natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is a positive revision in line with paragraph 8.18. — At the level of the seven impact indicators, one target had changed between the Management Plan and the Annual Activity Report without providing explanations for the difference. — Regarding the ERDF results indicators, for instance, six (15) were added and one (16) was dropped without explaining the reasons for these adjustments. _____________ (15) Reduction in greenhouse gas emissions, additional capacity of renewable energy production, number of people benefiting from flood protection measures, number of people benefiting from forest fire protection, additional population covered by broadband access, number of projects respecting two of cross-border criteria. 
See on positiivne muutus vastavalt punktile 8.18. — seitsme mõjunäitaja osas muudeti juhtimiskava ja aasta tegevusaruande esitamise vahele jäänud ajal ühte sihtmärki, selgitust ei esitatud; — ERFi tulemusnäitajate osas lisati kuus näitajat(15) ja ühest (16) loobuti; _____________ (15) Kasvuhoonegaaside heitmete vähendamine, taastuvenergia tootmise suutlikkuse lisamine, üleujutuste eest kaitsvatest meetmetes kasu saavate inimeste arv, metsatulekahju eest kaitsvatest meetmetest kasu saavate inimeste arv, lairibavõrgule juurdepääsu omavate inimeste arvu suurendamine, kahte piiriülesuse kriteeriumit järgi­ vate projektide arv.
(16) Number of schools reconstructed. 
(16) Renoveeritud koolide arv.
For the five other changed targets for ERDF indicators (17), different Member States were covered than at the planning stage. 
Viie muu muudetud ERFi näitaja puhul (17) hõlmati teised liikmesriigid kui alguses kavandati.
For instance, the target for ‘additional population served by new/renovated wastewater projects’ was set at 31,5 million for 16 Member States in the Management Plan, and became 12,5million for 13 Member States in the Annual Activity Report. 
Näiteks sihtmärk „enamate inimeste teeninda­ mine uute/uuendatud reoveeprojektide abil” oli juhtimis­ kavas nähtud ette 31,5 miljoni inimese jaoks 16 liikmes­ riigis, kuid aasta tegevusaruandes oli see muudetud, hõlmates 12,5 miljonit inimest 13 liikmesriigis.
The differences were not explained in the report. 
Muudatusi aruandes ei selgitatud.
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S — The Management Plan figures refer to figures at the time of negotiations, while in the Annual Activity Report, DG REGIO was able to report on targets and actual achievements as reported in the 2009 Annual Implementation Reports. 
K O M I S J O N I VA S T U S E D — Juhtimiskavas on esitatud läbirääkimiste ajal kehtinud arvud, samas iga-aastases tegevusaruandes suutis regionaalpoliitika peadirektoraat anda aru sihtide ja tegelike saavutuste kohta, nagu tehti ka 2009. aasta rakendusaruannetes.
Where appro­ priate, footnotes have been added to give additional data and keep the perimeter mentioned in the 2010 MP). 
Vajaduse korral on lisatud joonealused märkused täiendavate andmete esitamiseks ning 2010. aasta juhtimiskavas nimetatud ulatuse järgimiseks.
The new target of 170 000 SMEs represents an improvement of the reporting process as it was initially not possible to set a target when the Management Plan had been drafted. 
Uus siht – 170 000 VKEd – kujutab endast aruandlusprotsessi paranemist, sest alguses, kui juhtimiskava koostati, ei olnud võimalik sihti seada.
In the absence of complete indicators at EU level, it is acceptable to present indicators for some Member States only according to Commission instructions and this situation has been accepted by the budgetary authority in the past. 
Kogu ELi hõlmavate täielike näitajate puudumisel on komisjoni suuniste kohaselt lubatud esitada näitajad vaid mõne liikmesriigi kohta ning eelarvepädevad institutsioonid on seda varem aktsep­ teerinud.
In the Management Plan, the targets and the latest known results were sometimes presented for two different series of Member States. 
Juhtimiskavas esitati sihid ja viimased tulemused mõnikord kahe erineva liikmesriikide rühma kaupa.
In order to improve the comparability of the latest known results and the targets DG REGIO has adjusted the figures using the same group of Member States. 
Kõige hilisemate teadaolevate andmete ja sihtide võrreldavuse parandamiseks on regionaalpolii­ tika peadirektoraat näitajaid kohandanud, kasutades sama liik­ mesriikide rühma.
