natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 Council Regulation (EC) No 744/2008 of 24 July 2008 instituting a temporary specific action aiming to promote the restructuring of the European Community fishing fleets affected by the economic crisis (OJ L 202, 31.7.2008, p. 1). 
20 Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).
14 Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
14 Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 14. 
15 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 14.
The objective of the audit was to examine whether EU measures effectively contributed to adapting the capacity of the fleets to available fishing opportunities. 
Auditi eesmärk oli uurida, kas ELi meetmed aitasid laevastike püügivõimsuse kohandamisele olemasolevate püügivõimalustega tõhusalt kaasa.
The Court examined the following questions: (a) Is the framework for the reduction of fleet capacity clear? (b)Are specific measures well defined and implemented? 
Kontrollikoda uuris järgmisi küsimusi: a) kas laevastiku püügivõimsuse vähendamise raamistik on selge? b) kas erimeetmed on hoolikalt määratletud ja rakendatud?
The audit was carried out at the Commission and in seven Member States (Denmark, Spain, France, Italy, Poland, Portugal and the United Kingdom21) selected on the basis of the size of their fishing fleets and the resources available for adapting their fishing fleets under the EFF. 
Audit viidi läbi komisjonis ja seitsmes liikmesriigis (Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Portugal ja Ühendkuning-riik21), mis valiti välja nende kalalaevastike suuruse ja Euroopa Kalandusfondist saadavate kalalaevastike kohandamise vahendite alusel.
The audit work was performed between May 2010 and November 2010. 
Audit toimus ajavahemikus mai–november 2010.
The audit examined: (a) the Commission’s procedures for approving Member States’ operational programmes (OPs) and for supervising their subsequent implementation; (b) Member States’ design and implementation of fishing effort adjustment plans, fishing vessel decommissioning schemes, modernisation schemes and compliance with fishing fleet capacity restrictions. 
Auditi käigus uuriti järgmisi punkte: a) liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja rakendamise järelevalve menetlus komisjonis; b) püügikoormuse kohandamise, kalalaevade kasutusest kõrvaldamise ja moderniseerimise kavade koostamine ja rakendamine ning kalalaevastiku püügivõimsuse piirangute järgimine liikmesriikides.
This involved examining 126 projects which received 33,4 million euro financing by the EFF for scrapping and modernising fishing vessels between 2008 and the time of the audit; (c) Member States’ procedures to implement capacity restrictions including the examination of 70 transactions on the EU fishing fleet register and Member States’ annual reports on their efforts to balance fishing capacity with fishing opportunities. 
Auditi käigus vaadati läbi 126 projekti, mis said 2008. aastast auditi tegemiseni Euroopa Kalandus-fondilt 33,4 miljonit eurot toetust kalalaevade lammutamiseks ja moderniseerimiseks; c) liikmesriikide püügipiirangute rakendamise kord: muu hulgas vaadati läbi 70 ELi kalalaevastiku registris tehtud toimingut ja liikmesriikide iga-aastased aruanded jõupingutuste kohta tasakaalustada püügivõimsus püügivõimalustega.
The criteria used by the Court to assess the management of the policy by the Commission and the Member States were based on the requirements of the basic CFP regulation. 
Kontrollikoda hindas poliitika elluviimist komisjonis ja liikmesriikides ühise kalanduspoliitika põhimääruse nõudmistel põhinevate kriteeriumide alusel.
The Court also made use of criteria set out in relevant reports22 of the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD). 
Samuti kasutas kontrollikoda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) asjaomastes aruannetes22 sätestatud kriteeriume.
In addition the Court considered practices in Norway23. 
Lisaks võttis kontrollikoda arvesse Norra tavasid23.
21 The audit covered implementation in England and Scotland. 
21 Audit hõlmas rakendamist Inglismaal ja Šotimaal.
22 Forexample,Reducingfishing capacity — Best practices for decommissioning schemes, OECD, 2009. 
22 Näiteks„Reducing Fishing Capacity: Best practices for Decommissioning Schemes” („Püügivõimsuse vähendamine: laevade kasutusest kõrvaldamise kavade parimad tavad”). OECD 2009.
