KOKKU 12 100,0% Jah 9 75,0% Ei 2 16,7% E/K 1 8,3% KOKKU 12 100,0% Jah 9 75,0% Ei 3 25,0% E/K 0 0,0% KOKKU 12 100,0% Jah 1 8,3% Ei 10 83,3% E/K 1 8,3% KOKKU 12 100,0% Jah 2 16,7% Ei 5 41,7% E/K 5 41,7% KOKKU 12 100,0% VIII lisa
Annexes 107 Y 8 66.7 % N 3 25.0 % N/A 1 8.3 % TOTAL 12 100.0 % QUESTION 7: Do you have sufficient resources for on-site inspections following the introduction of the SSM? 
Lisad 107 Jah 8 66,7% Ei 3 25,0% E/K 1 8,3% KOKKU 12 100,0% KÜSIMUS 7: kas Teil on pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu piisavalt ressursse kohapealse kontrolli tegemiseks?
QUESTION 7a: if not, what extra resources would you require? (in terms of FTEs and skills) (Answers not disclosed) QUESTION 8: Has your organisation set minimum requirements for qualification as an on-site inspector or head of mission? 
KÜSIMUS 7a: kui ei, siis milliseid täiendavaid ressursse Te vajaksite? (nii täistööajale taandatud töötajate arvu kui ka oskuste seisukohast) (Vastuseid ei avalikustata.) KÜSIMUS 8: kas Teie organisatsioon on kehtestanud kohapealse kontrolli inspektori või lähetuse juhi kvalifikatsiooni miinimumnõuded?
QUESTION 8a: if so, please state what they are. 
KÜSIMUS 8a: kui jah, siis palun kirjeldage neid.
QUESTION 9: According to the supervisory manual (Chapter 6.4.15), the findings of the on-site inspections must be categorized. 
KÜSIMUS 9: järelevalvekäsiraamatu kohaselt (peatükk 6.4.15) tuleb kohapealse kontrolli leiud kategoriseerida.
Does the ECB provide your organisation with adequate guidelines for categorization? 
Kas Teie organisatsioon on saanud EKP käest kategoriseerimiseks vajalikud suunised?
QUESTION 10: Since the establishment of the SSM, has your organisation performed any ad-hoc inspections for less significant banks? 
KÜSIMUS 10: kas Teie organisatsioon on teinud pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist vähem oluliste pankade suhtes ad hoc kontrolli?
QUESTION 11: There is no reimbursement for salary costs incurred by the NCAs for inspections of significant credit institutions in the current framework. 
KÜSIMUS 11: praeguses raamistikus ei hüvitata riiklikele pädevatele asutustele oluliste krediidiasutuste kontrolli eest makstavat töötasu.
Do you think this practice should be changed? 
Kas Teie arvates tuleks seda korda muuta?
QUESTION 11a: if yes, how should it be changed? 
KÜSIMUS 11a: kui jah, siis kuidas?
Most answers referred to the reimbursement of cross-border mission costs (including salaries). 
Enamikus vastustes mainiti piiriüleste lähetuste kulude (sh töötasude) hüvitamist.
QUESTION 12: Before the establishment of the SSM, did your organisation use external auditors to perform on-site inspections? 
KÜSIMUS 12: kas Teie organisatsioon kasutas enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist kohapealse kontrolli tegemisel välisaudiitoreid?
QUESTION 12a: If so, were some of these inspections headed by externals? 
KÜSIMUS 12a: kui jah, siis kas osa kontrollkäikudest viidi läbi välisaudiitorite juhtimisel?
