natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As described in paragraph 16, the 2006 EU Thematic Strategy for Soil Protection included a proposal for a Soil Framework Directive (SFD). 
Nagu on kirjeldatud punktis 16, sisaldas ELi 2006. aasta mullakaitse teemastrateegia mulla raamdirektiivi ettepanekut.
One of the objectives of the proposed directive was to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss. 
Kavandatud direktiivi üks eesmärk oli aidata peatada mulla degradeerumisest ja mulla elurikkuse vähenemisest tingitud kõrbestumine.
The legislative proposal did not find a majority in the Council and was withdrawn by the Commission in 2014. 
Seadusandlik ettepanek ei saavutanud nõukogus häälteenamust ja komisjon tühistas selle 2014. aastal.
Therefore, while other vital environmental Greece (NAP 2001), Spain (NAP 2008), Italy (NAP 2000), Portugal (NAP 1999) and Romania (NAP 2000). 
Seega kuigi teisi olulisi keskkonnaressursse, nagu õhk ja vesi, reguleeritakse Kreeka (RTP 2001), Hispaania (RTP 2008), Itaalia (RTP 2000), Portugal (RTP 1999) ja Rumeenia (RTP 2000).
Bulgaria and Slovakia. 
Bulgaaria ja Slovakkia.
April 2018, re-iterating their 2008 findings on desertification to the United Nations. 
2018. aasta aprillis, korrates oma 2008. aasta tähelepanekuid kõrbestumise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile.
30 53 54 55 
30 53 54 55
resources such as air and water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil. 
mitme ELi direktiivi ja määrusega, puuduvad mulla kohta samalaadsed integreeritud ELi õigusaktid.
A recent study concluded that the withdrawal of the SFD proposal was a lost opportunity to create a common understanding and vision around soil protection in the EU56. 
Hiljutisest uuringust selgus, et mulla raamdirektiivi ettepaneku tühistamine tähendas ilmajäämist võimalusest luua ühine arusaam ja visioon mullakaitsest ELis56.
The same study confirmed that, while no overarching soil protection legislation exists at EU level, national soil protection legislation – if it exists – failed to prevent desertification and soil degradation across the EU. 
Sama uuring kinnitas, et kuna ELi tasandil puudusid üldised mullakaitse õigusaktid, ei aidanud ka riikide mullakaitseseadused, kui need olid olemas, vältida kõrbestumist ja mulla degradeerumist kogu ELis.
EU strategies, policies and spending programmes contribute to combating desertification, but do not specifically focus on it 45. 
ELi strateegiad, poliitikavaldkonnad ja rahastamisprogrammid aitavad küll kõrbestumise tõkestamisele kaasa, kuid ei keskendu otseselt sellele 45.
There is no specific EU strategy aimed at addressing desertification and land degradation. 
ELi tasandil puudub konkreetne kõrbestumise ja mulla degradeerumisega võitlemise strateegia.
References to desertification are scattered in various EU strategies, policies and spending programmes, the most relevant of these for desertification being the CAP, and the EU strategy on adaptation to climate change. 
Teatavaid kõrbestumisega seotud tegureid on teistes ELi strateegiates, poliitikavaldkondades ja rahastamisprogrammides, millest on kõrbestumise seisukohalt kõige asjakohasemad ÜPP ja ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia.
While the CAP has the potential to play an important role in addressing desertification, we noted the following limitations: − According to the EEA, direct payments can cause the intensification of agriculture leading in turn to soil organic matter loss, reduction in soil water retention, and land-use changes 57. − Cross-compliance provisions include three Good Agricultural and Environmental Conditions that are aimed at preventing soil degradation, namely, those concerning minimum soil cover, land management to limit erosion, and maintenance of soil organic matter. 
