natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where possible, the audit compared data and management procedures of these institutions with those of the European Economic and Social Committee, the European Committee of the Regions, the European External Action Service (EEAS), the European Court of Auditors (ECA) and the European Investment Bank (EIB). 
Võimaluse korral võrreldi institutsioonide andmeid ja haldusmenetlusi Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) andmete ja haldusmenetlustega.
07 We did not analyse buildings used for purposes other than office accommodation (e.g. conference centres, technical facilities, etc.) or buildings with less than 20 % office space. 
07 Me ei analüüsinud hooneid, mida ei kasutata kontoriruumidena (nt konverentsikeskused, tehnilised hooned jms), ega hooneid, kus on kontoriruume vähem kui 20%.
The audit mainly focused on the cost of obtaining office accommodation. 
Auditis keskenduti peamiselt kontoriruumide hankimisega seotud kuludele.
It did not cover maintenance, cleaning, security or other buildings-related operating costs. 
Selles ei käsitletud hooldust, koristamist, turvalisust ega muid hoonetega seotud tegevuskulusid.
Audit approach 08 We carried out our audit from September 2017 to June 2018 and based our observations on the following sources of evidence: o institutions’ building strategies and reports to budgetary authorities; o questionnaires and visits to the institutions; A complete list and map of buildings occupied by the EU institutions can be found on the Commission’s website: Official directory of the European Union (http://europa.eu/whoiswho/public/index.cfm?fuseaction=idea.hierarchy&nodeID=10). 
Auditi lähenemisviis 08 Viisime auditi läbi vahemikus september 2017 kuni juuni 2018 ning tuginesime oma tähelepanekutes järgmistele teabeallikatele: Täieliku nimekirja ELi institutsioonide kasutatavatest hoonetest ja nende kaardi leiab komisjoni veebisaidilt Euroopa Liidu institutsioonide infokataloog (http://europa.eu/whoiswho/public/index.cfm?fuseaction=idea.hierarchy&nodeID=10).
o questionnaires and visits to other international organisations; o internal audit work where applicable; o technical/measurement reports on buildings; o accounting, financial and contractual information on buildings; o visits to inter-institutional bodies and host-country authorities. 
o institutsioonide kinnisvarastrateegiad ja aruanded eelarvepädevatele institutsioonidele; o institutsioonidele saadetud küsimustikud ja nende külastamine; o teistele rahvusvahelistele organisatsioonidele saadetud küsimustikud ja nende külastamine; o vajaduse korral siseaudit; o tehnilised/mõõtearuanded hoonete kohta; o raamatupidamine, finants-ja lepinguteave hoonete kohta; o institutsioonidevaheliste organite ja vastuvõtva riigi asutuste külastamine.
10 Observations The institutions apply common principles and cooperate extensively 09 We examined whether the EU institutions define a strategy that includes principles and objectives for their property management. 
10 Tähelepanekud Institutsioonid kasutavad ühiseid põhimõtteid ja teevad tihedalt koostööd 09 Uurisime, kas ELi institutsioonid määravad kindlaks strateegia, milles käsitletakse kinnisvara haldamise põhimõtteid ja eesmärke.
We examined whether these strategies are complemented with short to medium-term planning based on a regular assessment of needs. 
Uurisime, kas neid strateegiaid täiendatakse planeerimisega lühikeses ja keskpikas perspektiivis, tuginedes vajaduste korrapärasele hindamisele.
We reviewed whether the strategic and/or planning documents include scenario planning. 
Kontrollisime, kas strateegilised ja/või planeerimisdokumendid hõlmavad stsenaariumite kavandamist.
We also analysed how the institutions in the same location cooperate in order to find cost-saving opportunities (for example by pooling expertise or purchasing power). 
Analüüsisime ka seda, kuidas samas kohas asuvad institutsioonid omavahel kulude kokkuhoidmise võimaluste leidmiseks koostööd teevad (näiteks teadmiste või ostujõu koondamine).
In addition, we examined how the institutions implemented the New Ways of Working approach (NWoW). 
Lisaks uurisime seda, kuidas erinevad institutsioonid uute tööviiside lähenemist rakendasid.
