natgillin/translations-raw huggingface dataset:
70 Results linked to the ‘Developing control of high-wealth individuals and high-income self-employed’ project were also very limited. 
70 Projektiga „Rikaste eraisikute ja suure sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate üle kontrolli loomine” seotud tulemused olid samuti väga piiratud.
The High-wealth individuals audit centre was not established until June 2013. 
Rikaste eraisikute auditeerimiskeskus loodi alles 2013. aasta juunis.
In 2013 approximately 450 audits were completed. 
2013. aastal tehti ca 450 auditit.
The increase in tax assessments brought in 108 million euro, at a collection rate of only 22 %. 
Maksuotsuste sagenemine tõi vaid 22-protsendilise kogumismääraga sisse 108 miljonit eurot.
Productivity was low, with each auditor dealing with fewer than three cases per annum on average and overall slow progress. 
Tootlikkus oli madal, kuna kõik audiitorid tegelesid vähem kui kolme juhtumiga aastas ja üldine edenemine oli aeglane.
13 Enhanced provision of TA was not the only instrument applied by the Commission with a view to increasing absorption of the Structural Funds. 
13 Tehnilise abi tõhustatud andmine ei olnud ainus komisjoni poolt kasutatav vahend struktuurifondide kasutusmäära suurendamiseks.
In July 2011 the Structural Funds co-financing rate was raised to 85 %, and in December 2011 there was a further 10 % ‘top-up’. 
2011. aasta juulis suurendati struktuurifondide kaasrahastamise määra 85 protsendile ja 2011. aasta detsembris veel täiendavalt 10%.
Part III — The technical assistance achieved mixed results 34 71 The slow progress made and difficulties experienced in providing TA through taxation projects were also attributable to several exogenous factors, both political (fresh elections in spring 2012) and organisational (high turnover and vacant positions of key management personnel). 
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi 34 71 Aeglane edenemine ja maksustamist käsitlevate projektide kaudu tehnilise abi andmisel esinenud probleemid olid tingitud ka mitmest poliitilisest (uued valimised 2012. aasta kevadel) ja organisatsioonilisest (suur tööjõu voolavus ja peamiste juhtivtöötajate ametikohtade mittetäitmine) välistegurist.
These factors jointly impeded the TA process. 
Nende tegurite koosmõju pärssis tehnilise abi andmise protsessi.
Capacity building 72 Capacity building within the Greek administration was considered a horizontal goal of TA in a number of projects. 
Suutlikkuse suurendamine 72 Mitmes projektis oli tehnilise abi horisontaalseks eesmärgiks Kreeka haldusasutuste suutlikkuse suurendamine.
In the context of administrative burden reduction, the OECD ran a two-day training programme for 44 civil servants from various departments, mostly in sectors relevant to the scope of the project. 
Halduskoormuse vähendamise kontekstis korraldas OECD kahepäevase koolitusprogrammi 44 avalikule teenistujale erinevatest osakondadest, mis kuulusid enamikus projektiga seotud valdkondadesse.
According to the OECD assessment, the ‘capacity-building’ component of the project was not fully exploited owing to the limited time available for training activities. 
OECD hinnangu kohaselt ei kasutatud projekti suutlikkuse suurendamise komponenti täiel määral ära, kuna koolitustegevu-seks eraldatud aeg oli piiratud.
73 In the field of public administration, the national school for public administration confirmed that it benefited from TA by establishing contacts with international experts (primarily specialising in anti-corruption training). 
73 Avaliku halduse valdkonnas kinnitas avaliku halduse riiklik kõrgkool, et sai tehnilisest abist kasu rahvusvaheliste ekspertidega (põhiliselt korruptsioonivastase koolituse spetsialistid) kontaktide loomise kaudu.
Furthermore, 1 200 civil servants participated in training organised by the national centre for public administration and local government. 
Lisaks osales 1200 avalikku teenistujat riikliku avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse keskuse korraldatud koolitusel.
A majority of the courses followed (84 %) covered the issues of money-laundering and corruption. 
Enamik läbiviidud kursustest (84%) käsitles rahapesu ja korruptsiooni.
Conclusions and 35 recommendations 74 In the TFGR the Commission created a flexible mechanism for coordinating a broadly-based programme of technical assistance. 
Järeldused ja soovitused 74 Kreeka rakkerühma moodustamisega lõi komisjon paindliku mehhanismi tehnilise abi laiapõhjalise programmi koordineerimiseks.