23 Norwaywasselectedasthe EU and Norway share some fish stocks, and Norway alone catches around half as much fish as the entire EU fleet. Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
23 Norra valiti välja seetõttu, et ELil ja Norral on mõned ühised kalavarud ning Norra üksi püüab peaaegu pool sellest kalakogusest mis kogu ELi laevastik. Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
16 OBSERVATIONS 19. 
16 TÄHELEPANEKUD 19.
Despite the reduction in capacity of the fleets in terms of GT and kW and the efforts made to date to reduce fishing overcapacity, the Commission regards the remaining fishing fleet as still too big in terms of available fish resources. 
Hoolimata laevastike püügivõimsuse vähendamisest brutoregistertonnides ja kilovattides ning seni tehtud jõupingutustest vähendada liigset püügivõimekust on allesjäänud kalalaevastik komisjoni arvates olemasolevate kalavarude seisukohast endiselt liiga suur.
As a result: (a) fishers have the opportunity to catch more than their allocated quotas or rights with an increased risk of illegal, unreported and unregulated (IUU) fishing24, and/or (b) fishers cannot make full use of their expensive fishing vessels; (c) this creates pressure on the Council, which often sets annual TAC quotas at levels which are above those proposed by the Commission, or recommended by scientific advice (see Box 1); (d)monitoring and controlling the complicated rules for quotas and effort restrictions is made more difficult. 
Selle tulemusena: a) on kaluritel võimalik püüda suuremaid koguseid kui need, mis on neile kvootidena eraldatud või õigustega lubatud, kusjuures ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kala-püügi24 oht suureneb, ja/või b) kalurid ei saa oma kalleid kalalaevu täies mahus kasutada; c) tekib surve nõukogule, kes kehtestab lubatud aastase kogupüügi sageli tasemel, mis ületab komisjoni pakutut või teadlaste soovitatut (vt 1. selgitus); d) muutub raskemaks keeruliste kvoodieeskirjade ja püügikoormuse seire ning kontroll.
UNCLEAR FRAMEWORK 20. 
EBASELGE RAAMISTIK 20.
Problems with the framework of key definitions, limits and concepts relating to measures to bring fishing capacity into line with available fishing opportunities are set out in paragraphs 21 to 33. 
Põhimääratluste, piirmäärade ja kontseptsioonide probleemid, mis tulenevad püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vastavusse viimise meetmetest, on toodud punktides 21–33.
These compound problems with the design and implementation of specific measures as set out in paragraphs 34 to 73. 
Neile lisanduvad erimeetmete väljatöötamise ja rakendamise probleemid, mida on kirjeldatud punktides 34–73.
24 IUU fishing activities are estimated to represent 19 % of worldwide catches, or 10 billion euro and constitute a serious threat to sustainable fisheries. 
24 Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük moodustab hinnanguliselt 19% maailma kalapüügist ehk 10 miljardit eurot ning see on suur oht jätkusuutlikule kalandusele.
The IUU regulation to combat IUU fishing came into force in 2010: Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29 September 2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing (OJ L 286, 29.10.2008, p. 1). 
Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise määrus jõustus 2010. aastal: nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).
Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 17 INADEQUATE DEFINITION OF FISHING CAPACITY 21. 
Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega? 17 PÜÜGIVÕIMSUSE EBAPIISAV MÄÄRATLEMINE 21.
Fishing capacity as defined by GT and kW is a key concept used to monitor the size of Member States’ fishing fleets, and implement fishing effort controls and measures to adapt fishing fleets to fishing opportunities. 
Brutoregistertonnides ja kilovattides määratletud püügivõimsus on peamine kontseptsioon, mida kasutatakse liikmesriikide kalalaevastike suuruse jälgimisel ning püügikoormuse kontrollimehhanismide ja kalalaevastike püügivõimalustega kohandamiseks mõeldud meetmete rakendamisel.