The institutions define their building strategies but some are outdated and do not include scenario planning 10 The institutions define their property management principles and objectives in various documents. 
Institutsioonid määravad kinnisvarastrateegiad kindlaks, kuid osa neist on iganenud ega hõlma stsenaariumite kavandamist 10 Institutsioonid määravad kinnisvara haldamise põhimõtted ja eesmärgid kindlaks mitmetes dokumentides.
Some are outdated and some are being implemented without formal approval (see Figure 4). 11 
Mõned neist on iganenud ja teisi rakendatakse ilma, et neid ametlikult heaks kiidetud oleks (vt joonis 4). 11
Figure 4 – Building strategies Source: ECA. 
Joonis 4. Kinnisvarastrateegiad Allikas: kontrollikoda.
11 The Commission outlined the main principles of its buildings strategy in a 2007 communication. 
11 Komisjon kirjeldas oma 2007. aasta teatises peamisi kinnisvarastrateegia põhimõtteid.
Although it was planned to further clarify some aspects of the building strategy through studies (impact of building procurement methodology, correct balance between acquisition and rental, impact of new working methods on quality of life at work and possible savings), the studies were not carried out. 
Kuigi teatavaid kinnisvarastrateegia aspekte (kinnisvarahanke metoodika mõju, õige tasakaal soetamise ja üürimise vahel, uute tööviiside mõju tööelu kvaliteedile ja võimalik sääst) plaaniti uuringutes täiendavalt uurida, ei teostatud neid uuringuid.
In addition, some important aspects included in the 2007 communication changed over time. 
Lisaks on mõned 2007. aasta teatises käsitletud olulised aspektid aja jooksul muutunud.
For example, deferred payment and emphyteusis contracts are no longer preferred methods of financing the acquisition of buildings and the Commission recently included Executive Agencies in its multiannual planning. 
Näiteks ei eelistata hoonete soetamisel enam osamaksekavasid ja põlisrendi lepinguid ning komisjon lisas hiljuti oma mitmeaastasse planeerimisse rakendusametid.
Although the Commission considers the main principles and guidelines of the communication still to be valid, it Bureau Decision of 24 March 2010: “Property needs and medium-term building policy of the European Parliament”. 
Kuigi komisjon leiab, et teatises esitatud peamised põhimõtted ja suunised on endiselt asjakohased, ei ole komisjon kinnisvarastrateegiat ajakohastanud ega seda koos hiljutiste muudatustega ühte läbivaadatud dokumenti koondanud. Juhatuse 24. märtsi 2010. aasta otsus: „Euroopa Parlamendi kinnisvaravajadused ja keskmise pikkusega perioodiks mõeldud kinnisvarapoliitika“.
Public hearing of the European Parliament’s Committee on Budgetary Control: “The cost-efficiency of the EU Buildings policy” of 18 November 2013. 
Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni avalik kuulamine „ELi kinnisvarapoliitika kulutõhusus“, mis toimus 18. novembril 2013.
10 COM(2007)501 final of 5 September 2007: Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on policy for the accommodation of Commission services in Brussels and Luxembourg. 
10 KOM(2007) 501 lõplik, 5. september 2007: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb komisjoni kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja Luxembourgis.
11 Management report 2017, Annex 5 - Report to the Budgetary Authority: ‘Updated Plan of Investment in Buildings 2017-2022’. 
11 2017. aasta haldusaruanne, 5. lisa – aruanne eelarvepädevatele institutsioonidele: „Ajakohastatud kinnisvarainvesteeringute kava aastateks 2017–2022“.
12 EU institution Building strategies Parliament Bureau decision of 24 March 20108 (2010-2014). 
12 ELi institutsioon Kinnisvarastrateegiad Parlament Juhatuse 24. märtsi 2010. aasta otsus8 (2010–2014).
Draft medium-term building strategy (2015-2019). 
Keskpika perioodi kinnisvarastrateegia eelnõu (2015–2019).
This document was never formally adopted. 
Dokumenti ei võetud ametlikult vastu.
Council Document presented during the public hearing of 18 November 20139. 
