natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the majority of the OPs reviewed which were subject to a change in the financial allocation, clear explanations about the implications of the change of the financial allocations for the related target values were missing. 
Suuremal osal ülevaadatud rakenduskavadest, mille rahalise toetuse suurust muudeti, puudusid arusaadavad selgitused selle kohta, millist mõju avaldab rahaeraldiste muutmine vastavate näitajate sihtväärtustele.
VIII Regarding the design of 2014-2020 OPs, we found that EU education objectives have been adequately considered, with improvements in the description of the intervention logic. 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade ülesehituse ülevaatamisel leidis kontrollikoda, et ELi haridusalaseid eesmärke oli asjakohaselt arvesse võetud ning sekkumisloogika kirjeldamine oli paranenud.
However, there are still some weaknesses in the framework which may have an impact on performance monitoring and reporting at OP and project level. 
Raamistikus esineb siiski mõningaid puudusi, mis võivad mõjutada tulemuslikkuse seiret ja aruandlust rakenduskavade ja projektide tasandil.
In addition, there is not always a clear link between education measures and their impact on employability. 
Lisaks puudub haridusmeetmete ja nende poolt tööalasele konkurentsivõimele avalduva mõju vahel mõnikord selge seos.
IX We recommend that: (a) During the preparation of the next programme period, the Commission should consider specifying the result indicator(s) on outcomes for which baseline and target values should be set for each investment priority. (b) For the 2014-2020 programme period: (i) Where modifications to OPs are requested by Member States, the Commission should: ο encourage the establishment of a clear link between OPs’ investment priorities and appropriate quantified and measurable result indicators; ο ensure that Member States provide explanations for the reprogramming of financial allocations, including both qualitative and quantitative information on the expected change in output and results indicators. (ii) Member States should ensure that: ο there is a clear link between the selected projects and the achievement of EU education objectives embedded in the OP; ο appropriate result indicators are put in place to demonstrate the actual effects of the project on the final participants in a systematic manner and to monitor progress towards achieving the OPs’ education objectives. (iii) Where relevant, the Commission and the Member States should better target OPs’ funding on measures which reinforce the link between education and employment, and should ensure that outcomes are monitored appropriately. 
IX. a) b) Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: järgmise programmiperioodi ettevalmistamisel peaks komisjon kaaluma tulemusnäitaja(te) täpsustamist nende tulemite suhtes, mille lähte-ja sihtväärtused tuleks kindlaks määrata iga investeerimisprioriteedi raames; programmiperioodiks 2014–2020: i) juhul, kui liikmesriigid taotlevad rakenduskavadesse muudatuste tegemist, peaks komisjon: o soodustama selge seose loomist rakenduskavade investeerimisprioriteetide ning asjakohaste kvantifitseeritud ja mõõdetavate tulemusnäitajate vahel;
Introduction 10 The role of education 01 Investment in education is crucial for improving labour productivity, professional development and, ultimately, economic growth in the European Union. 
SISSEJUHATUS Hariduse roll 1. Haridusse investeerimine on keskse tähtsusega, et suurendada tööviljakust ja soodustada kutsealast arengut ning seeläbi ka majanduskasvu Euroopa Liidus (EL).
Other benefits of education may be more active citizenship, reduced crime and improved average health conditions1. 
Samuti võib haridus edendada kodanikuaktiivsust, vähendada kuritegevust ja parandada üldist tervislikku olukorda1.
A person’s level of education has a direct link both to employability and to the quality of job obtained. 
Omandatud haridustasemel on otsene seos nii tööalase konkurentsivõime kui saadud töökoha kvaliteediga.
It is related to individual earnings and even more closely to unemployment levels. 
See on seotud isikutuluga, veelgi rohkem aga töötuse määraga.
As shown in Figure 1, EU unemployment in recent years has been three times lower for those with tertiary education compared to those with lower secondary or less. 
Nagu näidatud joonisel 1, on ELi töötuse määr viimastel aastatel olnud kolm korda madalam nende inimeste puhul, kes on omandanud kolmanda taseme hariduse, võrreldes nendega, kellel on teise taseme hariduse alumise astme või sellest madalam haridus.