Ehkki ÜPP võib olla kõrbestumise tõkestamisel oluline roll, täheldas kontrollikoda järgmisi piiranguid: − EEA andmetel võivad otsetoetused põhjustada põllumajanduse intensiivistamist, mis toob omakorda kaasa orgaanilise aine vähenemise mullas, mulla veemahutavuse kahanemise ja muutused maakasutuses57; − nõuetele vastavust käsitlevad sätted hõlmavad kolme head põllumajandus-ja keskkonnatingimust, mille eesmärk on ära hoida mulla degradeerumist; need tingimused on seotud minimaalse mullakattega, maa majandamisega erosiooni piiramiseks ning mulla orgaanilise aine säilitamisega.
According to the EEA, cross-compliance can contribute to the Wunder, S., Kaphengst, T., Frelih-Larsen, Dr. A., McFarland, K., Albrecht, S., “Implementing SDG target 15.3 on “Land Degradation Neutrality” – Development of an indicator based on land use changes and soil values”, Ecologic Institute, Berlin on behalf of the German Environment Agency, 2018. 
EEA andmetel võib nõuetele Wunder, S., Kaphengst, T., Frelih-Larsen, Dr. A., McFarland, K., Albrecht, S., „Implementing SDG target 15.3 on „Land Degradation Neutrality“ – Development of an indicator based on land use changes and soil values“, Berliini ökoloogiainstituut Saksa keskkonnaameti nimel, 2018.
See EEA report No 8/2016 – “The direct and indirect impacts of EU policies on land”, p. 11 and p. 66. 
56 57 Vt EEA aruanne nr 8/2016 „The direct and indirect impacts of EU policies on land“, lk 11 ja 66.
31 56 57 58 59 60 61 62 63 64 maintenance of soil organic matter levels and the protection of soil from erosion58. 
58 59 60 61 62 63 64 vastavus aidata hoida orgaanilise aine taset mullas ja kaitsta mulda erosiooni eest58.
However, while not concluding specifically on the effect of cross-compliance on soil degradation, the ECA’s Special Report No 26/2016 found that the information available did not allow the Commission to adequately assess the overall effectiveness of cross-compliance59. 
Kontrollikoja eriaruandes nr 26/2016 ei tehtud konkreetset järeldust nõuetele vastavuse mõju kohta mulla degradeerumisele, kuid leiti, et komisjonil ei olnud olemasoleva teabe põhjal võimalik asjakohaselt hinnata nõuetele vastavuse üldist tulemuslikkust59.
Another report noted that its environmental effects cannot be quantified60. − Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets. 
Teises aruandes nenditi, et selle keskkonnamõju ei saa kvantifitseerida60; − rohestamise puhul puuduvad täielikult välja töötatud sekkumisloogika ja selgelt määratletud edasipüüdlikud eesmärgid.
Its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives. 
Rohestamistoetuste eelarvel puudub otsene seos poliitika keskkonna-ja kliimaeesmärkide elluviimisega.
Moreover, depending on the individual situation of farmers and their agricultural land, several exemptions to the greening rules exist61. 
Sõltuvalt põllumajandustootja ja tema põllumajandusmaa olukorrast tehakse rohestamisnõuetest ka mitmeid erandeid61.
We concluded, in our 2017 report, that greening, as currently implemented, is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate62. 
Kontrollikoda järeldas oma 2017. aasta aruandes, et rohestamistoetus, nii nagu seda praegu rakendatakse, ei too tõenäoliselt keskkonnale ja kliimale märkimisväärset kasu62.
Statistics published by the Commission in 201863 indicate that the share of utilised agricultural area subject to at least one greening obligation in Member States affected by the risk of desertification such as Greece, Croatia, Italy, Malta, Portugal or Romania was only around or below 50 %64. − According to the Commission, the rural development programmes (RDPs) of the Member States affected by desertification recognise desertification or land See EEA report No 8/2016 “The direct and indirect impacts of EU policies on land”, p. 66. 
Komisjoni 2018. aastal avaldatud statistika63 näitab, et liikmesriikides, kus on kõrbestumisoht, nt Kreekas, Horvaatias, Itaalias, Maltal, Portugalis ja Rumeenias, oli kasutusel oleva põllumajandusmaa osa, mille suhtes kehtis vähemalt üks keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustus, kõigest ligikaudu 50% või vähem64; Vt EEA aruanne nr 8/2016 „The direct and indirect impacts of EU policies on land“, lk 66.