Y 9 75.0 % N 1 8.3 % N/A 2 16.7 % TOTAL 12 100.0 % Y 9 75.0 % N 2 16.7 % N/A 1 8.3 % TOTAL 12 100.0 % Y 8 66.7 % N 4 33.3 % N/A 0 0.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 5 41.7 % N 2 16.7 % N/A 5 41.7 % TOTAL 12 100.0 % Y 3 25.0 % N 9 75.0 % N/A 0 0.0 % TOTAL 12 100.0 % Y 2 16.7 % N 2 16.7 % N/A 8 66.7 % TOTAL 12 100.0 % Annex VIII 
Jah 9 75,0% Ei 1 8,3% E/K 2 16,7% KOKKU 12 100,0% Jah 9 75,0% Ei 2 16,7% E/K 1 8,3% KOKKU 12 100,0% Jah 8 66,7% Ei 4 33,3% E/K 0 0,0% KOKKU 12 100,0% Jah 5 41,7% Ei 2 16,7% E/K 5 41,7% KOKKU 12 100,0% Jah 3 25,0% Ei 9 75,0% E/K 0 0,0% KOKKU 12 100,0% Jah 2 16,7% Ei 2 16,7% E/K 8 66,7% KOKKU 12 100,0% VIII lisa
QUESTION 14a: if so, how much of your IT-related work, as a % of the total, is actually done in IMAS? 
KÜSIMUS 14a: kui jah, siis kui suur osa IT-ga seotud tööst protsentuaalselt tehakse IMAS-is?
Answers largely varied from a non-use until a very frequent use of IMAS; given the textual elements the answers did not allow for a clear conclusion. 
Vastused varieerusid IMAS-i mittekasutamisest kuni väga sageda kasutamiseni; vastuste tekstiosa põhjal ei olnud võimalik neist selget kokkuvõtet teha.
Y 5 41.7 % N 4 33.3 % N/A 3 25.0 % TOTAL 12 100.0 % Box 4 – On-site inspections Regarding what could be improved, the following issues were raised by individual NCAs: ο improvements in the technical aspects of organising on-site missions to SIs; ο the methodologies for SI and LSI on-site inspections should be equal in order to avoid an additional burden on on-site inspectors and ensure inspections are conducted consistently at all banks; ο further development of on-site methodology to improve consistency of the approach in all jurisdictions, since missions are still being performed on the basis of each country's previous experience and national practices in the area of on-site inspections are extremely different; ο more focused feedback from the ECB on both the mission itself and the inspection report; ο more training and technical support from the COI; ο improvements in the planning process, since calls for participation are announced with too little notice and thus on-site participation cannot be coordinated with other commitments. 
Jah 5 41,7% Ei 4 33,3% E/K 3 25,0% KOKKU 12 100,0% 4. selgitus. Kohapealne kontroll Seoses parandamist vajavate valdkondadega tõid riiklikud pädevad asutused välja järgneva: ο parandused oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli korraldamise tehnilistes aspektides; ο oluliste ja vähem oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli metoodika peaks olema sarnane, et mitte panna kohapealse kontrolli inspektoritele lisakoormust ja tagada kontrolli ühetaoline läbiviimine kõigis pankades; ο kohapealse kontrolli metoodika edasiarendamine lähenemisviisi ühtlustamiseks kõigis jurisdiktsioonides, sest kontrollkäike tehakse endiselt iga riigi varasemate kogemuste põhjal ja riikide tavad kohapealse kontrolli vallas on äärmiselt erinevad; ο põhjalikum tagasiside EKP-lt nii kontrollkäigu kui ka kontrolliaruande kohta; ο rohkem koolitusi ja tehnilist toetust EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituselt; ο kavandamisprotsessi parandamine, kuna osalemiskutsed esitatakse liiga lühikese etteteatamisajaga ja seetõttu ei saa kohapealses kontrollis osalemist muude tööülesannetega kooskõlastada.
Participation in cross-border missions is difficult due to their volatility in terms of scope, the required skill-set for inspectors, and the resources committed to such a project. Annex VIII 
Kohapealsetes kontrollkäikudes osalemine on keeruline nende varieeruvuse tõttu kontrolli ulatuses, inspektoritelt nõuta-vates oskustes ning sellistele projektidele eraldatud ressurssides. VIII lisa
Annexes 109 Survey of supervised institutions In the context of the SSM audit, the ECA contacted all significant European banks supervised directly by the SSM in order to obtain their views as to how well the SSM has performed in discharging key elements of its mandate as a single supervisor. 
