natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was conducted from february 2009 to March 2010, on the basis of a sample of 29 projects financed under the 2000–06 programme period and physically completed. three of them were approved by the commission before 2000, but all three were substantially modified by commission decisions during the 2000–06 period. the projects were selected in proportion to the size of the total financial support provided to each of the four Member states. nine were co-financed by the cf and 20 by the Erdf, two of which were major projects7 (see Annex II). 
Audit vältas 2009. aasta veebruarist kuni 2010. aasta märtsini ning aluseks võeti valim 29 projektist, mida finantseeriti programmiperioodi 2000–2006 raames ja mis olid füüsiliselt lõpule viidud. Neist kolm projekti kiitis komisjon heaks enne 2000. aastat, kuid kõiki kolme muudeti perioodil 2000–2006 komisjoni otsustega oluliselt.
15. project files were reviewed at all levels and meetings were held with representatives of various local authorities and public or mixed companies responsible for the design, implementation and management of the infrastructures related to the selected projects. the court was assisted by experts in water supply engineering. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
15. Projektitoimikud vaadati läbi kõigil tasanditel ja kohtumisi peeti erinevate kohalike ametiasutuste esindajatega, samuti valitud projektidega seotud infrastruktuuride kavandamise, elluviimise ja juhtimise eest vastutavate avalik-õiguslike või segaettevõtete esindajatega.
16. the commitment of financial resources to the building of new infrastructure, which is often expected to be used for several decades, should be preceded by an analysis aiming at finding the best solution to local water supply needs. the main elements of such an analysis are the demand forecast, calculated mainly from the size of the population and the expected per capita consumption, and the availability and quality of existing water resources. some of these elements, such as per capita consumption and the quality of existing water resources, may be influenced by demand side measures and actions for water resource protection respectively. 
Sellise analüüsi põhielemendid on nõudluse prognoos, mis arvutatakse peamiselt elanikkonna suuruse ja eeldatava tarbimise põhjal ühe elaniku kohta, ning olemasolevate veeressursside kättesaadavus ja kvaliteet. mõnd mainitud tegurit, nagu tarbimine ühe elaniku kohta ja olemasolevate veeressursside kvaliteet, võivad mõjutada vastavalt nõudluse kõrvalmeetmed ja veeressursside kaitsemeetmed. 17.
17. the court examined whether: (a) the estimates of water needs underpinning co-financed infrastructure projects were based on well-founded assumptions about the evolution of demand and water availability in the area concerned; (b) various potential solutions, including action to affect demand or to maintain or improve the quality of the water resources currently used, had been adequately analysed in order to select the best one; (c) the authorities in charge of assessing applications and approving grants have added value to the projects proposed. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Kontrollikoda uuris, kas: a) kaasrahastatud infrastruktuuriprojektide aluseks olevad vee nõudluse prognoosid toetusid põhjendatud hinnangutele nõudluse arengu ja vee kättesaadavuse kohta asjaomases piirkonnas; b) erinevaid võimalikke lahendusi, sealhulgas meetmeid nõudluse mõjutamiseks või kasutatavate veeressursside kvaliteedi parandamiseks, oli parima lahenduse väljaselgitamiseks piisavalt analüüsitud; c) taotluste hindamise ja toetuste heakskiitmise eest vastutavad asutused on kavandatud projektidele lisaväärtust loonud.
In the three exceptions, no such estimates were necessary as the investment consisted merely in adding or replacing an element in an existing system. 
Kolme erandi puhul ei olnud selliseid prognoose vaja, kuna investeering seisnes ainult juba olemasoleva süsteemi täiendamises mõne elemen-diga või mõne osa väljavahetamises.
20. In the other five cases, water demand forecasts were estimated on the basis of data about real past consumption, but applying different methods. 
20. ülejäänud viiel juhul põhines vee nõudluse prognoosimine reaalse varasema tarbimise andmetel, kuid erinevaid meetodeid kasutades.
In three of these cases, the per capita consumption used to justify the need for the project is higher than the one recommended by hydrological planning documents. 
Neist kolmel juhul on projekti vajalikkuse põhjendamiseks kasutatud tarbimise määr ühe elaniku kohta kõrgem kui hüdroloogilise planeerimise dokumentides soovitatud tarbimise määr.
