natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/81 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.8. Horizon 2020 has a budget of around 75 billion euro for 2014-2020. It is the EU’s programme for supporting research and innovation, with the general objective to ‘contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union’ (6). 
13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/81 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.8. „Horisont 2020“ eelarve perioodiks 2014–2020 on ligikaudu 75 miljardit eurot. See on ELi programm teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks, mille peamine eesmärk on „aidata ehitada liidus üles teadmiste-ja innovatsioonipõhine ühiskond“ (6).
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area (ERA) (7). 
Programm toetab strateegiat „Euroopa 2020“ ning ELi eesmärki luua Euroopa teadusruum (ERA)(7).
It brings together previously separate spending programmes for research and innovation (8). 
Programm ühendab varasemalt eraldiseisnud teadusuuringute ja innovatsiooni kuluprogrammid (8).
Funding is provided mainly in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available. 
Rahastamine toimub peamiselt toetuste kaudu, kuigi on olemas ka juurdepääs muudele rahastamisviisidele, nagu finantsinstrumendid.
The Commission manages the majority of expenditure under Horizon 2020, either itself or through agencies and other bodies. 
Suuremat osa „Horisont 2020“ kuludest haldab komisjon, kas ise või ametite ja muude asutuste kaudu. „Horisont 2020“ raames makstakse toetusi üksikisikutele, rühmadele, ülikoolidele, teadusinstituutidele, VKEdele ja suurematele ettevõtetele nii ELis kui mujal.
(6) The legal basis for Horizon 2020 exists at a number of levels. 
(6) „Horisont 2020“ õiguslikul alusel on mitu tasandit.
Article 182 of the TFEU provides for multi-annual research framework programme and specific programmes as instruments of EU research and development policy. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182 näeb ette teadusuuringute mitmeaastase raamprogrammi ja eriprogrammide loomise ELi teadusuuringute ja arengupoliitika vahenditena.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 104) sets out the general and specific objectives of Horizon 2020, fixes priorities, broad lines of activities and the overall financial amount. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 20,12, 20.12.2013, lk 104), sätestatakse raamprogrammi „Horisont 2020“ üldeesmärk, erieesmärgid, prioriteedid, tegevuse põhisuu-nad, ning rahastamise kogusumma.
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) defines specific objectives and broad lines of activities. 
Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsuses 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/ EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), määratletakse meetmete erieesmärgid ja põhisuunad.
Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 81) details award procedures, funding rules and the dissemination of results. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1290/ 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81), sätestatakse lepingute sõlmimise menetlused, rahastamiseeskirjad ja tulemuste levitamine.
(7) Article 179 of the TFEU. 
(7) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 179.
(8) In addition to the former Framework Programme 7 (FP7), the Euratom Research and Training Programme and some activities of the Joint Research Centre (JRC), the Commission’s in-house science service, that were already combined, it also includes innovation aspects of the Competitiveness and Innovation Programme and the EU contribution to the European Institute of Innovation and Technology (EIT). 
(8) Lisaks endisele seitsmendale raamprogrammile, Euratomi teadus-ja koolitusprogrammile ja Teadusuuringute Ühiskeskusele (ko-misjonisisene teadustalitus), mis olid juba liidetud, hõlmab see ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi innovat-siooniaspekte ning Euroopa Innovatsiooni-ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ELi osalust. ET
EN C 375/82 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.10. Figure 3.2 shows the structure of Horizon 2020. 
C 375/82 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 ET KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.10. Selgituses 3.2 on toodud programmi „Horisont 2020“ ülesehitus.
The general objective is translated into three priorities (1. Excellent science, 2. 
Üldeesmärk jaguneb kolmeks prioriteediks (1. tipptasemel teadus, 2. tööstuse juhtimine ja 3. ühiskondlikud väljakutsed).
These priorities are pursued through 14 ‘specific objectives’, complemented by broad lines of activities which provide their scientific and technological content. The general objective is also pursued through two specific objectives (‘Spreading excellence and widening participation’ and ‘Science with and for society’), while two additional organisations, the JRC and the EIT also contribute to the general objective and the priorities by following their own specific objectives. 