Lisad 109 Järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus Ühtse järelevalvemehhanismi kontekstis võttis kontrollikoda ühendust kõigi oluliste Euroopa pankadega, kelle üle tehakse ühtse järelevalvemehhanismi raames otsest järelevalvet, et küsida nende arvamust selle kohta, kui hästi on mehhanism täitnud oma peamisi ülesandeid ühtse järelevalveasutusena.
The information provided was not audited by the ECA; it is presented here with the aim of producing a balanced report that considers stakeholders’ views on the areas selected for audit. 
Kontrollikoda ei auditeerinud esitatud teavet; see on siinkohal toodud tasakaalustatud aruande esitamise eesmärgil, võttes arvesse sidusrühmade seisukohti auditeerimiseks valitud valdkondade kohta.
Accountability arrangements (yes or no) QUESTION 1: Do you consider that the current feedback arrangements established by the ECB (e.g. public consultation for ECB regulations, SSM framework, reporting of supervisory financial information, supervisory fees, exercise of options and discretions) in order to request banks’ views on SSM supervision meet your needs? 
Aruandluskord (jah või ei) KÜSIMUS 1: Kas praegune EKP kohaldatav tagasiside kord (nagu avalikud konsultatsioonid EKP määruste, ühtse järelevalvemehhanismi raamistiku, järelevalvealase finantsteabe kohta aruandmise, järelevalvetasude ja kaalutlusõiguse kasutamise kohta) pankade seisukohtade uurimiseks ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve kohta vastab Teie vajadustele?
QUESTION 2: If not what could be improved? (see Box 1). 
KÜSIMUS 2: kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 1. selgitus).
QUESTION 3: Do you consider that areas of supervisory action of a general nature exist for which consultations should be carried out but are not (e.g. regular surveys of financial institutions on their impressions of the efficiency and effectiveness of supervisory activities, as in Canada or Australia)? 
KÜSIMUS 3: kas Teie hinnangul leidub üldist laadi järelevalvetegevuse valdkondi, mille üle tuleks pidada konsultatsioone, kuid praegu seda ei tehta (nt finantsasutuste regulaarne küsitlemine, et teada saada nende arvamust järelevalvetegevuse mõjususe ja tõhususe kohta, nagu seda tehakse Kanadas ja Austraalias)?
QUESTION 4: If so, please name the relevant areas (see Box 1). 
KÜSIMUS 4: kui jah, siis palun loetlege vastavad valdkonnad (vt 1. selgitus).
Y 42 60.9 % N 27 39.1 % N/A 0 0.0 % TOTAL 69 100.0 % Y 33 47.8 % N 35 50.7 % N/A 1 1.4 % TOTAL 69 100.0 % Box 1 – Accountability arrangements Regarding what could be improved, individual banks recommended that the ECB: ο review the consultation arrangements (e.g. the duration of consultation periods); ο better synchronise consultations to allow for limited resources, and extend their scope e.g. to technical issues (SREP methodology, capital definitions, granularity); ο establish more structured and comprehensive feedback arrangements with financial institutions through e.g surveys on their assessment of the efficiency and effectiveness of supervisory activities. 
Jah 42 60,9% Ei 27 39,1% E/K 0 0,0% KOKKU 69 100,0% Jah 33 47,8% Ei 35 50,7% E/K 1 1,4% KOKKU 69 100,0% 1. selgitus. Aruandluskord Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l: ο üle vaadata konsultatsioonide pidamise kord (nt konsultatsiooniperioodide kestus); ο konsultatsioonid paremini üksteisega vastavusse viia, et võimaldada neid pidada piiratud ressursside juures, ning laiendada nende ulatust nt tehnilistele küsimustele (järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise metoodika, kapitalimääratlused, detailsus); ο kehtestada finantsasutustega struktureeritum ja terviklikum tagasiside andmise kord, korraldades näiteks küsitlusi, mille abil mõõta nende hinnangut järelevalvetegevuse mõjususele ja tõhususele.
Annex VIII Annexes 110 2. 
VIII lisa Lisad 110 2.