Moreover, in almost all the projects, the demand estimates do not reflect the downward trend in per capita consumption and, sometimes, in water losses that has taken place since the end of the 1990s or early 2000s in most of the areas concerned by the projects12. this trend is a result of improvements in the networks13, the installation of domestic meters and awareness campaigns promoted by water authorities and operators. as the implementation of such demand side measures is becoming more widespread, an increasing trend of per capita consumption is unlikely14. 
Lisaks ei kajasta nõudluse prognoos peaaegu üheski projektis ühe elaniku kohta mõõdetava tarbimise ning mõnel juhul ka veekadude langussuunda, mis on enamikus projektidega hõlmatud piirkondades märgatav alates 1990. aastate lõpust või 2000. aastate algusest12. Langussuund tuleneb võrkude kvaliteedi paranemisest13, veemõõtjate paigaldamisest kodudesse ning veemajandusametite ja vee-ettevõtete läbiviidud teadlikkuse tõstmise kampaaniatest.
11 temporary (transient) population refers to tourists, commuting and seasonal workers, i.e. all non-resident persons. 
11 Ajutise elanikkonna all mõeldakse turiste, rändtöötajaid ja hooajatöölisi, st kõiki mitteresidentidest isikuid.
12 for example, in four big cities, the downward trend in per capita consumption is so sharp that, despite population increase, the overall water consumption has decreased between 1 % and 29 % since the end of the 1990s. In a densely populated coastal area, the same trend has been observed since the early 2000s. 
12 Näiteks neljas suurlinnas on tarbimine elaniku kohta nii järsult vähenemas, et hoolimata elanikkonna juurdekasvust on üldine veetarbimine 1990. aastate lõpust vähenenud vahemikus 1–29%. ühes tiheda asustusega rannikupiirkonnas on sama suund märgatav alates 2000. aastate algusest.
13 Improvementsinthenetworks result in reduced losses. losses are considered as being part of the demand as they need to be covered by the total water production. 
13 võrkudekvaliteediparanemine tähendab väiksemaid veekadusid. veekadusid käsitletakse nõudluse osana, kuna need tuleb katta vee kogutoodangust.
14 see also communication from the commission ‘addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2007) 414 final and final report from the commission to the council and the European parliament on the ‘follow-up to the communication on water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2008) 875. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
14 vt ka komisjoni teatis „veepuuduse ja põua probleem Euroopa Liidus”, KOm(2007) 414 (lõplik), ja komisjoni lõpparuanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile „järelaruanne teatise kohta, mis käsitleb veepuuduse ja põua probleemi Euroopa Liidus”, KOm(2008) 875. Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
22. as a result, a comparison between forecasts of future demand and actual consumption very often shows that (see Table 2 for some examples): (a) actual per capita consumption in 200815 is significantly lower than the estimate for the horizon year, and in several cases, it is even less than half of this estimate; (b) actual overall consumption in 2008 is much lower than estimated. 
22. Eelkirjeldatu tulemusel näitab tulevase nõudluse prognoosi ja tegeliku tarbimise võrdlemine väga sageli, et (vt näiteid tabelist 2): a) tegelik tarbimise määr ühe elaniku kohta 2008. aastal15 oli tunduvalt madalam kui võrdlusaastaks prognoositud, olles mitmel juhul sellest isegi rohkem kui poole võrra madalam; b) tegelik 2008. aasta tarbimise üldmäär oli prognoositust tunduvalt madalam.
15 themostrecentdataavailableat the time of the audit. 17 tablE 2 Project Per capita consumption in l/day Overall consumption in hm3/year Country Horizon year Estimated ex-ante for the horizon year 1 Actual in 2008 1 Estimated ex-ante Actual For the horizon year For 20082 In 2008 ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34–66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201–291 8,5 no data 4,3 WatEr consumPtIon EstImatEs and actual ValuEs In 2008 for somE ProjEcts ExamInEd 1 per capita consumption includes peaks, losses and industrial coefficient. 
17 tabeL 2 Projekt Tarbimine elaniku kohta (liiter/elanik/päev) Üldine tarbimine (hm3 aastas) Riik Võrdlusaasta Eelhinnang võrdlusaasta kohta1 Tegelik tarbimine 20081 Eelhinnang Tegelik Võrdlusaasta 20082 2008 ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34–66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201–291 8,5 andmed puuduvad 4,3 Mõne LäbiVaadatud ProjeKti VeetarbiMise Prognoosid ja 2008. aasta tegeLiKud näitajad Märkus: 1 Tarbimine elaniku kohta hõlmab tipptarbimist, veekadusid ja industrialiseerimise määra.