TA was largely delivered in line with the requirements of the Greek economic adjustment programmes. 
Tehnilise abi andmine oli Kreeka makromajanduslike kohandamisprogrammide tingimustega üldiselt kooskõlas.
This assessment has to be seen in the context of the volatile political situation in Greece and the urgency imposed by the required reforms. 
Seda hinnangut tuleks vaadelda Kreeka heitliku poliitilise olukorra ja vajalike reformide kiireloomulisuse kontekstis.
Organisation and planning of technical assistance 75 As the TFGR was established in summer 2011, more than a year had passed since the start of the first economic adjustment programme and significant amounts of financial support had already been disbursed. 
Tehnilise abi korraldamine ja planeerimine 75 Kui Kreeka rakkerühm 2011. aasta suvel loodi, oli esimese makromajandusliku kohandamisprogrammi käivitamisest möödunud juba rohkem kui aasta ja märkimisväärses mahus finantsabi oli juba antud.
In this context the Commission created an entity specifically for the delivery of TA without investigating alternative solutions. 
Selles kontekstis lõi komisjon konkreetselt tehnilise abi andmisele suunatud asutuse, ilma alternatiivseid lahendusi uurimata.
Assistance was provided ‘on demand’ following a request from the Greek authorities and in line with the MoU but not based on a single comprehensive strategic document. 
Abi andmine toimus „nõudluspõhiselt” pärast Kreeka ametiasutustelt taotluse saamist ja kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga, kuid ei põhinenud ühtsel põhjalikul stratee-giadokumendil.
The TFGR was not given a dedicated budget (paragraphs 15 to 26). 
Kreeka rakkerühmale ei eraldatud eriotstarbelist eelarvet (punktid 15–26).
Recommendation 1 The establishment of any entity for delivering TA should be based on a strategy with well-defined objectives. 
35 1. soovitus Tehnilise abi andmise üksused tuleks luua täpselt määratletud eesmärkidel põhineva strateegia alusel.
The strategy should define the nature and division of responsibilities between parties. 
Strateegias tuleks määratleda osalejate vastutusvaldkondade olemus ja jaotus.
It should be formally endorsed by the beneficiary Member State to guarantee ownership and efficient implementation. 
Toetust saav liikmesriik peaks omandiõiguse ja elluviimise mõjususe tagamiseks selle strateegia ametlikult jõustama.
Meeting the TFGR mandate 76 The TFGR was established with the aim of supporting the Greek reform programme based on a specific mandate that defined its responsibilities and the scope of work. 
Kreeka rakkerühma mandaadi täitmine 76 Kreeka rakkerühm loodi, et eriman-daadi alusel, milles määratakse kindlaks rakkerühma vastutusvaldkonnad ja tegevuse ulatus, toetada Kreeka reformiprogrammi.
The TFGR was overall successful in meeting this mandate, but there were shortcomings. ο Identifying needs and coordinating TA delivery: the TFGR established a varied system for TA delivery, mainly using external contractors — partly due to administrative constraints which prevented the Commission from employing experts directly. 
Kreeka rakkerühm suutis selle mandaadi üldjoontes täita, kuid esines ka puudusi. ο Vajaduste kindlaksmääramine ja tehnilise abi andmise koordineerimine: Kreeka rakkerühm lõi tehnilise abi andmiseks varieeruva süsteemi, kasutades põhiliselt väliseid teenuseosutajaid – osaliselt haldusalaste piirangute tõttu, mis takistasid komisjonil eksperte otse värvata.
The system generated an increased need for coordination. 
Nimetatud süsteem tingis suurema koordineerimisvajaduse.
Overall, the TFGR managed this well, despite deficiencies at project level (paragraphs 28 to 34). 
Üldiselt haldas Kreeka rakkerühm seda süsteemi hästi, olgugi et projektide tasandil esines puudusi (punktid 28–34).
Conclusions and recommendations 36 ο Definition of TA details: the TFGR applied a mix of TA delivery modes, which in some cases were not the most appropriate, given the nature of the services to be provided. 
Järeldused ja soovitused 36 ο Tehnilise abi üksikasjade määratlus: Kreeka rakkerühm kasutas mitut tehnilise abi andmise viisi, mis osal juhtudest ei olnud osutatavate teenuste olemust arvestades kõige sobivamad.
Service providers were not selected on the basis of a comparative analysis of available options (paragraphs 35 to 41). ο Supporting take-up of EU funds: the TFGR offered a balanced basket of measures to support the implementation of EU funds in Greece. 