Transparency (Please rate from 1 to 5 or not applicable) QUESTION 5: Is the information you receive on the SREP process and SREP results sufficient (on a scale of 1 to 5; 1 = very comprehensive, 3 = well balanced, 5 = poor information)? 
Läbipaistvus (skaalal 1–5 või „ei kohaldata”) KÜSIMUS 5: kas Te saate piisavalt teavet järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ning tulemuste kohta (skaalal 1–5: 1 = väga põhjalik, 3 = hästi tasakaalustatud, 5 = puudulik)?
QUESTION 6: On a scale of 1 to 5 (1 = excellent, 5 = poor), how would you rate the quality of information you have regarding the procedures arising from the supervisory manual that are relevant to your daily work with the supervisor? 
KÜSIMUS 6: kuidas hindate skaalal 1–5 (1 = suurepärane, 5 = kehv) teabe kvaliteeti, mille olete saanud järelevalvekäsiraamatus sisalduvate protseduuride kohta, mis on olulised Teie igapäevatöös järelevalveasutusega?
QUESTION 7: As regards decisions adopted by the ECB concerning your credit institution, how satisfied are you with the access you have been given to relevant information to understand the reasoning/result of the decision (1 = very satisfied, 5 = not satisfied at all, not applicable)? 
KÜSIMUS 7: kui rahul olete juurdepääsuga, mis Teile on antud vajalikule teabele, mõistmaks EKP poolt Teie krediidiasutuse suhtes tehtud otsuste loogikat/tulemusi (1 = väga rahul, 5 = ei ole üldse rahul, ei kohaldata)?
QUESTION 8: In the notification sent to your credit institution regarding the ECB’s intention to adopt a supervisory decision, was the information clear as to the legal and substantive grounds for adopting the decision (1 = very clear, 5= not clear at all, not applicable)? 
KÜSIMUS 8: kas Teie krediidiasutusele saadetud teatises, mis käsitleb EKP kavatsust võtta vastu teatav järelevalvealane otsus, oli esitatud selge teave otsuse vastuvõtmise juriidiliste ja sisuliste põhjuste kohta (1 = väga selge, 5 = üldse mitte selge, ei kohaldata)?
QUESTION 9: What are the key issues, if any, that the ECB should address to improve transparency? (see Box 2). 
KÜSIMUS 9: kui on mingeid põhiprobleeme, mis EKP peaks läbipaistvuse suurendamiseks parandama, siis mis need on? (vt 2. selgitus).
1 4 5.8 % 2 7 10.1 % 3 22 31.9 % 4 30 43.5 % 5 5 7.2 % N/A 1 1.4 % TOTAL 69 100.0 % 1 2 2.9 % 2 13 18.8 % 3 32 46.4 % 4 15 21.7 % 5 5 7.2 % N/A 2 2.9 % TOTAL 69 100.0 % 1 4 5.8 % 2 16 23.2 % 3 26 37.7 % 4 22 31.9 % 5 1 1.4 % N/A 0 0.0 % TOTAL 69 100.0 % 1 13 18.8 % 2 15 21.7 % 3 28 40.6 % 4 10 14.5 % 5 2 2.9 % N/A 1 1.4 % TOTAL 69 100.0 % Annex VIII 
1 4 5,8% 2 7 10,1% 3 22 31,9% 4 30 43,5% 5 5 7,2% E/K 1 1,4% KOKKU 69 100,0% 1 2 2,9% 2 13 18,8% 3 32 46,4% 4 15 21,7% 5 5 7,2% E/K 2 2,9% KOKKU 69 100,0% 1 4 5,8% 2 16 23,2% 3 26 37,7% 4 22 31,9% 5 1 1,4% E/K 0 0,0% KOKKU 69 100,0% 1 13 18,8% 2 15 21,7% 3 28 40,6% 4 10 14,5% 5 2 2,9% E/K 1 1,4% KOKKU 69 100,0% VIII lisa Lisad 111 2. selgitus.