2 the overall consumption estimates for 2008 were indicated in the project studies or calculated by the court on the basis of population and per capita consumption trends shown in these studies. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
2 tud uuringutes esitatud ühe elaniku kohta arvestatava tarbimise suuna põhjal. 2008. aasta üldise tarbimise prognoosid esitati projektiuuringutes või arvutati kontrollikoja poolt elanikkonna ja maini-Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
23. resources already available were not fully taken into account in the design of new infrastructure in six cases (see Box 2). In particular, where water was of poor quality, for example because of high nitrates or sulphates content, it was not examined whether this water could have been mixed with water of good quality in order to meet the regulatory standards for drinking water, instead of being fully replaced by water from another source16. 
23. Kuuel juhul ei võetud uute infrastruktuuride kavandamisel täielikult arvesse juba olemasolevaid ressursse (vt 2. selgitus). juhtudel, kui vesi oli madala kvaliteediga, mis oli tingitud näiteks kõrgest nitraadi-või sulfaadisisaldusest, ei uuritud, kas sellist vett oleks saanud joogiveele kehtestatud standarditele vastamiseks segada kõrge kvaliteediga veega, selle asemel et see täielikult asendada mujalt saadava veega16.
24. a better estimation of future demand and water deficits could have made it possible to consider alternative solutions which were not taken into account and build smaller capacity infrastructure. 
24. Tulevase nõudluse ja veepuuduse täpsem prognoosimine oleks võimaldanud arvesse võtta praegu tähelepanuta jäänud alternatiivseid võimalusi ning ehitada väiksema võimsusega infrastruktuure.
16 directive 98/83/Ec sets parametric values for such substances as sulphate and nitrate salts in water intended for human consumption. when the salt concentration exceeds these values, it is common practice to dilute the water with other (available) water from low salinity sources. 
16 Direktiiviga 98/83/Eü on kehtestatud parameetrite väärtused sellistele olmevees leiduvatele ainetele, nagu sulfaadid ja nitraadid. Kui vee soolasisaldus ületab kehtestatud väärtused, on üldine tava seda lahjendada madala soolsusega veega.
18 box 2 ExamPlEs of ProjEcts WhErE aVaIlablE rEsourcEs WErE IGnorEd In thE PlannInG PhasE In spain, the Erdf co-financed a project to improve the quality of water supplied to various neighbouring municipalities, as current water supply did not comply with regulatory parameters. the estimates of water volume to be provided by the new infrastructures were based upon the estimate of total future demand for the area. nevertheless, some of the municipalities had water of excellent quality and experienced no shortages. furthermore, the project could have been based on the estimate of the volume of good quality water required to achieve the appropriate mix with the low quality water already available. four years after commissioning, the rate of use of the new capacity is around 16 %. 
18 2. seLgitus näiteid ProjeKtidest, Kus oLeMasoLeVaid ressursse PLaneeriMisetaPis eirati hispaanias kaasrahastas ERF projekti, mille eesmärk oli parandada mitme piirneva omavalitsusüksuse vee kvaliteeti, kuna tarnitava vee kvaliteet ei vastanud kehtestatud parameetritele.
In another case co-financed by the cf in spain, a dam was built to cover a future demand estimated at 13,9 hm3/year, without considering the resources that were already available (8 hm3/year). at the time of the audit, this dam was not necessary to cover the current demand of the area (8 hm3/year) as available resources were already sufficient. the co-financed infrastructure will be used as a reserve or for other areas and not as initially planned. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Lisaks oleks projekti aluseks võinud olla kvaliteetse vee hinnanguline kogus, mille segamisel juba olemasoleva madala kvaliteediga veega saadakse nõuetekohase kvaliteediga vesi. Neli aastat pärast uue infrastruktuuri valmimist kasutatakse seda ca 16% ulatuses. ühe teise, ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud hispaania projekti puhul ehitati tamm tulevase nõudluse katmiseks, mis oli hinnanguliselt 13,9 hm3 aastas, arvesse võtmata juba olemasolevaid ressursse (8 hm3 aastas).
19 thE focus Is on buIldInG InfrastructurEs to ExPloIt nEW WatEr sourcEs and attEntIon Is rarEly PaId to othEr solutIons, such as rEducInG WatEr lossEs, ... 