8.26.-8.27. 
8.26.–8.27.
Footnote 19: The indicator mentioned by the Court indeed refers to the ‘Number of research infrastructures of world class relevance launched jointly at EU level’ and will be amended accordingly. 
Joonealune märkus nr 19. Kontrollikoja nimetatud näitaja osutab tõepoolest ELi tasandil rajatud maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuuride arvule ning seda näitajat muude­ takse vastavalt vajadusele.
Reliability of performance information 17 out of 31 indicators traced back to a reliable source of information 8.26. 
Tulemuslikkust kajastava teabe usaldusväärsus 17 näitajat 31st põhines usaldusväärsel teabeallikal 8.26.
The Court examined a sample of 31 indicators selected over the three DGs(18). 
Kontrollikoda kontrollis 31 näitajast koosnevat valmit, mis koostati kolme peadirektoraadi peale kokku (18).
For 17 of these, the information on achieved results could be traced back to a reliable source. 
17 näitaja puhul oli saavutatud tulemuste puhul võimalik kind­ laks teha usaldusväärne teabeallikas.
Generally it concerned data coming from external and recognised providers for statistics or internally managed databases, including accounting information. _____________ (17) The setting up of enterprises, the accessibility gain (kilometres of reconstructed rail and roads), the additional population served by new/renovated wastewater projects, the Research jobs created and the number of benefiting students form improved education infra­ structure. 
Üldiselt kehtis see andmete puhul, mis pärinesid tunnustatud välistelt statistika koostajatelt või asutusesiseselt hallatavatest andmebaasidest, sh ka arvestusalane teave. _____________ (17) Ettevõtete rajamine, transpordiühenduste parandamine (renovee­ ritud teede ja raudteede kilomeetrite arv), rohkemate inimeste teenindamine uute/uuendatud reoveeprojektide abil, teadusuurin­ gute alal loodud töökohad ja õpilaste arv, kes saavad kasu hariduse parandatud infrastruktuurist.
(18) The indicators were selected so as to as ensure a high coverage of the main objectives of each DG. 
(18) Näitajad valiti selliselt, et tagada iga peadirektoraadi peamiste eesmärkide põhjalik käsitlemine.
EN 216 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 10.11.2011 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S Weaknesses in the control system impairing reliability in the areas of regional policy and rural development 8.27. 
ET 216 EuroopaLiiduTeataja 10.11.2011 KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D Kontrollisüsteemide puudused vähendavad usaldusväärsust regio­ naalpoliitika ja maaelu arengu valdkonnas 8.27.
Outofthe14otherindicators,eightresultsindicators for the European Regional Development Fund (ERDF) and four impact indicators for rural development (19) were consolidated by the respective DGs on the basis of information which the Member States provided on the implementation of the programmes. 
Liikmesriikideedastatudkavaderakendamisekohta käiva teabe alusel konsolideerisid vastavad peadirektoraadid 14 muust näitajast kaheksa ERFi tulemusnäitajat ja neli maaelu arengu mõjunäitajat (19).
The Commission's ability to ensure that information supplied was reliable and comparable was hampered by legal limitations (see paragraph 8.28) and practical constraints (see paragraph 8.29). 
Komisjoni suutlikkust tagada esitatud teabe usaldusväärsus ja võrreldavus takistasid õiguslikud (vt punkt 8.28) ja praktilised piirangud (vt punkt 8.29).
In the area of the ERDF, there was no legal requirement to implement a common set of performance indicators, so that managing authorities were not obliged to use the set of ‘Core indicators for ERDF and Cohesion Fund’ defined in the ‘Indicative guidelines on evaluation methods: monitoring and evaluation indicators’ by the Commission in August 2006. 
ERFigaseoseseiolnudõiguslikkukohustustkasutada ühiseid tulemusnäitajaid, seega ei pidanud korraldusasutused kasutama ERFi ja Ühtekuuluvusfondi põhinäitajaid, mille komisjon määras kindlaks 2006. aasta augustis dokumendis „Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: kontrollija hindamisnäitajad”.
Consequently, there was a high risk that the data collected on the Core indicators and used in Annex 7 to the Annual Activity Report might not be exhaustive or comparable (20). 
Sellest tulenevalt oli suur risk, et põhinäita­ jate kohta kogutud andmed, mida kasutati aasta tegevus­ aruande lisas 7, ei pruugi olla täielikud ega võrreldavad (20).