Unemployment rate by educational attainment in the EU 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Source: Eurostat. 
Töötuse määr ELis vastavalt haridustasemele 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% 2002 2004 2006 Allikas: Eurostat.
Lower secondary education or less Average Upper secondary education Tertiary education 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 1 European Expert Network on Economics of Education (EENEE), ‘The economic case for education’, December 2014 and OECD, ‘Education at a glance 2015 — OECD indicators’, 2015. 
1 Teise taseme alumise astme või sellest madalam haridustase Keskmine Teise taseme ülemise astme haridus Kolmanda taseme haridus 2008 2010 2012 2014 Euroopa haridusökonoomika ekspertide võrk (EENEE), „The economic case for education“, detsember 2014, ja OECD, „Education at a Glance 2015 – OECD Indicators“, 2015.
Unemployment rate (15-64 years old) Figure 1 
Töötuse määr (15–64aastased)
Introduction 11 Education and the EU 02 One of the founding principles of the EU is promoting knowledge by giving EU citizens ‘wide access to education and through its continuous updating’2. 
Haridus ja EL 2. Üks ELi aluspõhimõtteid on edendada ELi kodanike teadmiste arendamist „hariduse laia kättesaadavuse ja pideva kaasajastamise abil“2.
Within the EU, education policies are a full and exclusive competence of Member States. 
ELis kuulub hariduspoliitika täielikult liikmesriikide ainupädevusse.
EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States (‘soft law’). 
ELi strateegiad võetakse vastu nõukogu järelduste vormis, mis ei ole ELi liikmesriikidele õiguslikult siduvad (nn pehme õigus).
These conclusions are political statements by the Council that lay the foundations for cooperation between two or more Member States in a defined area. 
Järeldused on nõukogu poliitilised avaldused, mis on teatud valdkonnas kahe või enama liikmesriigi vahelise koostöö aluseks.
03 The EU has competencies to support, coordinate or supplement actions by the Member States in the area of education3. 
3. ELi pädevuses on liikmesriikide haridusalaste meetmete toetamine, koordineerimine ja täiendamine3.
In addition, ‘The Union shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’4. 
Lisaks on sätestatud, et „[l]iit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust“4.
04 In 2000, the Heads of State or Government approved the Lisbon strategy5, which had the aim of making the EU ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ by 2010. 
2000. aastal kiitsid riigipead ja valitsusjuhid heaks Lissaboni strateegia5, mille eesmärk oli muuta EL 2010. aastaks „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, uute ja paremate töökohtade loomine ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus“.
05 Following the Lisbon strategy, the Council had agreed6 to establish a framework for European cooperation in the field of education and training, based on common objectives (known as ‘Education and Training 2010’ – ET 2010). 
5. Pärast Lissaboni strateegia heakskiitmist nõustus6 nõukogu rajama üleeuroopalise haridus-ja koolitusalase koostöö raamistiku, mille aluseks on ühised eesmärgid (tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010“ – HK2010).
This included a series of indicators and reference levels of European average performance in education to be used as one of the tools for monitoring the achievement of objectives for education and training systems in Europe. 
See sisaldas näitajate kogumit ja Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemeid hariduse valdkonnas, mida kasutada ühe vahendina seire tegemisel Euroopa haridus-ja koolitussüsteemide eesmärkide saavutamise üle.
2 Preamble of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
2 3 4 5 6 Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) preambul.
3 TFEU, Article 6. 
ELTLi artikkel 6.
4 TFEU, Article 165. 
ELTLi artikkel 165.
5 European Council of 23-24 March 2000. 
23–24. märtsi 2000. aasta Euroopa Ülemkogu.
6 Council conclusions of 5 May 2003 on reference levels of European average performance in education and training (Benchmarks) (OJ C 134, 7.6.2003, p. 
Nõukogu 5. ja 6. mai 2003. aasta järeldused Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemete kohta hariduse ja koolituse valdkonnas (haridustähised) (ELT C 134, 7.6.2003, lk 3), mis täiendavad dokumenti COM(2002) 629 final, 20. november 2002, „European benchmarks in education and training: follow-up of the Lisbon European Council“.