Ka üldeesmärgi saavutamisel on abiks kaks erieesmärki (tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine ning teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks), ning kaks organisatsiooni, Teadusuuringute Ühiskeskus ja EIT, aitavad samuti kaasa üldeesmärgi ja prioriteetide saavutamisele oma erieesmärkide täitmise kaudu. „Horisont 2020“ hõlmab ka täiendavaid teadusuuringute meetmeid, nagu innovatsiooni kiirtee projektid turulähedaste innovatsioonitegevuste edendamiseks.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/83 Figure 3.2 — The structure of Horizon 2020 Source: European Court of Auditors. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/83 Selgitus 3.2. „Horisont 2020“ ülesehitus Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
EN C 375/84 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS There are high-level links between Horizon 2020 and Europe 2020 but need to be enhanced to ensure that they facilitate a greater focus on performance 3.11. 
C 375/84 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 ET KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED „Horisont 2020“ ja „Euroopa 2020“ vahel on kõrgetasemeline seos, kuid seda tuleb tugevdada, et parandada tulemuslikkusele keskendumist 3.11.
Under the legislation, Horizon 2020 has three performance indicators for assessing progress against its general objective: (a) the research and development intensity indicator according to which investment should account for at least 3 % of GDP by 2020 — replicating one of Europe 2020’s five headline targets; (b) an innovation output indicator; (c) the share of researchers in the active population (9). 
Õigusaktide kohaselt on programmil „Horisont 2020“ kolm tulemusnäitajat, mille abil hinnata peamise eesmärgi saavutamisel tehtavaid edusamme: a) teadus-ja arendustegevuse intensiivsuse näitaja, mille kohaselt peaks investeering 2020. aastaks moodustama vähemalt 3 % SKPst, mis on ka üks „Euroopa 2020“ viiest peamisest eesmärgist; b) innovatsiooninäitaja; c) teadlaste osakaal töötava elanikkonna hulgas (9).
This indicator has no direct link with Europe 2020 headline targets. 
See näitaja ei ole otseselt seotud „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkidega.
It was not designed to measure output, results or impact. Horizon 2020 adds for the first time in legislation the requirement that private — as opposed to public — investment in research and development should account for two-thirds of the total (10). 
See ei olnud kavandatud mõõtma väljundeid, tulemusi ega mõju. „Horisont 2020“ käsitlevates õigusaktides sisaldub esmakordselt nõue, et erasektori investeeringud teadus-ja arendustegevusse peavad moodustama kaks kolmandikku kogu investeeringust (10).
Against these targets, in 2014 total such investment across Europe was just over 2 % of GDP, with the private sector accounting for around 64 % of this. 
Eesmärkidega võrreldes moodustasid kogu ELi sellekohased investeeringud 2014. aastal vaid veidi üle 2 % SKPst, millest erasektori osalus oli 64 %.
Comparable figures for the USA were 2,8 % in 2012, 3,5 % for Japan and 4,2 % for South Korea (for both countries in 2013). 
USAs oli vastav osakaal 2012. aastal 2,8 %, Jaapanis 3,5 % ja Lõuna-Koreas 4,2 % (mõlema riigi kohta 2013. aasta andmed).
THE COMMISSION’S REPLIES 3.12. 
3.12.
Whilst the 3 % R&D intensity indicator measures the input of funds in research and development, it also reflects the effectiveness of policy measures taken to stimulate a high quality science base in the Member States and to create better framework conditions for research and innovation in the private sector. 
Kuigi teadus-ja arendustegevuse intensiivsuse näitaja (3 %) mõõdab fondide panust teadus-ja arendustegevusse, kajastab see ka seda, kui tõhusad on poliitikameetmed, mida rakendatakse selleks, et stimuleerida liikmesriikides kvaliteetset teadusbaasi ning luua paremaid raamtingimusi teadusuuringuteks ja innovatsiooniks erasektoris.
(9) Annex I of Regulation (EU) No 1291/2013. 
(9) Määruse (EL) nr 1291/2013 lisa I.
(10) Recital 3 of Regulation (EU) No 1291/2013. 
(10) Määruse (EL) nr 1291/2013 põhjendus 3.
In March 2002, the Barcelona Council set the objective to increase the average research investment level from 1,9 % of GDP to 3 % of GDP, of which two thirds should be funded by the private sector. 