Annexes 111 Box 2 – Transparency Regarding what could be improved, individual banks recommended that the ECB: ο provide more information on the SSM Supervisory Manual, including information regarding the SREP process, methodology and an explanation of the final outcome; ο provide better reasoning for supervisory decisions. 
Läbipaistvus Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l: ο esitada ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamatu kohta rohkem teavet, sealhulgas järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ja metoodika alast teavet ning selgituse lõpptulemuse kohta; ο järelevalvealaseid otsuseid paremini põhjendada.
Governance (yes or no, not applicable) QUESTION 10: As regards decisions concerning your credit institution, were you given notice of the ECB’s intention to adopt a supervisory decision sufficiently in advance (for the purpose of organising a hearing)? 
Juhtimine (jah või ei, „ei kohaldata”) KÜSIMUS 10: kas Teile saadeti piisavalt varakult teade EKP kavatsuse kohta võtta vastu Teie krediidiasutust puudutav järelevalvealane otsus (et oleks võimalik korraldada arutelu)?
QUESTION 11: Do you believe that the outcome of the hearing (i.e. the assessment of the main comments raised during the meeting) was given due consideration in the ECB’s final supervisory decision or in a document accompanying the final decision? 
KÜSIMUS 11: kas Teie hinnangul võeti arutelu tulemust (nt hinnangut kohtumise jooksul esitatud peamistele kommentaaridele) EKP järelevalvealases lõppotsuses või selle saatedokumendis piisavalt arvesse?
QUESTION 12: Were there cases of supervisory decisions concerning your credit institution where you believe the ECB wrongly did not grant you the right to be heard?1 QUESTION 13: What could be done to further improve governance aspects addressed by the questions above? (see Box 3). 
KÜSIMUS 12: kas EKP on mõne Teie krediidiasutust puudutava järelevalvealase otsuse puhul Teie arvates ebaõiglaselt keeldunud Teile ärakuulamisõiguse andmisest?1 KÜSIMUS 13: mida saaks teha ülaltoodud küsimustes käsitletud juhtimisaspektide parandamiseks? (vt 3. selgitus).
Y 54 78.3 % N 6 8.7 % N/A 9 13 % TOTAL 69 100.0 % Y 23 33.3 % N 25 36.2 % N/A 21 30.4 % TOTAL 69 100.0 % Y 3 4.3 % N 51 73.9 % N/A 15 21.7 % TOTAL 69 100.0 % Box 3 – Governance Regarding what could be improved, individual banks recommended that the ECB: ο extend its supervisory dialogue with banks; ο improve its receptivity of matters raised by banks. 
Jah 54 78,3% Ei 6 8,7% E/K 9 13% KOKKU 69 100,0% Jah 23 33,3% Ei 25 36,2% E/K 21 30,4% KOKKU 69 100,0% Jah 3 4,3% Ei 51 73,9% E/K 15 21,7% KOKKU 69 100,0% 3. selgitus. Juhtimine Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l: ο laiendada pankadega peetavat järelevalvealast dialoogi; ο pankade tõstatatud küsimusi rohkem arvesse võtta.
1 Two of the banks that replied positively referred to the 2014 stress tests completed prior to 4 November 2014. 
1 Kaks jaatavalt vastanud panka viitasid enne 2014. aasta 4. novembrit lõpetatud 2014. aasta stressitestidele.
One bank gave no specific information. Annex VIII 
Üks pank ei esitanud täpsemat teavet. VIII lisa
Annexes 112 4. 
Lisad 112 4.
The principle of proportionality QUESTION 14: Do you believe that the arrangements, processes and mechanisms regarding internal governance requirements and recovery plans (if any) are proportionate to the nature of the risks inherent in your business model, the complexity of these risks, the size, systemic importance, scale and complexity of your institution’s activities? 
Proportsionaalsuse põhimõte KÜSIMUS 14: kas Teie hinnangul on sisemiste juhtimisnõuete ja finantsseisundi taastamise kavadega seotud menetlused, protsessid ja mehhanismid (juhul, kui need on kehtestatud) proportsioonis Teie ärimudeli olemuslike riskidega, riskide keerukusega ning Teie asutuse tegevuse ulatuse, süsteemse olulisuse, mastaabi ja keerukusega?