Teenuseosu-tajaid ei valitud olemasolevate võimaluste võrdleva analüüsi alusel (punktid 35–41). ο ELi rahaliste vahendite kasutamise toetamine: Kreeka rakkerühm andis Kreekale ELi rahaliste vahendite kasutamise toetamiseks tasakaalustatud meetmepaketi.
This support was provided by the TFGR staff themselves and was well-coordinated with other Commission services (paragraphs 42 to 45). ο Designing terms of reference: the scope of TA was on the whole in line with the conditions attached to the Greek economic adjustment programme, but there were weaknesses in the design of the terms of references of some contracts. 
Nimetatud toetust andsid Kreeka rakkerühma töötajad ja see oli teiste komisjoni talitustega hästi koordineeritud (punktid 42–45). ο Lepingutingimuste kavandamine: tehnilise abi maht oli Kreeka makromajandusliku kohandamisprogrammiga seotud tingimustega üldiselt kooskõlas, kuid mõningate lepingute puhul sisaldas lepingutingimuste kavand puudusi.
Some agreements with service providers did not clearly specify the scope of the work to be delivered (paragraphs 46 to 51). ο Progress reporting: the TFGR used the quarterly reports as one of its means of reporting on the progress of its work; however, these were published less frequently than required (paragraphs 52 to 54). 
Osa teenuseosutajatega sõlmitud lepingutest ei täpsustanud selgelt tehtava töö ulatust (punktid 46–51). ο Eduaruanded: Kreeka rakkerühm kasutas oma tegevuse kohta aruandluse koostamiseks muu hulgas kvartaliaruandeid. Neid avaldati aga nõutust vähem (punktid 52–54).
Recommendation 2 The Commission should create a pool of external experts who could be deployed on an ad hoc basis on TA projects in Member States. 
2. soovitus Komisjon peaks looma ekspertide reservi, mida oleks võimalik tehnilise abi projektide puhul liikmesriikides juhtumipõhiselt kasutada.
Recommendation 3 When designing TA programmes the Commission should analyse the complexity that arises from involving multiple partners and the increased need for coordination resulting thereof. 
3. soovitus Komisjon peaks tehnilise abi programmide kavandamisel analüüsima mitme partneri kaasamisest ja sellest tulenevast suuremast koordineerimisvajadu-sest põhjustatud keerukust.
In specific policy fields it should aim at streamlining the number of partners in order to ensure a coherent methodology for the provision of TA. 
Komisjon peaks tehnilise abi järjepidevuse tagamiseks konkreetsetes poliitikavaldkondades keskenduma partnerite arvu ühtlustamisele.
Recommendation 4 TA actions should be prioritised following an assessment of their potential to bring about the strategic objectives. 
4. soovitus Tehnilise abi meetmed tuleks seada prioriteetsuse järjekorda, hinnates selleks nende potentsiaali täita strateegilisi eesmärke.
TA should be focused and operate through the most appropriate and effective implementation mode, in accordance with the existing legislative and regulatory framework, and taking into account the political context. 
Tehnilise abi puhul tuleks seada eesmärgid ning seda tuleks vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja reguleerivale raamistikule anda kõige sobivama ja tõhusama rakenduskorra alusel, ning samuti tuleks arvestada poliitilise kontekstiga.
Conclusions and recommendations 37 Recommendation 5 The Commission should select service providers based on a comparative analysis of the available options. 
Järeldused ja soovitused 37 5. soovitus Komisjon peaks teenuseosutajate valikul võrdlema olemasolevaid võimalusi.
Contracts should clearly define the scope of deliverables and set measurable performance indicators. 
Lepingutes tuleks selgelt määratleda tulemuste maht ja kehtestada mõõdetavad tulemusnäitajad.
TA results 77 The TFGR did not systematically monitor the implementation or impact of TA recommendations. 
Tehnilise abi tulemused 77 Kreeka rakkerühm ei teinud tehnilise abi soovituste elluviimise ja mõju üle süstemaatilist järelevalvet.
We understand that the implementation of reforms was the responsibility of the Greek authorities and that monitoring took place in the context of the economic adjustment programme. 
Kontrollikoda on teadlik, et reformide elluviimine oli Kreeka ametiasutuste ülesanne ja järelevalvet tehti makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.
However, monitoring by the TFGR could serve the purpose of measuring the effectiveness of TA and, if necessary, adjusting its scope or means of implementation (paragraphs 55 to 57). 