See Special Report No 26/2016 “Making cross-compliance more effective and achieving simplification remains challenging”. 
Vt eriaruanne nr 26/2016: „Nõuetele vastavuse mõjusamaks ja lihtsamaks muutmine on endiselt keeruline ülesanne“.
Swedish Board of Agriculture, Environmental Effects of Cross-Compliance, 2011. 
Rootsi põllumajandusamet (Jordbruksverket), „Environmental Effects of Cross-Compliance“, 2011.
For example: small farmers, organic farmers, farmers with large proportions of grassland. 
Näiteks väikepõllumajandustootjad, mahepõllumajandustootjad, suure rohumaa osakaaluga põllumajandustootjad.
See https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en. 
Vt https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_et.
See Special Report No 21/2017 “Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective”, paragraphs 26 to 57. 
Vt eriaruanne nr 21/2017: „Rohestamistoetus: keerukam sissetulekutoetuste kava, mis ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“, punktid 26–57.
Commission’s Green Direct Payments report, 2018, based on 2015 data. 
Komisjoni aruanne rohestamise otsetoetuste kohta „Green Direct Payments“, 2018; põhineb 2015. aasta andmetel.
The land covered by greening obligations might even be lower because, even if such obligations would only apply to a single parcel, irrespective of its size, the area of the whole farm would still be included in the indicator. 32 
Maa, mille suhtes kehtivad keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustused, võib olla ka väiksem, sest isegi kui sellised kohustused kehtivad ainult ühele maatükile olenemata selle suurusest, kajastuks näitajas kogu põllumajandusettevõtte pindala. 32
We looked at five national RDPs, and two regional RDPs 65. 
Kontrollikoda uuris viit riiklikku maaelu arengu programmi ja kahte piirkondlikku maaelu arengu programmi65.
Out of these: • all RDPs included measures66 which can contribute to combating desertification and land degradation, such as agri-environment and climate measures, aid for areas with natural constraints, forestry measures, or irrigation investments; • only one RDP included a specific package against desertification, but it was poorly designed (see Box 3). 
Neist: • kõik maaelu arengu programmid sisaldasid meetmeid66 (nt põllumajanduse keskkonna-ja kliimameetmed, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus, metsandusmeetmed ja investeeringud niisutussüsteemidesse), mis võivad aidata kõrbestumist või mulla degradeerumist tõkestada; • ainult üks maaelu arengu programm sisaldas konkreetset paketti kõrbestumise tõkestamiseks, kuid see oli halvasti kavandatud (vt 3. selgitus).
33 Box 3 – Example of ineffective measure to address desertification The2014-2020 RomanianRuralDevelopmentProgrammecontainsanagri-environmentpackage aimed specifically at addressing desertification issues in Romania. 
Näide ebatõhusast kõrbestumisvastasest meetmest Rumeenia maaelu arengu programm aastateks 2014–2020 sisaldab põllumajanduse keskkonnameetmete toetamise paketti, mille eesmärk on konkreetselt tegeleda kõrbestumisprobleemiga Rumeenias.
The package is open to farmers in selected areas with a high risk of desertification. 
Pakett on saadaval põllumajandustootjatele valitud piirkondades, kus on suur kõrbestumisoht.
The amount of the aid is €125 per hectare. 
Toetussumma on 125 eurot hektari kohta.
To receive it, farmers must commit to planting drought-resistant crops, to practise crop rotation, and to keep tillage to a minimum. 
Toetuse saamiseks peavad põllumajandustootjad istutama põuale vastupidavaid põllukultuure, rakendama külvikordi ja hoidma mullaharimise minimaalsena.
Only farmers with less than 10 hectares of arable land are eligible. 
Toetuskõlblikud on ainult põllumajandustootjad, kelle põllumaa on alla kümne hektari.
The package contains a number of features which might be beneficial for land. 
Pakett sisaldab mitmeid komponente, mis võivad olla maa jaoks kasulikud.
However, it has been poorly designed. 