For both ERDF and rural development data, the Commission did not verify the reliability of the data provided by the bodies in charge in the Member States, beyond plausibility checks(21). 
NiiERFikuimaaeluarenguandmetepuhuleikont­ rollinud komisjon liikmesriikide kontrolliasutuste edastatud andmete usaldusväärsust, tehes vaid tõenäosuskontrolle(21).
The information received through the information technology systems used for reporting to the Commission by the Member States was aggregated at programme or measure level. 
Liikmesriikide poolt komisjonile aruandluseks kasutatava IT-süsteemi kaudu koguti teavet programmi või meetme tasandil.
The Commission had no direct access to data at the level of the projects so that it could not perform more systematic in-depth checks. 
Komisjonil puudus juurdepääs andmetele projektitasandil, seega ei olnud võimalik teha süstemaatilisemat ja põhjalikumat kontrolli.
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S See reply to paragraph 8.29. _____________ (19) The other two indicators were an indicator on the convergence towards Lisbon objectives in the regions based on Eurostat data that was significantly revised over the year, and an indicator on the number of research infrastructure built and operated jointly at EU level, that included data on infrastructure not yet built. 
K O M I S J O N I Vt vastus punktile 8.29. VA S T U S E D _____________ (19) Kaks muud näitajat olid näitaja, mis mõõdab Lissaboni eesmärkide saavutamist piirkondades (näitaja põhines Eurostati andmetel, mida oli eelmise aastaga võrreldes märgatavalt muudetud) ja näitaja, mis mõõdab ELi tasandil ühiselt rajatud ja kasutatud teadusuuringute infrastruktuuride arvu (näitaja sisaldas ka andmeid veel rajamata infrastruktuuridest).
(20) This issue did not concern the indicators for rural development for which a common set of indicators had been defined in Article 62 of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p. 15). 
(20) Küsimus ei puudutanud maaelu arengu näitajaid, mille jaoks on määratletud ühtsed näitajad komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 62 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).
(21) Verifying unit scales, identifying typing errors, and comparing data reported at programme or measure level with other information provided in the reporting. 
(21) Ühikukulude kontrollimine, kirjavigade tuvastamine ja programmi või meetme tasandil esitatud teabe võrdlemine aruandluse käigus edastatud muu teabega.
DG REGIO is checking the figures received from Member States (MS) and using its strong partnership with them and Regions to encourage and convince them to report more reliable figures. 
Regionaalpoliitika peadirektoraat kontrollib liikmesriikidelt saadud andmeid ning kasutab ära oma tugevat partnerlust nende ja piirkondadega, et julgustada ja veenda neid kasutama aruandluses usaldusväärsemaid andmeid.
Nonetheless the legal requirements place the main responsibilities on Managing authorities in terms of project selection, objective setting and detailed monitoring. 
Sellest olenemata antakse projektide valiku, eesmärkide seadmise ja üksikasjaliku järelevalve puhul peamine vastutus korraldusasutustele.
In terms of tracking the thematic use of EU financing the results of the 2009 annual programme reporting exercise has been discussed in different forums involving national authorities (COCOF, technical, annual meetings or moni­ toring committees) resulting in corrections in the data. 
ELi rahastamise temaatilise kasutamise järgimisega seoses on erinevatel foorumitel (fondide koordineerimis­ komitee (COCOF), tehnilised ja iga-aastased koosolekud, järelevalve­ komiteed), kuhu on kaasatud riiklikud ametiasutused, arutatud 2009. aasta programmitöö aruandluse tulemusi ning selle tagajärjel on andmeid parandatud.
The Commission's quality checking of the reporting in this information system will be continued and intensified. 
Komisjon kavatseb aruandluse kvaliteedikont­ rolli selles infosüsteemis jätkata ja tugevdada.
For rural development, the Commission established a Common Moni­ toring and Evaluation Framework (CMEF) for the 2007-2013 programming period. 
Maaelu arengu valdkonnas moodustas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire-ja hindamisraamistiku.
It provides for the first time a single framework for monitoring and evaluation of all rural development interventions on the basis of common indicators. 
See pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindami­ seks, tuginedes ühistele näitajatele.
The constraints identified by the Court relate to matters that should be put in perspective. 
Kontrollikoja täheldatud piirangud on seotud küsimustega, mida tuleks vaadelda laiemas plaanis.