19 PõhitäheLePanu on infrastruKtuuride rajaMiseL, MiLLe abiL Võtta KasutuseLe uusi VeeVõtuKohti, ja harVa KaaLutaKse teisi Lahendusi, nagu VeeKadude VähendaMine ...
26. where the level of non-invoiced water was high, the possibility of improving the distribution networks was rarely considered as a means of reducing future water needs, thereby excluding potential smaller capacity solutions (see Box 3). 
26. juhtudel, kui mittearvestusliku vee osakaal oli suur, kaaluti tulevase veevajaduse vähendamiseks harva jaotusvõrkude tõhustamise võimalust, välistades seeläbi võimalikud väiksema võimsusega lahendused (vt 3. selgitus).
In two cases, however, municipalities have taken action to reduce demand. 
Kahel juhul on omavalitsusüksused siiski võtnud meetmeid nõudluse vähendamiseks.
In these cases, the results have been so significant that the co-financed infrastructure has become unnecessary in the short term or is oversized (see Box 4). 
Neil juhtudel on tulemused olnud nii märkimisväärsed, et kaasrahastatud infrastruktuur on muutunud lühemas perspektiivis kasutuks või ületab tunduvalt vajadusi (vt 4. selgitus).
17 Moreover, it should be stressed that the transport of water over a distance higher than 100 km is very costly. besides the high investment cost, the operating cost represents up to 50 % of the total cost of the water supply (a. gee, Ec Competition Policy Newsletter no 2, summer 2004). box 3 PotEntIal ImPact of rEducInG non-InVoIcEd WatEr on WatEr nEEds the increase in the volume of water made available to an Italian city, which was one of the objectives of a co-financed project, could have been achieved by reducing non-invoiced water in the city water network from 44,5 % to 11,5 %, which is an achievable rate already reached in some sectors of that city. for a bulk water supply infrastructure in greece, the design of the project was based on future demand estimates, including a high water loss rate (30 %). despite some investment to improve the distribution network, also co-financed with EU funds, the loss rate remains around 30 %. 
17 Peale selle tuleb rõhutada, et vee transportimine üle 100 km pikkuse vahemaa taha on väga kulukas.
30. as already found in other court reports18, the absence of guidance and checklists for assessing the grant applications in the 2000–06 programme period meant that it was not possible to identify the checks carried out by the commission. 
30. Nagu juba märgitud teistes kontrollikoja aruannetes18, tähendas suuniste ja kontrollnimekirjade puudumine programmiperioodi 2000–2006 toetusetaotluste hindamiseks, et ei olnud võimalik välja selgitada, milliseid kontrolle komisjon läbi oli viinud.
31. In no cases did the commission question the forecasts of future demand or the solutions chosen; nor did it ask for information about other potential solutions, such as accessing or treating water available nearby rather than extracting it from further away. 
31. ühelgi juhul ei seadnud komisjon tulevase nõudluse prognoose ega valitud lahendusi kahtluse alla; samuti ei küsinud komisjon teavet muude võimalike lahenduste kohta, nagu lähedalasuva kättesaadava vee kasutamine või puhastamine kaugemate veevõtukohtade kasutamise asemel.
32. following its review, the commission imposed conditions on four projects, relating to the reduction of water losses. however, in one case the commission did not quantify the objectives concerned; in another case, the deadlines for meeting them were set for after the completion date of the project, by which time the balance of the grant would have been paid. 
32. Pärast kontrollimist kehtestas komisjon neljale projektile tingimused seoses veekadude vähendamisega. ühel juhul ei kvantifitseerinud komisjon aga asjaomaseid eesmärke; teisel juhul olid eesmärkide saavutamise tähtajad hilisemad kui projekti lõpetamise tähtaeg, mil toetuse kogusumma on juba välja makstud. ühelgi juhul ei võetud veevajaduste arvutamisel arvesse nõutava veekadude vähendamise mõju.
In two of these projects, the grant decision also included a provision to the effect that the authorities had to monitor the application of the directives on the protection of surface and underground waters19 and inform the cf Monitoring committee. these provisions had the merit of creating a specific link between the payment of the grant and the required action. however, contamination by nitrates or waste water also affected other projects, which were designed partly to replace the contaminated sources and which were approved by the commission without any condition. further measures aiming at speeding up environmental recovery were never imposed as conditions for the EU grant. 