Introduction 12 06 In 2009, the Council adopted7 an updated strategic framework for European cooperation in education and training known as ‘Education and Training 2020’ – ET 2020, building on the progress made under the ‘ET 2010’. 
6. 2009. aastal võttis nõukogu vastu7 hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö ajakohastatud strateegilise raamistiku, mida tuntakse tööprogrammina „Haridus ja koolitus 2020“ – HK 2020 ning mis tugineb HK2010 raames tehtud edusammudele.
07 In 2010, the Europe 2020 strategy8 for jobs and smart, sustainable and inclusive growth was adopted by the Council. 
7. 2010. aastal võttis nõukogu vastu tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“8.
It identifies five measurable EU headline targets for 2020 that were translated into national targets and trajectories. 
Selles määrati ELile 2020. aastaks viis mõõdetavat põhieesmärki, mis võeti üle riiklikesse eesmärkidesse ja kavadesse.
These targets encompass education objectives. 
Põhieesmärgid hõlmavad ka haridusalaseid eesmärke.
08 The EU education objectives have remained relatively stable and prominent on the EU agenda. 
ELi haridusalased eesmärgid on jäänud suhteliselt stabiilseks ja püsinud ELi tegevuskavas olulisel kohal.
Based on the above-mentioned strategic documents, the EU education objectives considered for the purpose of this report are: ο reduction of the number of early school leavers; ο increase of tertiary education attainment; ο increase of the participation in lifelong learning; ο reduction of the number of low achievers in basic skills; ο increase of the participation in early childhood education; ο increase of the participation in higher education in the field of mathematics, science and technology; and ο increase of upper secondary education attainment. 
Eeltoodud strateegiliste dokumentide põhjal on ELi haridusalased eesmärgid käesoleva aruande kontekstis järgmised: • koolist väljalangenute arvu vähendamine; • kolmanda taseme hariduse omandanute arvu suurendamine; • elukestvas õppes osalemise suurendamine; • puudulike põhioskustega isikute arvu vähendamine; • alushariduses osalemise suurendamine; • matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia üliõpilaste arvu suurendamine; • teise taseme hariduse ülemise astme omandanute arvu suurendamine.
Table 1 presents further details and the targets set at European level. 
Tabel 1 sisaldab täiendavaid üksikasju ja Euroopa tasandil seatud eesmärke.
09 While it is difficult to establish a direct correlation with the impact of EU support, significant progress has been made in recent years towards achieving the Europe 2020 education objectives. 
Viimastel aastatel on strateegia „Euroopa 2020“ haridusalaste eesmärkide saavutamisel olulisi edusamme tehtud, ehkki ELi toetuse otsest mõju sellele on raske kindlaks teha.
However, efforts are still needed to reach the targets set. 
Siiski tuleb seatud eesmärkide täitmiseks teha veel jõupingutusi.
Despite the fact that the EU average is close to the Europe 2020 education targets, some Member States are still lagging behind in achieving their national targets. 
Hoolimata asjaolust, et ELi keskmine on strateegia „Euroopa 2020“ haridusalastele eesmärkidele lähedal, on mõned liikmesriigid riiklike eesmärkide saavutamisel siiski teistest maha jäänud.
Introduction 14 10 Figures 2 and 3, for the visited Member States9, show the trend in the reduction of the number of early school leavers and in the increase in tertiary education attainment. 
10. Joonised 2 ja 3 näitavad koolist väljalangenute arvu vähenemist ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurenemist külastatud liikmesriikides9.
In Portugal, a 2009 reform made it compulsory to remain in education until the age of 18, the age at which students normally attain an upper secondary education qualification. 
Portugalis muutus pärast 2009. aasta reformi kohustuslikuks hariduse omandamine kuni 18. eluaastani ehk vanuseni, kui õpilased on tavapäraselt omandanud teise taseme hariduse ülemise astme.
This has contributed significantly to the reduction in early school leaving. 
See on oluliselt kaasa aidanud koolist väljalangenute arvu vähendamisele.