DG REGIO has continuously developed and improved arrangements for reporting on performance. 
Regionaalpoliitika peadirekto­ raat on pidevalt arendanud ja parandanud tulemuslikkusest aru andmise korraldust.
It has gone beyond regulatory requirements intended by the legislator, in particular with the establishment of ‘core indicators’. 
Ta on läinud kaugemale seadusandja kavandatud regulatiivsetest nõuetest, eelkõige kehtestades nn põhinäitajad.
However, DG REGIO is fully aware of those weaknesses and has been working to improve reporting on the recommended core indicators through working collaboratively with the Member States. 
Kuid regionaalpoliitika peadirektoraat on täiesti teadlik neist nõrkustest ning on püüdnud parandada aruandmist seoses soovitatud põhinäi­ tajatega, tehes selleks koostööd liikmesriikidega.
Adjustments will be introduced in the future legal bases. 
Tulevasi õiguslikke aluseid kohandatakse.
EN 10.11.2011 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 217 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S The Commission devoted a lot of efforts, in cooperation with the Member States, to fine-tune the quality and reliability of the information provided under this framework. 
ET 10.11.2011 EuroopaLiiduTeataja 217 KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D K O M I S J O N I VA S T U S E D Komisjon tegi koos liikmesriikidega suuri jõupingutusi, et parandada selle raamistiku alusel esitatud teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust.
Further work on these is ongoing, in close cooperation with Member States, both in relation to the current programming period, and in preparation for the future. 
Selles küsi­ muses tehakse tihedas koostöös liikmesriikidega täiendavat tööd nii praeguse programmitöö perioodil kui ka tulevase programmitöö perioodi ettevalmistamiseks.
Within this framework, the responsibility for the provision of reliable monitoring data relies on the Member States, in line with the repar­ tition of competences under shared management. 
Vastavalt pädevuste jaotusele halduskoostöö raames lasub selles raamistikus vastutus usaldusväärsete järelevalveandmete esitamise eest liikmesriikidel.
Considering the high number of projects and the broad range of Member States' project specificities, it is neither feasible nor cost effective for the Commission to verify at project level data provided by the Member States. 
Pidades silmas projektide suurt arvu ja liikmes­ riikide projektide mitmeid eripärasid, ei ole teostatav ega kulutõhus see, et komisjon kontrolliks liikmesriikide esitatud andmeid projekti tasandil.
When choosing the topics for Special Reports, the Court considers the materiality of the audited area, the risks to sound financial management, previous coverage of related topics by the Court and other evaluations, and the relevance of the subject, i.e. the extent to which the audit results will help improve the effectiveness, efficiency and/or economy of EU expenditure. 
Eriaruannete teemasid valides kaalub kontrollikoda audi­ teeritud valdkonna olulisust, riske usaldusväärsele finantsjuhti­ misele, asjaomaste teemade eelnevat kajastamist kontrollikoja poolt muude hindamiste käigus ja teema asjakohasust, st millises ulatuses aitavad audititulemused parandada ELi kulu­ tuste mõjusust, tõhusust ja säästlikkust.
TheSpecialReportsadoptedbytheCourtin2010are presented as following: Special Reports adopted by the Court of Auditors in 2010 (22) — No 1/2010 ‘Are simplified customs procedures for imports effectively controlled?’ — No2/2010‘TheeffectivenessoftheDesignStudiesand Construction of New Infrastructures support schemes under the Sixth Framework Programme for Research’ — No 3/2010 ‘Impact Assessments in the EU institutions: do they support decision-making?’ _____________ (22) The Special Reports are available on the Court’s website at the following address: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/ publications/auditreportsandopinions/specialreports 
Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruanded (22) — Eriaruanne nr 1/2010 „Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?” — Eriaruanne nr 2/2010 „Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames” — Eriaruanne nr 3/2010 „Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist?” _____________ (22) Eriaruanded on saadaval kontrollikoja veebilehel aadressil http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/ auditreportsandopinions/specialreports
EN 218 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 10.11.2011 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S — No 4/2010 ‘Is the design and management of the mobility scheme of the Leonardo da Vinci programme likely to lead to effective results?’ — No5/2010‘ImplementationoftheLeaderapproachfor rural development’ — No 6/2010 ‘Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?’ — No 7/2010 ‘Audit of the clearance of accounts procedure’ — No 8/2010 ‘Improving transport performance on trans-European rail axes: Have EU rail infrastructure investments been effective?’ — No 9/2010 ‘Is EU Structural Measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?’ — No 10/2010 ‘Specific measures for agriculture in favour of the outermost regions of the Union and the smaller Aegean islands’ — No 11/2010 ‘The Commission's management of General Budget Support in ACP, Latin American and Asian Countries’ — No 12/2010 ‘EU Development Assistance for Basic Education in Sub-Saharan Africa and South Asia’ — No13/2010‘IsthenewEuropeanNeighbourhoodand Partnership Instrument successfully launched and achieving results in the Southern Caucasus (Armenia, Azerbaijan and Georgia)’ — No 14/2010 ‘The Commission’s management of the system of veterinary checks for meat imports following the 2004 hygiene legislation reforms’ 8.32. 