See on aga kehvasti kavandatud.
The amount of aid available does not provide a sufficient financial justification for such farmers with less than 10 hectares to comply with the demanding requirements of the measure. 
Saadaolevad toetussummad ei ole alla kümne hektariga põllumajandustootjatele piisav rahaline põhjendus meetme karmide nõuete järgimiseks.
As a result, no eligible beneficiaries applied for the desertification package, and no payments were made. 
Seetõttu ei taotlenud kõrbestumispaketti ükski toetuskõlblik toetusesaaja ja selle eest väljamakseid ei tehtud.
Soil protection is a feature of the Commission’s proposal for the next CAP67, which proposes various standards related to soil protection and quality. 
Mullakaitse moodustab osa komisjoni järgmise ÜPP ettepanekust67, milles pakutakse välja mitmed standardid, mis on seotud mullakaitse ja -kvaliteediga.
possible result indicators 68 and impact indicators for soil protection, for Member States’ reporting. These proposed features of the new CAP have the potential to provide improved incentives for farmers to take appropriate care of soil in the EU. 
Ettepanekus sätestatakse ka võimalikud mullakaitse tulemus-68 ja mõjunäitajad, mille kohta liikmesriigid peavad aru andma. Need uue ÜPP kavandatavad elemendid võivad parandada põllumajandustootjate motivatsiooni ELi mulda piisavalt kaitsta.
It is therefore too early to assess how the proposed arrangements might work in practice. 
Seetõttu on praegu liiga vara hinnata, kuidas kavandatud kord praktikas toimida võiks.
The 2013 EU strategy on adaptation to climate change recognises the importance of combating desertification as one of the climate change adaptation actions to be supported. 
ELi 2013. aasta kliimamuutustega kohanemise strateegias nenditakse, et kõrbestumise tõkestamine on oluline kliimamuutustega kohanemise meede, mida tuleb toetada.
Member States are encouraged to develop their own national strategies. 
Liikmesriike kutsutakse üles töötama välja oma riiklikud strateegiad.
Using documentation available at the Commission, we found that, of the thirteen Member States who declared themselves to be affected by desertification (see Box 2), as of November 2018: − eight had included specific actions against desertification in their climate change adaptation strategies, including the five Member States we visited69; − two, Hungary and Slovenia, did not mention desertification in their adaptation strategies; − three, Bulgaria, Croatia, and Latvia, had not yet established climate adaptation strategies. 
Komisjoni dokumente uurides sai kontrollikoda teada, et kolmeteistkümnest liikmesriigist, kes on 2018. aasta juuni seisuga kuulutanud end kõrbestumisest mõjutatuks (vt 2. selgitus): − oli kaheksa liikmesriiki (sh viis riiki, mida kontrollikoda külastas69) lisanud oma kliimamuutustega kohanemise strateegiatesse konkreetsed kõrbestumisevastased meetmed; − kaks (Ungari ja Sloveenia) ei maininud oma kohanemisstrateegiates kõrbestumist; − kolm (Bulgaaria, Horvaatia ja Läti) polnud veel kliimamuutustega kohanemise strateegiaid kasutusele võtnud.
Member States implement these strategies. No comprehensive EU-wide information is currently available to the Commission about the results of their implementation. 
Komisjonil puudub praegu kogu ELi tasandil põhjalik teave nende strateegiate rakendamise tulemuste kohta.
In 2016, the Commission launched an evaluation of the EU adaptation strategy to examine its implementation and performance. 
kliimamuutustega kohanemise strateegia hindamise, et uurida selle rakendamist ja tulemuslikkust.
It is planned to be completed by the end of 2018. 
See viiakse eeldatavalt läbi 2018. aasta lõpuks.
Other EU policies and spending programmes are relevant to desertification, but their impact was not documented (as explained below). 
Kõrbestumise vastu võitlemiseks saab kasutada ka muid ELi poliitikastrateegiad ja rahastamisprogramme, kuid nende mõju ei dokumenteeritud (nagu allpool selgitatud).