QUESTION 15: If not, please indicate where you see disproportionate arrangements. (see Box 4). 
KÜSIMUS 15: kui ei, siis palun osutage, millistes valdkondades Te ebaproportsionaalsust näete (vt 4. selgitus).
QUESTION 16: Do you believe that the variety of different data sets (i.e. full FINREP, simplified supervisory financial reporting, oversimplified supervisory financial reporting and supervisory financial reporting data points for reporting of supervisory financial information) adequately reflects the proportionality principle? 
KÜSIMUS 16: kas Teie arvates kajastab erinevate andmekogumite (st täielik FINREP, lihtsustatud järelevalvealane finantsaruandlus, ülelihtsustatud järelevalvealane finantsaruandlus ja järelevalvealase finantsaruandluse andmepunktid) paljusus adekvaatselt proportsionaalsuse põhimõtet?
QUESTION 17: Do you consider the scope and the frequency of reporting on own funds requirements and financial information pursuant to Article 99 of the CRR to be proportionate to the nature of your institution? 
KÜSIMUS 17: kas Teie hinnangul vastab kapitalinõuete määruse artikli 99 kohase omavahendite nõuete ja finantsteabe alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
QUESTION 18: Do you consider the scope and the frequency of reporting on liquidity and in relation to the stable funding requirement to be proportionate to the nature of your institution? 
KÜSIMUS 18: kas Teie hinnangul vastab likviidsuse ja stabiilne rahastamise nõude alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
QUESTION 19: Do you consider the scope and the frequency of reporting on COREP to be proportionate to the nature of your institution? 
KÜSIMUS 19: kas Teie hinnangul vastab COREPi-alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
QUESTION 20: Do you believe that other supervisory reporting requirements as those mentioned in the previous questions place a disproportionate administrative burden on banks? 
KÜSIMUS 20: kas Teie hinnangul põhjustab mõni muu kui eelmistes küsimustes mainitud järelevalvealase aruandluse nõue pankade jaoks ebaproportsionaalset halduskoormust?
QUESTION 21: If so, which specific requirements do you consider to be burdensome? 
KÜSIMUS 21: kui jah, siis milliseid nõudeid Te peate koormavaks?
Please be specific about which areas are particularly burdensome and what could be improved (see Box 4). 
Palun täpsustage, millistes valdkondades on koormus kõige suurem ja mida saaks parandada (vt 4. selgitus).
Y 35 50.7 % N 32 46.4 % N/A 2 2.9 % TOTAL 69 100.0 % Y 26 37.7 % N 39 56.5 % N/A 4 5.8 % TOTAL 69 100.0 % Y 56 81.2 % N 8 11.6 % N/A 5 7.2 % TOTAL 69 100.0 % Y 43 62.3 % N 22 31.9 % N/A 4 5.8 % TOTAL 69 100.0 % Y 54 78.3 % N 10 14.5 % N/A 5 7.2 % TOTAL 69 100.0 % Y 52 75.4 % N 17 24.6 % N/A 0 0.0 % TOTAL 69 100.0 % Annex VIII 
Jah 35 50,7% Ei 32 46,4% E/K 2 2,9% KOKKU 69 100,0% Jah 26 37,7% Ei 39 56,5% E/K 4 5,8% KOKKU 69 100,0% Jah 56 81,2% Ei 8 11,6% E/K 5 7,2% KOKKU 69 100,0% Jah 43 62,3% Ei 22 31,9% E/K 4 5,8% KOKKU 69 100,0% Jah 54 78,3% Ei 10 14,5% E/K 5 7,2% KOKKU 69 100,0% Jah 52 75,4% Ei 17 24,6% E/K 0 0,0% KOKKU 69 100,0% VIII lisa
Annexes 113 QUESTION 22: Do you consider the implementation deadlines for supervisory reporting requirements to be reasonable? 
Lisad 113 KÜSIMUS 22: kas Teie hinnangul on järelevalvealase aruandluse nõuete tähtajad mõistlikud?