ET 218 EuroopaLiiduTeataja 10.11.2011 KO N T R O L L I K O J A T Ä H E L E P A N E K U D — Eriaruanne nr 4/2010 „Kas Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tule-mused?” — Eriaruanne nr 5/2010 „Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus” — Eriaruanne nr6/2010 „Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud?” — Eriaruanne 7/2010 „Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse audit” — Eriaruanne nr 8/2010 „Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?” — Eriaruanne nr 9/2010 „Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?” — Eriaruanne nr 10/2010 „ELi äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed” — Eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides” — Eriaruanne nr 12/2010 „ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias” — Eriaruanne nr 13/2010 „Kas uue Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt Lõuna-Kaukaasias (Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?” — Eriaruanne nr 14/2010 „Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme” 8.32.
The14SpecialReportsadoptedbytheCourtin2010 made the following observations concerning the performance achieved and the process of producing results by spending EU funds, from the initial planning to reporting on performance. 
Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud 14 eriaruandes esitati järgmised tähelepanekud, mis käsitlesid ELi ressursside abil saavutatud tulemuslikkust ja tulemuste saavu­ tamise protsessi alates kavandamisest kuni tulemuslikkusest aruandmiseni.
In a number of its Special Reports (SRs) (23), the Court highlighted the principles which govern good planning: initiatives should be set in a strategic context and prioritised; specific, measurable, achievable, relevant and timed (SMART) objectives should be established, and consistently articulated in the various planning documents; good ex-ante impact assessment can play an important role in the decision-making process. 
Kontrollikoda tõi mitmes eriaruandes(23) esile hea kavandamise põhimõtted: algatused tuleks paigutada stratee­ gilisse konteksti ning prioriseerida; tuleks paika panna täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) eesmärgid, mida tuleb kavandamisdokumentides järjepidevalt rõhutada, ning otsustamisprotsessis on oluline roll ka korralikul mõju eelhindamisel.
In this respect, the Court found in the area of devel­ opment assistance for basic education inappropriate strategic planning in capacity development initiatives (SR No 12/2010, paragraph 69), insufficient prioritisation and articulation of objectives in the neighbourhood policy (SR No 13/2010, paragraph 68), and, for the Leader approach, a lack of specific, measurable objectives, achievable within a set time frame (SR No 5/2010, paragraph 26). 
Sellegaseosestäheldaskontrollikodapõhiharidusele antava arenguabi valdkonnas suutlikkuse arendamisega seotud algatuste puhul ebaõnnestunud strateegilist kavandamist (eriaruanne nr 12/2010, punkt 69), naaberluspoliitika puhul ebapiisavat prioriteetide seadmist ja sõnastamist (eriaruanne nr 13/2010, punkt 68), ning LEADER lähenemise osas leiti, et eesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ega kindlaksmää­ ratud aja jooksul saavutatavad (eriaruanne nr 5/2010, punkt 26).
In its report on the Leonardo da Vinci mobility scheme, the Court found that the Commission had not finalised the setting up of SMART objectives and impact indicators to evaluate the success of the programme against its objectives and as a result the Commission had not been in a position to measure how the objectives were being met 3 years into the programme (SR No 4/2010, paragraphs 48, 50, 61 and 62). 
Oma aruandes Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta leidis kontrollikoda, et komisjon ei olnud viinud lõpule SMART-eesmärkide ja mõjunäitajate kehtestamist, et seatud eesmärkide abil hinnata programmi mõju . Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik hinnata programmi kolme esimese aasta mõju (eriaruanne nr 4/2010, punktid 48, 50, 61 ja 62).