Regional funds: The ERDF and the Cohesion Fund can finance infrastructure investments for climate change adaptation. 
Piirkondlikud vahendid: ERFist ja Ühtekuuluvusfondist saab rahastada kliimamuutustega kohanemiseks tehtavaid taristuinvesteeringuid.
Their impacts on land are mixed (see paragraphs 62 to 63). 
Need võivad avaldada maale nii positiivset kui ka negatiivset mõju (vt punktid 62 ja 63).
According to the EEA, ERDF projects “can have a broad range of impacts on land; some investments, such as those for road transport, can aggravate sprawl and land take trends”70. 
EEA sõnul võib ERFi projektidel olla maale väga mitmesugune mõju; mõned investeeringud, nt investeeringud maanteetransporti, võivad suurendada valglinnastumist ja maahõivet70.
In addition, the EU Solidarity Fund has been used to rehabilitate land after emergencies which increase the risk of desertification, such as droughts and forest fires. 
Lisaks on ELi Solidaarsusfondi kasutatud maa taastamiseks pärast hädaolukordi, mis suurendavad kõrbestumise ohtu (nt põuad ja metsatulekahjud).
EU Research: A number of research projects dealing directly or indirectly with desertification71 have been financed under the EU research framework programmes. 
ELi teadusuuringud: ELi teadusuuringute raamprogrammide kaudu on rahastatud mitmeid teadusprojekte, mis käsitlevad otseselt või kaudselt kõrbestumist71.
These focused mainly on understanding the phenomenon of desertification, developing indicators to monitor desertification, or supporting coordinated action to raise awareness. 
Neis keskenduti peamiselt kõrbestumise nähtuse uurimisele, kõrbestumise jälgimiseks näitajate väljatöötamisele või kooskõlastatud tegevuse toetamisele teadlikkuse suurendamiseks.
However, neither Member States nor the Commission have effectively capitalised on the research results to assess the extent of desertification, to build up an effective monitoring system, or to develop any related strategy. 
Liikmesriigid ega komisjon ei ole aga teadusuuringute tulemusi tõhusalt ära kasutanud, et hinnata kõrbestumise ulatust, luua tõhus seiresüsteem ja kavandada asjakohaseid strateegiaid.
Water: The Water Framework Directive considers water scarcity as one aspect of integrated water management and has the overall objective of achieving good status for Europe’s waters by 2015. 
Vesi: vee raamdirektiivis peetakse veepuudust integreeritud veemajanduse üheks aspektiks ja direktiivi üldeesmärk on saavutada aastaks 2015 Euroopa veevarude hea seisund.
In May 2018, the Commission proposed a draft Regulation on water reuse, focusing on the reuse of treated waste-water for agricultural irrigation. 
Mais 2018 esitas komisjon ettepaneku määruse kohta, mis käsitleb vee korduskasutamist ja milles keskendutakse puhastatud heitvee korduskasutamisele põllumajanduslikuks niisutamiseks.
Forestry: The 2013 EU Forest Strategy is not legally binding. 
Metsandus: ELi 2013. aasta metsastrateegia ei ole õiguslikult siduv.
All of the five Member States we visited had national forestry legislation. 
Kõigil kontrollikoja külastatud viiel liikmesriigil olid oma metsandusseadused.
The national forest programmes and national sustainable forestry practices have positive effects on soil. 
Riiklikel metsandusprogrammidel ja kestlikel metsandustavadel on mullale positiivne mõju.
The EU supports certain forestry actions under the rural development policy which can also have a positive impact on des ertification. 
EL toetab maaelu arengu poliitika raames teatavaid metsandusmeetmeid, mis võivad samuti kõrbestumist positiivselt mõjutada.
Various Commission services (see paragraph 24) interact on an ad-hoc basis on desertification issues. 
Komisjoni eri talitused (vt punkt 24) suhtlevad vajaduse korral omavahel kõrbestumise küsimustes.
In 2015, the Commission established an expert group for soil protection, “to reflect with Member States on how soil quality issues could be addressed using a targeted and proportionate risk-based approach within a binding legal framework”72. 