Nõukogu Dokumenti tutvustati avalikul kuulamisel, mis toimus 18. novembril 20139.
Commission Communication on policy for the accommodation of Commission services in Brussels and Luxembourg 10. 
Komisjon Teatis, mis käsitleb komisjoni kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja Luxembourgis10.
Last update in 2007. 
Viimati ajakohastatud aastal 2007.
Court of Justice Annex to the 2017 annual management report11. 
Euroopa Kohus 2017. aasta haldusaruande lisa11.
ECB Building strategy approved in July 2017. 
EKP 2017. aasta juulis heaks kiidetud kinnisvarastrateegia.
12 The Commission’s Offices for Infrastructure and Logistics in Brussels (OIB) and Luxembourg (OIL) base their medium-term planning tool, the multiannual policy framework (MAPF), on the Commission’s building strategy. 
12 Komisjoni infrastruktuuri-ja logistikaametid Brüsselis (OIB) ja Luxembourgis (OIL) tuginevad oma keskpika perspektiivi planeerimisvahendis, mitmeaastases poliitikaraamistikus (MAPF), komisjoni kinnisvarastrateegiale.
The MAPF sets out each Office’s main priorities and projects for the next ten years and provides an overview including yearly updates on the Commission‘s office space needs. 
Mitmeaastases poliitikaraamistikus sätestatakse iga ameti peamised prioriteedid ja projektid järgmiseks kümneks aastaks ning antakse ülevaade komisjoni kontoriruumide vajadustest koos iga-aastaste ajakohastustega.
13 We did not find evidence that the institutions considered different scenarios in planning their property requirements linked to, for example, budgetary constraints, staffing changes or the consequences of political decisions such as enlargement or changes in the role and mandate of the institution. 
13 Me ei leidnud tõendeid selle kohta, et institutsioonid oleksid kinnisvara nõuete planeerimisel kaalunud erinevaid stsenaariume, näiteks seoses eelarvepiirangutega, personali koosseisu muutumisega või poliitiliste otsuste tagajärgedega, näiteks laienemine või muudatused institutsiooni rollis ja volitustes.
The institutions apply common decision-making principles 14 The institutions operating in the same location do not have a single common building strategy, but nonetheless apply similar decision-making principles 12. 
Institutsioonid kasutavad ühiseid otsustuspõhimõtteid 14 Samas kohas tegutsevatel institutsioonidel ei ole ühist kinnisvarastrateegiat, kuid nad kasutavad siiski sarnaseid otsustuspõhimõtteid12.
Alignment with mandate and organisation 15 The institutions align their building strategies with their mandate and organisation. 
Vastavus volituste ja korraldusega 15 Institutsioonid viivad oma kinnisvarastrateegiad vastavusse oma volituste ja korraldustega.
The strategies reflect their needs for specific spaces such as large conference rooms, courtrooms or assembly rooms. 
Strateegiad kajastavad nende vajadust konkreetset tüüpi ruumide järele, näiteks suured konverentsisaalid, kohtusaalid või seminariruumid.
In some cases, the institutions review their building strategy in response to a change in their mandate. 
Mõnel juhul vaatavad institutsioonid kinnisvarastrateegia üle, kui nende volitustes toimub muutusi.
For example, the ECB initially planned to accommodate all staff in one building, but had to revise this approach due to unforeseen circumstances (see Box 1 below). 
Näiteks plaanis EKP algselt kõik töötajad ühte hoonesse paigutada, kuid pidi selle käsitluse ettenägematute asjaolude tõttu läbi vaatama (vt 1. selgitus allpool).
12 Some principles are applied although not specified in the documents describing the institutions’ building strategy. 13 
13 12 Osa põhimõtteid kasutatakse hoolimata sellest, et neid ei ole institutsioonide kinnisvarastrateegiat kirjeldavates dokumentides sätestatud.
Concentration 16 The institutions tend to concentrate in fewer but larger buildings that are located in one or a few areas, preferably near other institutions. 
Koondumine 16 Institutsioonid kipuvad koonduma vähestesse, kuid suurematesse hoonetesse, mis asuvad ühes või paaris piirkonnas, eelistatavalt teiste institutsioonide lähedal.