Kreeka rakkerühm võiks siiski teha järelevalvet, et hinnata tehnilise abi tõhusust ja vajadusel muuta selle mahtu või elluviimise vahendeid (punktid 55–57).
78 Good progress was made in all the audited policy fields. 
78 Kõikides auditeeritud poliitikavaldkondades edenes tehnilise abi andmine hästi.
The TFGR effectively delivered relevant TA to the Greek authorities in a climate of considerable political uncertainty (paragraphs 58 to 59). 
Kreeka rakkerühm andis Kreeka ametiasutustele poliitiliselt väga ebakindlas olukorras tõhusalt asjakohast tehnilist abi (punktid 58–59).
79 In terms of its impact on the overall progress of reforms in Greece, the TFGR achieved mixed results. 
79 Kreeka reformide üldise edenemise mõjutamise seisukohast olid Kreeka rakkerühma saavutatud tulemused erinevad.
There was good progress with regard to the implementation of Structural Funds. 
Struktuurifondide elluviimine edenes hästi.
On the other hand, in the areas of public administration and taxation TA was often only partially effective, i.e. it was not implemented by the Greek authorities as widely or rapidly as intended (paragraphs 60 to 73). 
Avaliku halduse ja maksustamise valdkondades oli tehniline abi aga vaid osaliselt tõhus – Kreeka ametiasutused ei viinud seda ellu nii ulatuslikult ja kiiresti kui kavandati (punktid 60–73).
Recommendation 6 The Commission should seek feedback from the beneficiary Member State(s) on the provision of TA. 
6. soovitus Komisjon peaks toetust saavalt liikmesriigilt (saavatelt liikmesriikidelt) küsima tagasisidet tehnilise abi andmise kohta.
The implementation of TA should be systematically monitored in the light of objectives set. 
Tehnilise abi elluviimist tuleks süstemaatiliselt kontrollida, võrreldes seda seatud eesmärkidega.
With regard to the activities of the TFGR, the Commission should carry out a comprehensive ex-post evaluation. 
Kreeka rakkerühma tegevuse suhtes peaks komisjon tegema põhjaliku järelhindamise.
These actions are crucial for assessing effectiveness and/or adjusting the delivery of TA. 
Nimetatud meetmed on väga olulised tehnilise abi tõhususe hindamisel ja/või tehnilise abi andmise kohandamisel.
Recommendation 7 Aiming at the achievement of sustainable results, TA should focus on strengthening the capacity of national administrations. 
7. soovitus Jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks peaks tehniline abi olema suunatud riiklike haldusasutuste suutlikkuse suurendamisele.
It should be delivered with a view to business continuity and the sustainability of reforms, which means anchoring them in local government practices. 
Tehnilist abi tuleks anda talitluspidevuse ja reformide jätkusuutlikkuse eesmärgil, mis tähendab, et need tuleks kohalike omavalitsuste praktikasse juurutada.
Conclusions and recommendations 38 This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
Järeldused ja soovitused 38 IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 11. novembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annexes 39 Overview of TA projects by policy field Public sector reform Reform of the administration at central level 1. 
Lisad 39 Tehnilise abi projektide ülevaade poliitikavaldkondade kaupa Avaliku sektori reform Halduse reformimine keskvalitsuse tasandil 1.
Creation of a permanent inter-ministerial general secretariat for coordination and implementation of the reform. 2. Adoption of a 2-year strategy and action plan for central administrative reform. 
Alalise ministeeriumidevahelise peasekretariaadi loomine reformi koordineerimiseks ja elluviimiseks; 2. keskvalitsuse reformi kaheaastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine; 3.
Assessment and reorganisation of the internal structure of Greek ministries (central and decentralised levels). 4. Definition of an HR strategy (recruitment procedures, career management, training, mobility, etc.) drafting of instructions for the organisation of all HR services across ministries, under MAREG coordination. 
Kreeka ministeeriumide sisestruktuuri hindamine ja reorganiseerimine (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tasandil); 4. personalistrateegia määratlemine (töölevõtmise kord, karjäärijuhtimine, koolitus, liikuvus jne), juhendite koostamine MAREG koordineerimise raames kõikide ministeeriumide personalitalituste korralduse kohta.
Reform of the administration at regional/local level 5. 
Halduse reformimine piirkondlikul/kohalikul tasandil 5.
6. Intra-community mobility and evaluation process. 7. e-government strategy (key component of the Greek digital strategy). 