The relative simplicity of the fishing capacity definition facilitates its use for these purposes. 
Püügivõimsuse määratluse suhteline lihtsus soodustab selle kasutamist sedalaadi eesmärkidel.
However, in order to match fleet capacity with fishing opportunities, the real ability of the fleets to catch fish is more important than formal measures of capacity. 
Laevastiku võimsuse vastavusse viimisel püügivõimalustega on aga laevastike tegelik püügivõimsus olulisem kui püügivõimsuse formaalne suurus.
‘GT and kW’ are not reliable indicators of the ability of vessels to catch fish, especially considering the advances in fishing technology. 
Brutoregistertonnid ja kilovatid ei ole laevade püügivõimsuse usaldusväärsed näitajad, arvestades eelkõige püügitehnoloogia arengut.
Such advances were estimated by the Commission, in its mid-term review of the CFP of 2008, to increase the ability of fishing vessels to catch fish by around 3 % per year. 
Komisjon hindas ühise kalanduspoliitika 2008. aasta vahekokkuvõttes, et selline areng suurendab kalalaevade püügivõimsust umbes 3% aastas.
This was estimated by the Court to result in an overall increase of 60 % over the 16-year period 1992 to 2008. 
Kontrollikoja hinnangul on see 16aastasel perioodil vahemikus 1992–2008 toonud ühtekokku 60% kasvu.
While the capacity of the EU-12 fishing fleet in terms of GT and kW decreased by 29 % in the same period, the effective capability taking into account the impact of technological improvements, is estimated to have increased by 14 %25. 
Samal ajal kui EU-12 kalalaevastiku võimsus vähenes brutoregistertonnide ja kilovattide alusel 29%, kasvas tegelik võimsus samal perioodil tehnoloogia arengu toel 14%25.
Furthermore, the Commission considers that the engine power expressed in kW is not being properly measured in many cases26. 
Lisaks leiab komisjon, et mootorite võimsust kilovattides ei mõõdeta paljudel juhtudel õigesti26.
As the capacity of the European fishing fleet in terms of GT/ kW has actually been decreasing for many years (paragraph 9) the ceilings applying to Member States (‘reference levels’ and ‘exit–entry ceilings’) have become irrelevant. 
Kuivõrd Euroopa kalalaevastiku püügivõimsus on brutore-gistertonnide/kilovattide alusel juba hulk aastaid vähenenud (punkt 9), on liikmesriikide suhtes kehtivad ülemmäärad („sihttasemed” ja „koosseisust väljaarvamise ja koosseisu arvamise piirtasemed”) muutunud tähtsusetuks.
By the end of 2009 the fishing fleet capacity in GT in the EU represented 73 % of the reference levels and 90 % of the ‘entry–exit’ ceiling, representing a gap of 565 000 tonnes and 198 000 tonnes respectively. These gaps have widened as the size of the fleet decreases. 
2009. aasta lõpuks ulatus laevastiku püügivõimsus ELis brutoregistertonnides 73%-ni sihttasemetest ja 90%-ni koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise piirtasemetest, tekitades vastavalt 565 000-tonnise ja 198 000-tonnise vahe.
The fishing fleet capacity limits therefore no longer have a significant impact in terms of adapting fishing fleet capacity to available fishing opportunities. 
Seepärast ei mõjuta laevastiku püügivõime piirmäär enam oluliselt laevastiku püügivõimsuse kohandamist olemasolevate püügivõimalustega.
The limits no longer impose real restrictions on Member States’ fleet management policies; the Member States’ fishing fleets could be almost 200 000 GT bigger and still comply with the rules (see Figure 3). 
Need piirmäärad ei piira enam tegelikkuses liikmesriikide laevastiku majandamise poliitikat; liikmesriikide kalalaevastike mahutavus võiks olla peaaegu 200 000 brutoregistertonni võrra suurem ja vastaks ikkagi eeskirjadele (vt joonis 3).