This preference is justified by economies of scale, security reasons, better working conditions, increased productivity (e.g. reduction of time spent travelling between buildings) and public image. 
Sellist eelistust õigustavad mastaabisääst, turvakaalutlused, paremad töötingimused, suurem produktiivsus (nt hoonete vahel liikumise aeg väheneb) ja maine.
Applying this principle reduces by default the number of buildings suitable to purchase or rent. 
Selle põhimõtte rakendamine vähendab juba iseenesest hoonete arvu, mis ostmiseks või üürimiseks sobivad.
Figures 5 and 6 below show the geographical distribution of the institutions’ buildings in the main locations, Brussels and Luxembourg. 
Allpool esitatud joonistel 5 ja 6 on näidatud institutsioonide hoonete geograafiline jaotus nende peamistes asukohtades – Brüsselis ja Luxembourgis.
14 Box1 Adaptation of the ECB’s property approach to its new mandate In 2012, the Member States decided to extend the ECB’s mandate to include Single Supervisory Mechanism (SSM) tasks. 
14 1. selgitus EKP lähenemise kohandamine kinnisvara valdkonnas uute volituste põhjal Liikmesriigid otsustasid 2012. aastal EKP volitusi laiendada nii, et need hõlmaksid ühtse järelevalvemehhanismiga seotud ülesandeid.
Although construction of its main building was already underway, the ECB had to find office space for around 1000 additional staff to meet the requirements of the SSM. 
Kuigi selle peahoonet juba ehitati, pidi EKP leidma ühtse järelevalvemehhanismi nõuete täitmiseks kontoripinna veel 1000 töötajale.
The ECB reduced the amount of office space in the room allocation guidelines by increasing the proportion of shared and team offices and by reducing the flexibility reserve target (surplus to allow for moves, e.g. in case of refurbishment) from 10 % to 5 %. 
EKP vähendas ruumijaotuse suunistes kontoriruumide hulka, suurendades selleks ühis-ja meeskonnakontorite osakaalu ja vähendades paindlikkusreservi (lisaruumid kolimise võimaldamiseks nt renoveerimistööde korral) 10%-lt 5%-le.
The institution nevertheless had to abandon its plan to concentrate its staff in one building and rent two additional buildings in Frankfurt. 
Siiski pidi institutsioon loobuma plaanist kõik töötajad ühte hoonesse paigutada ning üürima Frankfurdis kaks lisahoonet.
Figure 5 – Location of EU institutions, agencies and bodies in Brussels13 Source: PublicationsOfficeofthe EU. 
ELi institutsioonide, organite ja asutuste asukohad Brüsselis13 Allikas: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.
15 13 The Commission’s warehouse located at Chaussée de Vilvorde, 140-142, Neder-Over-Heembeek (Brussels) is not shown on the map. 
15 13 Kaardil ei ole näha komisjoni ladu, mis asub aadressil Chaussée de Vilvorde, 140–142, Neder-Over-Heembeek (Brüssel).
Figure 6 – Location of EU institutions, agencies and bodies in Luxembourg Source: PublicationsOfficeofthe EU. 
ELi institutsioonide, organite ja asutuste asukohad Luxembourgis Allikas: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.
17 Rationalisation of the property portfolio via concentration in a smaller number of larger buildings for example is one of the main principles of the Commission’s building strategy. 
17 Kinnisvaraportfelli otstarbekamaks muutmine, koondades tegevust suurematesse hoonetesse, et neid arvuliselt vähem oleks, on üks peamisi komisjoni kinnisvarastrateegia põhimõtteid.
In 2007, two thirds of the Commission’s buildings in Brussels were under 15 000 m2 and only 8 out of 61 (13 %) were larger than 20 000 m2. 
2007. aastal oli kaks kolmandikku komisjoni Brüsselis asuvatest hoonetest väiksemad kui 15 000 m2 ja ainult 8 hoonet 61 hoonest (13%) olid suuremad kui 20 000 m2.
Ten years later, 22 out of 52 buildings included in our analysis (42 %) are larger than 20 000 m2. 
Kümme aastat hiljem on 22 hoonet (42%) analüüsis käsitletud 52 hoonest suuremad kui 20 000 m2.