Märtsis 2002 seadis Barcelona Ülemkogu eesmärgiks suurendada keskmist teadusuuringute alaste investeeringute määra 1,9 protsendilt SKPst 3 protsendini SKPst, millest kaks kolmandikku peaks pärinema erasektorist.
EN 13.10.2016 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.13. Horizon 2020 spending is one relatively small contribution to the target. 
KOMISJONI VASTUSED 3.13. „Horisont 2020“ kulutused on suhteliselt väike panus eesmärgi saavutamisse.
It was always expected that Member States would provide the bulk of funds in this area. 
Eeldati, et liikmesriigid eraldavad suurema osa selle valdkonna rahastamisest.
In 2014, the first year of implementation, Horizon 2020 spending by the EU institutions represented just under 10 % of total public budgets for R&D. We noted in last year’s annual report that meeting all national targets for research and development would lead to a total investment of 2,6 % of GDP by 2020, some way below the 3 % target (11). of the European Union C 375/85 THE COMMISSION’S REPLIES 3.13. 
Aastal 2014, mis oli programmi esimene rakendusaasta, moodustasid ELi institutsioonide „Horisont 2020“-ga seotud kulud teadus-ja arendustegevuse kogueelarvest veidi alla 10 %.
Increasing impact and excellent science through openness (open science) and a digital single market, embedding digital into the grand societal challenges, implementing the research, innovation and competitiveness dimension of the Energy Union, together with a forward-looking climate-change policy, and translating Europe’s strengths in science and technology into a leading global voice (open to the world) are also key objectives of research policy. 
Teaduspoliitika peamiste eesmärkide hulka kuulub ka mõju ja teadusalase tipptaseme parandamine avatuse (avatud teadus) ja digitaalse ühtse turu kaudu, võttes ühiskondlike probleemide lahendamiseks appi digitaaltehnoloogia, rakendades energialiidu teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõdet ning tulevikku vaatavat kliimamuutuste poliitikat ning saavutades tänu Euroopa teaduse ja tehnoloogia valdkonna tugevatele külgedele juhtiva positsiooni kogu maailmas (avatus maailmale).
Research and innovation investments from the cohesion policy programmes for 2007-2013 also contributed to the progress towards the 3 % target. 
Ühtekuuluvuspoliitika programmidest perioodil 2007–2013 tehtud teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringud aitasid samuti kaasa 3 % eesmärgi saavutamisele.
This contribution is continued for the 2014-2020 programming period thanks to the thematic concentration of ERDF and will strengthen its impact and leverage thanks to the ‘Smart Specialisation’ ex ante conditionality for research and innovation. 
Seda rahastamist jätkatakse tänu ERFi valdkondlikule keskendumisele ka programmitöö perioodil 2014– 2020 ning sellega suurendatakse ERFi mõju ja finantsvõimendust tänu aruka spetsialiseerumise eeltingimusele teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.
The contribution of Horizon 2020 to the achievement of the Europe 2020 strategy is reinforced by the interaction with other actions at EU and national level. 
Programmi „Horisont 2020“ panust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse tugevdab koostoime teiste ELi ja riigi tasandi tegevustega.
(11) 2014 annual report, paragraph 3.17(b). 
(11) 2014. aasta aastaaruande punkti 3.17 alapunkt b.
(12) COM(2013) 624 final of 13 September 2013, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Measuring innovation output in Europe: towards a new indicator’. 
(12) COM(2013) 624 final, 13. september 2013, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Innovatsiooni tulemuste mõõtmine Euroopas: uus näitaja“.
(13) ‘Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016’ report. 
(13) 2016. aasta aruanne „Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda“.
EN C 375/86 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.15. 
C 375/86 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 ET KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED 3.15.
The innovation output indicator has the advantage that it focuses attention on establishing the right conditions for innovation and that it provides a measure for assessing progress in innovation at the level of the EU economy. 
Innovatsiooni väljundinäitaja eeliseks on see, et 3.15. tähelepanu on suunatud innovatsiooni jaoks õigete tingimuste loomisele ning et näitaja abil saab mõõta innovatsiooni valdkonnas tehtud edusamme ELi majanduse tasandil.