25 Estimated by the Court on the basis that older vessels leave the fleet first: Increase in fishing ability of the 1992 fleet remaining in 2008 = (160 % × (100%–29%))–100%. 
25 Kontrollikoja hinnang lähtudes sellest, et vanemad laevad kõrvaldatakse laevastikust esmajärjekorras: 1992. aastast 2008. aastaks alles jäänud laevastiku püügivõimsususe kasv = (160% x (100% – 29%)) – 100%.
26 The rules regarding the measurement of engine power were reinforced by the new control regulation. Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
26 Mootorivõimsuse mõõtmise eeskirjad kehtestati uue kontrollimäärusega. Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
18 FISHING OVERCAPACITY HAS NOT BEEN DEFINED AND QUANTIFIED 24. 
18 LIIGNE PÜÜGIVÕIMSUS ON MÄÄRATLEMATA JA KVANTIFITSEERIMATA 24.
The adaptation by Member States of fishing capacity to fishing opportunities is one of the cornerstones of the CFP and the EFF. 
Liikmesriikide püügivõimsuse kohandamine püügivõimalustega on üks ühise kalanduspoliitika ja Euroopa Kalandusfondi nurgakive.
However, the concept of fishing overcapacity is not addressed in the CFP and EFF regulations. 
Kuid liigse püügivõimsuse mõistet ühises kalanduspoliitikas ega Euroopa Kalandusfondi määruses ei käsitleta.
There has not been a formal assessment of the level of overcapacity of the Member States’ fishing fleets since 1995, when it was estimated at 40 %. 
Liikmesriikide kalalaevastike liigse püügivõimsuse taset ei ole ametlikult hinnatud alates 1995. aastast, kui see oli hinnanguliselt 40%.
This lack of definition and of quantification creates general problems in identifying fishing overcapacity, deciding whether or how to reduce it and assessing the performance of those actions. 
Määratluse ja mahulise määrangu puudumine tekitab probleeme liigse püügivõimsuse kindlakstegemisel ning otsustamisel, kas ja kuidas seda vähendada ning nende meetmete tõhusust hinnata.
FIGURE 3 THE REDUCING RELEVANCE OF THE FISHING FLEET CAPACITY CEILINGS 700000 600000 500000 400000 300000 200000 100000 0 Reference level gap (EU 15) Exit entry gap (all MS) The gap between actual fishing capacity and the regulatory fishing capacity ceilings 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source: Annual Commission reports on Member States’ efforts to balance fleet capacity with fishing opportunities. Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
JOONIS 3 700000 600000 500000 400000 300000 200000 100000 0 Sihttase (EU-15) Koosseisu piirtase (kõik liikmesriigid) KALALAEVASTIKU PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMMÄÄRA TÄHTSUSE VÄHENEMINE Püügivõimsuse tegeliku ja ettenähtud ülempiiri vahe 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Allikas: komisjoni iga-aastased aruanded liikmesriikide jõupingutuste kohta saavutada püügivõimsuse ja püügivõimaluste vaheline tasakaal. Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
Capacity (GT) 
Püügivõim sus (GT)
There are examples of fleets27 which represent exceptions to these general problems, whose capacity in terms of GT and kW greatly exceeds that necessary to harvest the available quota (for example certain large-scale pelagic fisheries in the north-east Atlantic) but which can operate profitably while targeted fish stocks remain within sustainable limits. 
On laevastikke27, mis moodustavad kõnealuste üldiste probleemide suhtes erandi. Nende püügivõimsus brutoregistertonnides ja kilovattides ületab oluliselt võimsuse, mida vajatakse kehtiva kvoodi kohase koguse väljapüüdmiseks (näiteks teatud suuremahuline pelaagiline kalapüük Kirde-Atlandil), ometi toimivad laevastikud kasumlikult ja asjaomased kalavarud püsivad jätkusuutlikuna.