Although figures are not fully comparable, as our analysis only included buildings mainly used as office buildings, they show that the Commission implemented the principle of fewer but larger buildings. 
Kuigi kõiki arvandmeid ei saa omavahel täielikult võrrelda, sest meie analüüsis käsitletakse ainult peamiselt kontoriruumideks kasutatavaid hooneid, näitavad andmed, et komisjon rakendas põhimõtet kasutada väiksemal arvul, aga suuremaid hooneid.
Ownership over renting 18 All the institutions examined prefer ownership to renting. 
Omamise eelistamine üürimisele 18 Kõik uuritud institutsioonid eelistavad hoonete omamist nende üürimisele.
Figure 7 below compares the total surface owned (office and non-office space) with the total surface 16 rented14. 
Allpool esitatud joonisel 7 võrreldakse kogu omandis olevat pindala (kontoriruumid ja 16
Although renting allows flexible building management, owning buildings offers a number of advantages for the institutions: — reduced long-term costs (added value if redeveloped, recovery of building value if sold); — preferential conditions offered by the host country, such as the possibility of buying or using land free of charge; — stability of costs (protection from rent increases) and better medium-term budgetary planning; — freedom to use and improve property without landlord constraints. 
Kuigi üürimine võimaldab hoonete paindlikku haldust, annab hoonete omamine institutsioonidele mitmeid eeliseid: − väiksemad pikaajalised kulud (lisaväärtus ümberehitamise korral, hoone väärtuse tagasisaamine müümise korral); − asukohariik pakub soodustingimusi, näiteks võimalus maa osta või seda tasuta kasutada; − kulude stabiilsus (kaitse üüri tõstmise eest) ja parem eelarve planeerimine keskpikas perspektiivis; − vabadus kasutada ja edendada kinnisvara ilma omaniku piiranguteta.
Figure 7– Building surface rented and owned (property or long-term leases) 17 68 % 80 % 86 % 25 % 32 % 200 400 1 200 84 % Owned Long-term lease 600 800 Rented 1 000 Thousands m2 Commission Parliament Council ECB Court of Justice Committees EEAS ECA 0 14 % 20 % 100 % 100 % 2% 87 % 13 % 34 % 14 % 41 % Source: ECA,basedondataavailableinannualreportsonbuildingsanddataprovidedbythe institutions. 
Joonis 7. Üüritud ja omandis olevate hoonete pindala (vara või pikaajaline rent) 17 Komisjon Parlament Nõukogu EKP Euroopa Kohus Komiteed EEAS ECA 0 14% 2% Omandis Pikaajaline rent 600 800 Üüritud 2 Tuhat m1 200 25% 34% 41% 84% 14% 86% 68% 32% 80% 20% 13% 100% 100% 87% 200 400 1 000 Allikas: Euroopa Kontrollikoda iga-aastastes kinnisvaraaruannetes esitatud andmete ja institutsioonide esitatud andmete põhjal.
19 In total, the institutions included in our analysis own15 around 70 % of the surface they occupy, compared to around 60 % in 200416. 
19 Kokku omavad meie analüüsis käsitletud institutsioonid15 umbes 70% nende kasutatavast pinnast, 2004. aastal oli seda 60%16.
The ratio will increase in the near future on completion of major building projects such as the extension of the 14 Based on the total net surface above-ground. 
See osakaal suureneb lähitulevikus, 14 Kogu maapealse netopindala põhjal.
15 The institutions consider long-term leases with option to buy (emphyteusis) as ownership, although they have not yet exercised the option to buy in the majority of cases. 16 Source: ‘Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier’, CPQBF Juin2005, anddataprovidedbytheECB. 
15 Institutsioonid peavad pikaajalisi ostuõigusega rendilepinguid (põlisrent) hoone omamiseks, kuigi nad ei ole enamikel juhtudest veel ostuõigust kasutanud. 16 Allikas: „Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier“, CPQBF, juuni 2005, ning EKP esitatud andmed.