However, it also has a number of shortcomings which limit its usefulness for monitoring the Horizon 2020 contribution towards the Europe 2020 strategy objectives: — the Commission has not yet set a quantified target to be reached by a defined date (14); THE COMMISSION’S REPLIES — the Commission has not translated it into national targets to reflect the individual situation of each Member State — as recommended by experts in the field for indicators measuring innovation (15). 
Näitajal on siiski ka mitmeid puudusi, mis vähendavad programmi „Horisont 2020“ raames strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse antava panuse üle tehtava seire kasulikkust: — komisjon ei ole veel määranud kvantifitseeritavat eesmärki, mis tuleks saavutada kindlaks tähtajaks (14); — komisjon ei ole teisendanud näitajat liikmesriikide eesmärkideks, mis kajastaksid iga liikmesriigi olukorda, nagu soovitavad innovatsiooni mõõtmise näitajate valdkonna asjatundjad (15).
The specific objectives set by Horizon 2020 are the next level in the hierarchy of objectives where links are established to the Europe 2020 strategy. 
Programmile „Horisont 2020“ seatud eesmärgid on järgmine tasand eesmärkide hierarhias, mille alusel luuakse seosed strateegiaga „Euroopa 2020“.
The largest element (38 %) of the Horizon 2020 budget is allocated to the priority ‘Societal challenges’ which is designed to address policy priorities in the Europe 2020 strategy. — In order for a quantitative target to impact policymaking and stimulate progress, the target set must be consensual, justified on the basis of evidence and benchmarking, and easy to understand and communicate. 
Kõige suurem osa (38 %) „Horisont 2020“ eelarvest eraldatakse prioriteedile „Ühiskondli-kud väljakutsed“, mis on kavandatud strateegia „Euroopa 2020“ poliitiliste prioriteetidega tegelemiseks. — Selleks, et kvantitatiivne eesmärk mõjutaks poliitikakujundamist ja kiirendaks edasiminekut, peab see eesmärk olema ühiselt toetatav, tõendite ja võrdlusuuringute alusel põhjendatud ning lihtsalt mõistetav ja edastatav.
This is more difficult to achieve in the case of composite indicators, such as the Innovation Output Indicator, as the summary scores in which they result are by nature abstract. 
Liitnäitajate, nagu innovatsiooni tulemusnäitaja puhul on seda keerulisem saavutada, kuna nende alusel saadavad punktisummad on oma olemuselt abstraktsed.
Therefore, composite indicators typically do not come with target levels. 
Seetõttu ei ole liitnäitajatel üldjuhul sihttasemeid.
Another example of this is the Summary Index of the Innovation Union Scoreboard, which also does not have a target level, but still clearly has an impact on policymaking of Member States. 
Teine samalaadne näide on innovatsioo-niliidu tulemustabeli koondindeks, millel ei ole samuti sihttaset, kuid mis sellegipoolest avaldab liikmesriikide poliitikakujunda-misele selgelt mõju.
Furthermore, the available time series for some of the component indicators are still too short to establish trend lines and identify a meaningful EU target level (the component on high-growth enterprise was based on a new Eurostat data collection). 
Lisaks on mõne osanäitaja kohta kättesaadavad aegread seni liiga lühikesed selleks, et määrata kindlaks dünaamika ja määratleda otstarbekad ELi sihttasemed (suure kasvuga ettevõtjate osanäitaja tugines uutele Eurostati kogutavatele andmetele).
In addition, setting an EU target level would require benchmarking against the performance non-EU countries, something not possible at the time the indicator was launched. — The Research intensity target is set by Member State, and the Innovation Output Indicator complements it by providing the policy picture on innovation output. 
Samuti oleks ELi sihttaseme määramiseks vaja võrdlust ELi mittekuuluvate riikide tulemustega, mis ei olnud näitaja kasutuselevõtmise ajal võimalik. — Teadus-ja arendustegevuse intensiivsuse eesmärgi määravad liikmesriigid ning innovatsiooni tulemusnäitaja täiendab seda, pakkudes innovatsioonitulemuste kohta strateegilist visiooni.
These different elements need to be seen together. 
Nimetatud erinevaid elemente tuleb käsitleda koos.
3.15. (14) The DG for Research and Innovation (RTD) 2015 management plan states that the target is ‘to be defined at a later stage, based on country-specific progress of Member States with respect to the whole of the indicator and its four components’, p. 