Early school leavers in the EU1 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania EU target: below 10 % 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Tertiary education attainment in the EU1 50 % 45 % 40% 35 % 30 % 25% 20 % 15 % 10 % 5% 0% EU target: above 40 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 1 EU target is not necessarily the same as the specific national targets set. 
15 Joonis 2. Koolist väljalangenud ELis1 45 % 40 % 35 % 30% 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% EL (28 riiki) Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Portugal Rumeenia ELi eesmärk: alla 10 % 2006 2007 ELi eesmärk ei pruugi olla sama mis riigi seatud eesmärk.
Source: Eurostat. 
1 Allikas: Eurostat.
9 Germany, France, Italy, Portugal and Romania. 
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 9 Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal ja Rumeenia.
Figure 3 Figure 2 
Joonis 3.
Introduction 15 11 For information purposes, the progress made during the period 2006-2015 by all 28 Member States towards reaching these Europe 2020 targets is shown in Annex I. 12 Education is one of the biggest expenditure items in the Member States’ national budgets. 
2007 Allikas: Eurostat. 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 1 11. Teavitamise eesmärgil on perioodil 2006–2015 kõigis 28 liikmesriigis strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud toodud I lisas.
Overall, Eurostat, the Commission’s statistical service, estimates that 3 200 billion euro were spent on education by the EU Member States between 2007 and 2011. 
Komisjoni peadirektoraadi Eurostat hinnangu kohaselt kulutasid ELi liikmesriigid aastail 2007–2011 haridusele 3 200 miljardit eurot. 13.
13 Despite various calls from the Commission for Member States to protect investment in growth-friendly policies, such as education, the level of expenditure on education, as a share of gross domestic product, decreased slightly between 2009 and 201310 in most Member States (see Table 2). 
Ehkki komisjon on korduvalt kutsunud liikmesriike üle kaitsma investeeringuid majanduskasvu edendavates valdkondades, nagu haridus, vähenes aastail 2009–2013 enamikus liikmesriikides haridusele tehtud kulude osakaal sisemajanduse koguproduktis10 (vt tabel 2).
10 European Commission, ‘Education and Training Monitor 2014’, p. 14 and ‘Education and Training Monitor 2015’, p. 25. 
10 Euroopa Komisjon, „Education and Training Monitor 2014’, lk 14 ja „Education and Training Monitor 2015’, lk 25.
Table 2 
Tabel 2.
Introduction 17 Shared management arrangements 15 The ESF is implemented by the Commission and the Member States through shared management. 
Rakendamine koostöös liikmesriikidega 15. Komisjon rakendab ESFi koostöös liikmesriikidega.
Member States prepare multiannual OPs that are negotiated with the Commission and adopted in the form of Commission decisions. 
Liikmesriigid valmistavad ette mitmeaastased rakenduskavad, mis kooskõlastatakse komisjoniga ja võetakse vastu komisjoni otsuste kujul.
An OP is a strategic document that analyses the problems and needs of the geographical area covered, identifies the groups that need assistance, sets the priorities of the intervention and the related budget and sets the goals to be achieved. 
Rakenduskava on strateegiline dokument, milles analüüsitakse hõlmatava geograafilise piirkonna probleeme ja vajadusi, tuuakse välja abi vajavad rühmad, määratakse kindlaks sekkumise prioriteedid ja vastav eelarve ning seatakse saavutatavad eesmärgid.
16 To manage and implement the OPs, the Member States designate managing authorities to ensure that their implementation is effective, legal and regular, particularly as regards the selection of projects to be funded, the monitoring of their implementation and the reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
Rakenduskavade juhtimiseks ja elluviimiseks määravad liikmesriigid korraldusasutused, tagamaks, et nende elluviimine on mõjus, seaduslik ja korrektne, eriti mis puudutab rahastatavate projektide valikut, nende elluviimise üle tehtavat järelevalvet ning komisjonile rahaliste aspektide ja saavutatud tulemuste kohta esitatavat aruandlust.
The managing authorities can decide to delegate part of the implementation work to one or more intermediate bodies. 
Korraldusasutused võivad osa ülesannetest ühele või mitmele vahendusasutusele delegeerida.
The projects are carried out by beneficiaries. 
Projektide elluviijateks on toetusesaajad.