Neist projektidest kahe puhul sisaldas toetuse andmise otsus ka sätet, mille kohaselt pidid ametiasutused kontrollima pinna-ja põhjavee kaitsmise direktiivide19 kohaldamist ning teavitama ühtekuuluvusfondi seirekomisjoni. mainitud sätete plussiks oli otsese seose loomine toetuse maksmise ja nõutava tegevuse vahele. Nitraatidest ja reoveest põhjustatud saaste mõjutas aga ka teisi projekte, mille üks eesmärke oli saastatud veevõtukohad uutega asendada ja mille kiitis komisjon heaks ühegi tingimuseta.
18 see in particular paragraph 41 of special report no 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
18 Eelkõige eriaruanne nr 3/2009: struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmiperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006, punkt 41.
19 council directive 91/676/Ecc of 12 december 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates and council directive 91/271/EEc of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment. 
19 Nõukogu12.detsembri1991.aasta direktiiv 91/676/Emü, veekogude kaitsmise kohta nitraadireostuse eest ja nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/Emü, asulareovee puhastamise kohta.
21 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
21 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
In the Member states, the court’s review found that, in no case did managing authorities suggest or make changes to the project proposals. conditions about water losses and savings, as well as measures to protect the quality of raw water, were never imposed. 
Liikmesriikides näitas kontrollikoja audit, et korraldusasutused ei esitanud ühtegi projektitaotluse muudatusettepanekut ega teinud taotlustes muudatusi. Tingimusi veekadude ja vee kokkuhoiu kohta ega meetmeid toorvee kvaliteedi kaitsmiseks ei kehtestatud.
35. for the 2007–13 period, the way water supply projects are managed has changed: (a) at the commission, only projects whose total cost exceeds 50 million euro are examined. new assessment procedures have been designed: project applications have to include the results of feasibility studies, including the examination of alternatives; a checklist has been developed in order to assess project applications, in particular regarding the efficiency of water resource management (e.g. actions to reduce consumption or reuse waste water) in the areas concerned by the projects. however, the use of assessment criteria could improve the effectiveness of these procedures and the consistency of their results; (b) as regards the Member states visited, some positive initiatives have been taken: in three regions, one of the criteria for allocating Erdf assistance is that the proposed project should be part of a strategic plan for the area concerned and that it should be complementary to bulk water systems already built or planned. 
35. Perioodiks 2007–2013 on veevarustuse projektide juhtimist muudetud: a) komisjonis vaadatakse läbi ainult projektid, mille kogukulud ületavad 50 miljonit eurot. välja on töötatud uued hindamismenetlused: projektitaotlused peavad sisaldama teostatavusuuringute tulemusi, sealhulgas alternatiivsete lahenduste hindamist; koostatud on kontrollnimekiri projektitaotluste hindamiseks, pöörates erilist tähelepanu veeressursside haldamise meetmete (nt veetarbimise vähendamise või reovee taaskasutamise meetmete) tõhususele projektidega hõlmatud piirkondades. hindamiskriteeriumide kasutuselevõtt võiks aga parandada kirjeldatud menetluste mõjusust ja nende tulemuste ühtsust; b) külastatud liikmesriikides on tehtud mõningaid positiivseid algatusi: kolmes piirkonnas oli üks ERFi abi andmise kriteeriumidest, et kavandatav projekt peab olema osa asjaomase piirkonna strateegilisest kavast ning täiendama juba ehitatud või planeeritavat keskset veevõrku.
In Italy, the new procedures provide for increasing the budgets of regional operational programmes achieving better results in terms of water loss reduction. 
Itaalias näevad uued menetlused ette piirkondlike rakenduskavade eelarve suurendamist, et saavutada veekadude vähendamisel paremaid tulemusi.
22 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
22 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
36. there can be many reasons for building new infrastructure (see paragraph 5) and project objectives can therefore vary significantly. to enable effective monitoring and evaluation, project objectives should be defined and quantified in grant applications and financing decisions, in terms of outputs and results. 
36. Uue infrastruktuuri ehitamiseks võib olla palju põhjuseid (vt punkt 5) ja projektide eesmärgid võivad seetõttu olla väga erinevad. mõjusa järelevalve ja hindamise võimaldamiseks tuleks projekti eesmärgid määratleda ja kvantifitseerida toetusetaotlustes ja rahastamisotsustes väljundite ning tulemustena.