(14) Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi 2015. aasta juhtimiskavas märgitakse, et eesmärk „määratakse hilisemas etapis liikmesriikide edusammude alusel, võttes arvesse näitajat tervikuna ja selle nelja komponenti“, lk 6.
6. (15) Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy. 
(15) „Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy“, kõrgetasemelise rühma aruanne innovatsiooni mõõtmise kohta.
Brussels, 30 September 2010: ‘The properties are: 7. Decomposable. 
Brüssel, 30. september 2010: „Omadused on järgmised: 7. Osadeks võetavad.
The indicators and possible targets should be translatable (in a non-mechanical way) into targets for the different Member States’, p. 6. 
Näitajaid ja võimalikke eesmärke peab olema võimalik teisendada (mitte mehhaaniliselt) eri liikmesriike käsitlevateks eesmärkideks“, lk 6.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/87 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.17. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/87 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.17.
In many cases, the description of the specific objectives refers to the flagship initiatives they are designed to support. 
Mitmel juhul viidatakse erieesmärkide kirjelduses juhtalgatustele, mille toetuseks need eesmärgid on mõeldud.
However, although they are a useful indication of the generic relationship between Horizon 2020 and the Europe 2020 strategy, they are not further translated at lower levels into more specific and operational links that could serve as the basis for monitoring and reporting the contribution of Horizon 2020 to the individual flagship initiatives and thus the Europe 2020 strategy. 
Kuigi neist on kasu programmi „Horisont 2020“ ja strateegia „Euroopa 2020“ vahelise üldise seose näitamisel, ei ole need teisendatud madalamatel tasanditel konkreetsemateks ja toimi-vamateks seosteks, mille alusel võiks teha järelevalvet ja anda aru programmi „Horisont 2020“ panusest individuaalsete juhtalgatuste ja seeläbi strateegia „Euroopa 2020“ rakendamisel.
The links between the Commission’s 10 political priorities and Europe 2020/Horizon 2020 need further clarification 3.18. 
Komisjoni 10 poliitilise prioriteedi ja Euroopa 2020/Hori-sont 2020 vahelised seosed vajavad täiendavat selgitamist 3.18.
In 2013, the regulation establishing Horizon 2020 set priorities, general and specific objectives for the period 2014-2020. 
2013. aastal kehtestati programmi „Horisont 2020“ loomise määrusega perioodi 2014–2020 prioriteedid ning üldised ja konkreetsed eesmärgid.
These priorities and objectives were designed to be aligned with, and to contribute to, the Europe 2020 strategy (16). 
Prioriteedid ja eesmärgid olid kavandatud nii, et neid saaks ühtlustada ja nende abil kaasa aidata strateegia „Euroopa 2020“ (16) rakendamisele.
Towards the end of 2014, the current Commission set 10 priorities for the Commission as a whole for 2014-2019(17). 
2014. aasta lõpu poole määras praegune komisjon perioodiks 2014– 2019 (17) komisjonile tervikuna 10 prioriteeti.
While these priorities highlight some new areas (such as a free trade agreement with the United States), they also overlap significantly, as one would expect, with the existing Europe 2020 strategy, including its headline targets and flagship initiatives. 
Need prioriteedid on küll suunatud mõnele uuele valdkonnale (nagu vabakauban-dusleping USAga), kuid siiski kattuvad need olulisel määral juba olemasoleva strateegiaga „Euroopa 2020“, sh selle peamiste eesmärkide ja juhtalgatustega.
For example, employment and climate change are issues which feature heavily in both. 
Näiteks tööhõive ja kliimamuutused esinevad mõlemas ulatuslikult.
Despite the overlaps and complementarities, it has been difficult to establish the extent to which the 10 political priorities form a distinct new approach of the Commission or are intended as a new way for the Commission to put Europe 2020 into operation for its work. 
Vaatamata kattuvusele ja täiendavusele on olnud keeruline kindlaks teha, millises ulatuses moodustavad 10 poliitilist prioriteeti komisjoni uue eraldiseisva lähenemisviisi või kuidas komisjon rakendab nende abil strateegiat „Euroopa 2020“.
It is normal for strategic priorities to alter, as circumstances change. 
Tingimuste muutudes on normaalne, et ka strateegilised prioriteedid muutuvad.