Parliament’s KAD building, the Court of Justice’s third office tower and the Commission’s JMO II complex. 
kui lõpetatakse suured ehitusprojektid nagu parlamendi KADi hoone juurdeehitus, Euroopa Kohtu kolmas torn ja komisjoni JMO II hoonekompleks.
Inter-institutional cooperation is extensive 20 The institutions discuss strategic property issues in a number of inter-institutional working groups 17. 
Institutsioonide vahel toimub tihe koostöö 20 Institutsioonid arutavad strateegilisi kinnisvaraküsimusi mitmetes institutsioonidevahelistes töörühmades17.
In these meetings, the institutions inform each other of their upcoming property projects to avoid competing on the same market. 
Nendel kohtumistel teavitavad institutsioonid üksteist eelseisvatest projektidest, et vältida samal turul konkureerimist.
They also exchange information on the space available in their buildings. 
Samuti vahetatakse teavet nende hoonetes oleva vaba ruumi kohta.
This has enabled institutions to share or sub-let properties18, or take over accommodation no longer needed by another institution19. 
See on võimaldanud institutsioonidel kinnisvara jagada või allrendile anda18 ning võtta üle hooneid, mida mõni teine institutsioon enam ei vaja19.
They also discuss other buildings-related matters, such as environmental and energy-related issues. 
Samuti arutatakse teisi kinnisvaraga seotud küsimusi, nagu keskkonna-ja energiaküsimused.
21 One of the main achievements of these working groups is their close cooperation in tendering. 
21 Üks peamisi töörühmade saavutusi on tihe koostöö hangete vallas.
Institutions set up inter-institutional tendering procedures to purchase, for example, removal services, furniture supply, office equipment and supplies, insurance and property expertise. 
Institutsioonid lõid institutsioonidevahelised hankemenetlused, et hankida näiteks kolimisteenuseid, kontoriseadmeid ja -tarvikuid, kindlustusteenuseid ja kinnisvara ekspertiisi.
These purchases increase the institutions’ leverage over service providers and suppliers and lead to economies of scale. 
Need menetlused suurendavad institutsioonide mõjuvõimu teenuseosutajate ja tarnijate üle ning annavad mastaabisäästu.
At the same time, however, they increase the eligibility criteria for tenderers, which can discourage SMEs from participating in calls for tenders. 
Samas muudavad need pakkujate kõlblikkusnõudeid rangemateks, mis võib panna VKEd hangetes osalemisest loobuma.
22 The institutions manage their buildings portfolios autonomously and show limited interest in creating an inter-institutional property agency. 
22 Institutsioonid haldavad oma kinnisvaraportfelle autonoomselt ja ei ole institutsioonidevahelise kinnisvaraameti loomisest väga huvitatud.
They consider that specialised building management teams located close to the decision-makers in each institution are better able to satisfy their specific needs. 
Nad leiavad, et iga institutsiooni otsustajate lähedal asuvad kinnisvarahaldusele spetsialiseerunud rühmad täidavad nende konkreetseid vajadusi paremini.
17 The Inter-Institutional Infrastructure, Logistics and Internal Services Working Group in Brussels and the ‘Groupe Interinstitutionnel de Coordination Immobilière à Luxembourg’ in Luxembourg. 
17 Institutsioonidevaheline infrastruktuuri, logistika ja sisetalitluste töörühm Brüsselis ja Groupe Interinstitutionnel de Coordination Immobilière à Luxembourg Luxembourgis.
18 For example, the inter-institutional warehouse shared by the Commission and the Council on the outskirts of Brussels. 
18 Näiteks institutsioonidevaheline ladu, mida komisjon ja nõukogu Brüsseli lähedal jagavad.
19 For example, after the Commission left the SDME building in Brussels, the Parliament was able to negotiate a better price for the building to meet their residual needs. 
19 Näiteks pärast seda, kui komisjon Brüsselis SDME hoonest lahkus, õnnestus parlamendil jõuda kokkuleppele paremas hoone hinnas, et oma ülejäänud vajadused täita.
The EEAS is currently negotiating over the SCAN buildings, which the Commission also left. 
Euroopa välisteenistus peab hetkel läbirääkimisi SCAN hoonete üle, kust on samuti komisjon lahkunud.