2015. aastal lõi komisjon mullakaitse eksperdirühma, kelle ülesanne on mõelda koos liikmesriikidega, kuidas tuleks mullakvaliteedi probleemiga tegeleda; eksperdirühm töötab siduvas õigusraamistikus ning kasutab sihipärast ja proportsionaalset riskipõhist lähenemisviisi72.
There is, therefore, a range of strategies, action plans and spending programmes at EU and national level, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it. 
Seepärast on nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil mitmesuguseid strateegiaid, tegevuskavasid ja rahastamisprogramme, mis on küll kõrbestumise seisukohalt asjakohased, kuid ei keskendu otseselt sellele.
EU-financed projects related to desertification can have a positive impact, but there is no relevant performance information on desertification 57. 
ELi rahastatavatel kõrbestumisega seotud projektidel võib olla positiivne mõju, kuid puudub asjakohane teave nende tulemuslikkuse kohta kõrbestumise vallas 57.
We assessed whether projects addressing desertification in the EU had a positive impact. 
Kontrollikoda hindas, kas ELi kõrbestumist käsitlevatel projektidel on olnud positiivne mõju.
For such projects to have a positive impact on addressing this phenomenon, they must address relevant needs, and be environmentally and financially sustainable. 
Et sellistel projektidel saaks olla kõrbestumise tõkestamise seisukohalt positiivne mõju, peavad need tegelema asjakohaste vajadustega ning olema keskkonnahoidlikud ja rahaliselt kestlikud.
Performance information on the effectiveness and efficiency of spending is helpful in evaluating what has been achieved with the EU budget. 
Teave kulutuste tõhususe ja tulemuslikkuse kohta aitab hinnata, mida on ELi eelarve abil saavutatud.
Studies have shown that restoring degraded land is, in general, more costly than preventing desertification and land degradation73. 
Uuringud on näidanud, et degradeerunud mulla taastamine on üldiselt kulukam kui kõrbestumise ja mulla degradeerumise vältimine73.
Projects relevant for desertification should also be timely, as delayed actions can potentially be more costly or unable to prevent irreversible negative consequences on land. 
ellu viia õigeaegselt, kuna hilinenud meetmed võivad olla kulukamad ega pruugi maale avalduvaid pöördumatuid negatiivseid tagajärgi vältida.
No comprehensive data is available on planned or actual expenditure on projects relevant for desertification at regional, national, or EU level. 
Põhjalikud andmed kõrbestumisega seotud piirkondliku, liikmesriikide või ELi tasandi projektide kavandatavate või tegelike kulude kohta ei ole kättesaadavad.
There is no data on how many such projects exist in the EU. 
Puuduvad andmed selle kohta, kui palju niisuguseid projekte ELis on.
36 72 73 37 paragraph 26) from lists submitted to us by the five visited Member States, which they identified as being relevant to desertification74. 
Kontrollikoda valis külastatud viie liikmesriigi esitatud loeteludes sisalduvatest projektidest, mida need liikmesriigid pidasid kõrbestumise seisukohalt asjakohaseks74, välja 25 projektist koosneva näitliku valimi (vt punkt 26).
EU projects can have a positive impact on combating desertification 60. 
ELi projektidel võib olla kõrbestumise tõkestamisele positiivne mõju 60.
Within our sample, we identified two particularly successful projects which we considered to be examples of good practice. 
Kontrollikoda tuvastas oma valimis kaks iseäranis edukat projekti, mida kontrollikoda pidas heade tavade näiteks.
These projects had allowed previously non-productive soil to be enriched and protected against land degradation. 
Need projektid aitasid rikastada varasemalt mittetootlikku mulda ja kaitsta maad degradeerumise eest.
While addressing desertification, reducing erosion and improving the condition of the land, these projects also benefited beneficiaries economically or contributed to biodiversity (see Box 4). 
Lisaks kõrbestumise tõkestamisele, erosiooni vähendamisele ja maa seisundi parandamisele tõid need projektid toetusesaajatele ka majanduslikku kasu või aitasid säilitada elurikkust (vt 4. selgitus).