The CFP regulation28 provides for the withdrawal of the fishing licence and ‘fishing authorisations as defined in the relevant regulations’ when fishing vessels are decommissioned with public aid. 
Ühise kalanduspoliitika määrusega28 nähakse ette püügilitsentsi ja „asjakohaste määrustega ettenähtud püügilubade” äravõtmine, kui kalalaevad kõrvaldatakse kasutusest riigiabi toel.
In addition the vessel’s underlying capacity in terms of GT and kW is reduced from the total fishing capacity ceilings. 
Lisaks sellele arvatakse laeva brutoregistertonnides ja kilovattides väljendatud püügivõimsus kogupüügivõimsusest maha.
While the fishing licence and capacity of a specific vessel may be withdrawn, this does not affect the fishing quotas allocated to Member States. 
Ehkki konkreetse laeva kalapüügilitsents võidakse ära võtta ja püügivõimsus maha arvata, ei mõjuta see liikmesriikidele eraldatud püügikvoote.
These quotas cannot be permanently withdrawn as Member States may reallocate them to individual fishing vessels in the way they decide and Member States may operate transferable quota systems. 
Kõnealuseid kvoote ei saa alatiseks ära võtta, kuivõrd liikmesriigid võivad need kalalaevade vahel ümber jaotada ning kasutada üleantavaid kvoodisüsteeme.
There is not a clear definition of which fishing rights (authori-sations and licences) need to be withdrawn when fishing vessels are decommissioned with public aid. 
Ei ole selget määratlust selle kohta, millised kalapüügiõigu-sed (püügiload ja -litsentsid) tuleb ära võtta, kui kalalaevad kõrvaldatakse kasutusest riigiabi toel.
This requirement of the CFP regulation to withdraw fishing rights is contradicted by the annual TAC regulations which allow for reallocation of fishing rights related to such fishing vessels in certain cases29. 
See ühise kalanduspoliitika püügiõiguste äravõtmise nõue on vastuolus iga-aastaste lubatud kogupüügi määrustega, mis võimaldavad teatavatel juhtudel selliste kalalaevadega seotud püügiõigusi üle anda29.
Some Member States allow certain fishing rights to be transferred to other fishing vessels or other fishers (for example, Denmark and Spain) whereas others cancel them (for example, France and Poland). 
Mõni liikmesriik lubab teatud püügiõigusi anda üle teistele kalalaevadele või teistele kaluritele (näiteks Taani ja Hispaania), samal ajal kui ülejäänud (näiteks Prantsusmaa ja Poola) need tühistavad.
27 Source: North Sea Regional Advisory Council. 
27 Allikas: Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon.
28 Article 11(3) of Council Regulation (EC) No 2371/2002. 
28 Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõige 3.
29 Forexample,AnnexIIA, point 10; Annex IIB, point 9; and Annex IIC, point 9 to Council Regulation (EC) No 40/2008 (OJ L 19, 23.1.2008, p. 1); Annexes IIB and IIC to Council Regulation (EC) No 43/2009 (OJ L 22, 26.1.2009, p. 1) and Council Regulation (EU) No 53/2010 (OJ L 21, 26.1.2010, p. 
29 Näiteks nõukogu määruse (EÜ) nr 40/2008 (ELT L 19, 23.1.2008, lk 1) IIa lisa punkt 10, IIb lisa punkt 9, IIc lisa punkt 9; nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 (ELT L 22, 26.1.2009, lk 1) IIb ja IIc lisa ning nõukogu määrus (EL) nr 53/2010 (ELT L 21, 26.1.2010, lk 1).
19 Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
19 Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
Where Member States allow beneficiaries of public aid for fishing vessel decommissioning to transfer associated fishing rights or quotas, this provides the beneficiaries with additional resources to contribute to restructure their remaining fishing activities or to pursue other interests. This is in addition to the public aid co-financed from the EFF for decommissioning their vessel. 