Beneficiaries have to provide monitoring information on project progress to managing authorities, which have to send aggregate information to the Commission in the form of annual implementation reports11. 
Viimased peavad esitama projektide edenemise kohta teavet korraldusasutustele, kes omakorda peavad saatma koondteabe iga-aastaste rakendusaruannete kujul komisjonile11.
17 For the 2014-2020 programme period, changes have been introduced for establishing the OPs12, and in particular the partnership agreements and the ex ante conditionalities. 
Programmiperioodil 2014–2020 on rakenduskavade koostamise korda muudetud12, eriti mis puudutab partnerluslepinguid ja eeltingimusi.
Partnership agreements are contracts between the Commission and the Member States, and replace the national strategic reference frameworks that were in place during the 2007-2013 programme period. 
Partnerluslepingud on komisjoni ja liikmesriikide vahelised lepingud, mis asendavad programmiperioodil 2007–2013 kasutusel olnud riiklikke strateegilisi võrdlusraamistikke.
The partnership agreements present an overarching strategic plan with priorities for investment for each of the Member States. 
Partnerluslepingutes esitatakse üldine strateegiline plaan koos iga liikmesriigi investeerimisprioriteetidega.
They are intended to ensure that the use of the European Structural and Investment Funds in the Member States is aligned with the Europe 2020 strategy, and to put in place arrangements to ensure that funds are used effectively. 
Nende eesmärk on tagada, et Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide kasutamine liikmesriikides vastab strateegiale „Euroopa 2020“, ja kehtestada kord vahendite mõjusa kasutamise tagamiseks.
Ex ante conditionalities are conditions which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the Union support. 
Eeltingimused on liidu toetuse mõjusaks ja tõhusaks kasutamiseks vajalikuks peetavad eeldused.
Where these conditions are not fulfilled, actions plans need to be prepared by Member States to ensure they are fulfilled by 31 December 2016. 
Kui neid täidetud ei ole, tuleb liikmesriikidel koostada tegevuskavad, et tagada nende täitmine 31. detsembriks 2016.
11 The set-up is completed by a certifying authority, whose function is to certify to the Commission that the expenditure being declared for reimbursement is accurate, results from a reliable accounting system and is compliant with applicable EU and national rules. 
11 12 Struktuuri täiendab sertifitseerimisasutus, kelle ülesanne on komisjonile kinnitada, et hüvitamiseks esitatud kulud on õiged, põhinevad usaldusväärsel arvestussüsteemil ning vastavad kohaldatavatele ELi ja riiklikele eeskirjadele.
An audit authority audits the effectiveness of the control systems and is responsible for the closure declaration and the report to the Commission. 
Auditeerimisasutus auditeerib kontrollisüsteemide mõjusust ning esitab komisjonile lõpetamise deklaratsiooni ja aruande.
12 Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320). 18
Audit scope and approach 18 19 In this audit, we assessed whether EU education objectives had been adequately considered in the OPs and related projects for 2007-2013 and in the design of OPs for the 2014-2020 programme period. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 19. Kontrollikoja auditis hinnati, kas ELi haridusalaseid eesmärke on perioodi 2007–2013 rakenduskavades ja nendega seotud projektides ning programmiperioodi 2014–2020 rakenduskavade kavandamisel asjakohaselt arvesse võetud.
It was not possible to select specific projects for review for the period 2014-2020 because it was still too early in the programme period. 
Kuna programmiperiood 2014– 2020 on alles algusjärgus, ei olnud võimalik uurimiseks välja valida konkreetseid projekte. 20.
20 In particular, we assessed whether: (a) EU education objectives had been adequately addressed in the 2007-2013 ESF OPs and projects; (b) the Commission had supported Member States during the establishment of 2014-2020 OPs with a view to improving them compared to the previous programme period. 
Kontrollikoda analüüsis, kas: a) ELi haridusalaseid eesmärke oli programmiperioodi 2007–2013 ESFi rakenduskavades ja projektides asjakohaselt arvesse võetud; b) komisjon oli liikmesriike perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisel toetanud, et neid võrreldes eelmise programmiperioodi kavadega täiustada.