Kui liikmesriigid lubavad kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks riigiabi saajatel nendega seotud püügiõigusi või -kvoote üle anda, annab see riigiabi saajatele täiendavad vahendid allesjäänud kalastustegevuse ümberkorraldamiseks või muude tegevuste jaoks.
Other policy instruments can be used to restructure fishing fleets and reduce fishing capacity. 
Kalalaevastike ümberkorraldamiseks ja püügivõimsuse vähendamiseks võib kasutada ka teisi poliitikavahendeid.
The ability to transfer fishing rights can provide an incentive for restructuring fishing fleets and contribute to reductions in fishing overcapacity. 
Püü-giõiguste üleandmise õigus võib soodustada kalalaevastike ümberkorraldamist ning aidata kaasa liigse püügivõimsuse vähendamisele.
For example, the fishing capacity of the Danish fishing fleet was reduced by 27 % between 2003 and 200930, mostly without the use of public aid for fishing vessel decommissioning. 
Näiteks Taani kalalaevastiku püügivõimsust vähendati 2003.–2009. aastal30 27% võrra kalalaevade kasutusest kõrvaldamise toetamiseks mõeldud riigiabi peaaegu kasutamata.
This was encouraged by the introduction of transferable quota systems to most of the fishing fleet. 
Seda ergutati üleantavate kvoodisüsteemide kasutuselevõtuga kalalaevastiku enamikus osades.
Fishing capacity was reported31 to be largely in balance with fishing opportunities. 
Kinnitati, et püügivõimsus31 on püügivõimalustega suures osas tasakaalus.
In the United Kingdom the implementing body for Scotland introduced in 2010 a fishing vessel decommissioning scheme with public aid which required beneficiaries to transfer fishing rights to other fishing vessels. 
Ühendkuningriigis võttis Šotimaa rakendusasutus 2010. aastal kasutusele laevade riigiabi toel kasutusest kõrvaldamise kava, mis nõudis, et toetuse saajad annaksid oma püügiõigused üle teistele kalalaevadele.
The Court noted that fishing licence transfer schemes are used by the Norwegian authorities to adjust fishing capacity to fishing opportunities, rather than the CFP approach of fishing capacity ceilings and public aid for fishing vessel decommissioning. 
Kontrollikoda märkis, et Norra võimud kasutavad püügivõimsuse püügivõimalustega kohandamiseks püügilitsentsi üleandmise kavasid, mitte aga ühise kalanduspoliitika lähenemist, mis hõlmab püügivõimsuse ülemmäärasid ja riigiabi laevade kasutusest kõrvaldamiseks.
The practices of Denmark, Norway and Scotland relate to specific fisheries which are different from the mixed fisheries which exist in other EU waters and reflect choices made by those states to manage their specific fishing sectors. 
Taani, Norra ja Šotimaa tegelevad konkreetsete püügipiir-kondadega, mis erinevad teistes ELi vetes asuvatest mitme püügiliigiga piirkondadest ja kajastavad nende liikmesriikide valikuid oma konkreetse kalandussektori majandamiseks.
They nevertheless indicate that fishing rights transfer schemes, which are not expressly included in the CFP, can be used to provide incentives for reducing fishing overcapacity. 
Sellegipoolest näitavad nad, et püügiõiguste üleandmise kavasid, mis ühises kalanduspoliitikas sõnaselgelt ei sisaldu, on võimalik kasutada liigse püügivõimsuse vähendamise soodustamiseks.
30 The reduction in terms of GT was from 107 578 GT in 2003 to 78 821 GT in 2009. 
30 Kogumahutavus langes 107 578 brutoregistertonnilt 2003. aastal 78 821 brutoregistertonnini 2009. aastal.
31 Annual report for 2009 of the Danish authorities on their efforts to balance fishing capacities with fishing opportunities, April 2010. 
31 Taani võimude 2009. aasta aruanne jõupingutuste kohta püügivõimsuse tasakaalustamiseks püügivõimalustega, aprill 2010.