Vabatahtlik liikuvusprogramm omavalitsuste töötajatele; 6. ühendusesisene liikuvus-ja hindamisprotsess; 7. e-valitsuse strateegia (Kreeka digitaalarengu strateegia põhikomponent).
Budget and taxation Revenue administration 8. 
Eelarve ja maksustamine Tulude haldamine 8.
14. Swiss-Greek tax agreement. 
Šveitsi ja Kreeka vaheline maksukokkulepe.
Tax policy 15. 
Maksupoliitika 15.
Public financial management 17. 
Riigi rahanduse juhtimine 17.
Hellenic Court of Audit 22. 
Kreeka riiklik kontrolliasutus 22.
Annex I Annexes 40 Measures to counter money-laundering and corruption Money-laundering and tax evasion 25. 
I lisa Lisad 40 Rahapesu ja korruptsiooni vastu võitlemise meetmed Rahapesu ja maksude maksmisest kõrvalehoidumine 25.
Corruption 31. 
Korruptsioon 31.
Business environment 38. 
Ettevõtluskeskkond 38.
Improve doing business indicator scores by simplifying business procedures (for three indicators: business start-ups, registering property and obtaining construction permits). 
Parandada ettevõtlustegevuse näitajaid, lihtsustades menetlusi ettevõtjate jaoks (seoses kolme näitajaga: idufirmad, vara registrisse kandmine ja ehituslubade hankimine).
SME policy: remove regulatory, administrative and legal bottlenecks that hamper the operation of SMEs, including aspects related to access to finance. Annex I 
VKEde poliitika: kõrvaldada VKEde tegevust pärssivad regulatiivsed, halduslikud ja õiguslikud kitsaskohad, sh rahastamise kättesaadavusega seotud aspektid. I lisa
Annexes 41 Liberalisation of regulated professions and activities 51. 
Lisad 41 Reguleeritud kutsealade ja tegevuste liberaliseerimine 51.
Screening of amendment to regulation liberalising regulated professions. 52. Project evaluating the effects of the liberalisation of professions: lawyers and notaries, architects and engineers, plumbers and electricians, chartered accountants, stevedores. 
Reguleeritud kutsealade määrust liberaliseeriva muudatuse kaalumine; 52. kutsealade liberaliseerimise mõju hindamise projekt: juristid ja notarid, arhitektid ja insenerid, torulukksepad ja elektrikud, raamatupidajad, stividorid; 53. mõningate kaitstud ja jagatud tegevusalade kaotamine.
Financial institutions Banking 54. 
Finantseerimisasutused Pangandus 54.
Implementation of resolution processes in the banking and insurance sector. 
Kriisilahendusmenetluste rakendamine pangandus-ja kindlustussektoris.
Insurance 55. 
Kindlustus 55.
Reform of insurance guarantee schemes. 56. 
Kindlustuse tagatisskeemide reform; 56.
The Greek administration (Bank of Greece) is analysing the capacity of the insurance sector to cover social security/pension schemes in compliance with enhanced requirements under the EU legislative framework. 57. 
Kreeka valitsus (Kreeka Pank) analüüsib kindlustussektori suutlikkust katta sotsiaalkindlustuse/pensioniskeemide kulud kooskõlas ELi õigusraamistiku tõhustatud tingimustega; 57.
Development of policy and preparation by the Bank of Greece of a legislative proposal on occupational pension schemes. 
Kreeka Pank koostab tööandjapensioni skeemide õigusakti ettepaneku ja töötab välja vastava poliitika.
Access to finance 58. 
Juurdepääs rahastamisele 58.
Banks/SMEs dialogue platform. 62. Improvement of the information portal (espa.gr) on the availability of funding for SMEs/ creation of a management flow tool to process funding requests from SMEs. 
VKEdele kättesaadava rahastamise mitteametliku teabeportaali (espa.gr) täiustamine / VKEde rahastamistaotluste käsitlemise haldusvahendi loomine; 63. tagatisvahendi puudumist kompenseeriva rahastamisvahendi toetuskava väljatöötamine, mille abil lihtsustada VKEdele laenu andmist; 64. rahastamisvahendi toetuskavade väljatöötamise toetamine; 65. mikrolaenud/mikrokrediit: katseprojektide käivitamine; 66. mikrolaenud/mikrokrediit: väljaspool pangandussektorit mikrokrediiti pakkuvate asutuste loomine; ning 67. mikrokrediidi andmist reguleeriv õigusraamistik.
Privatisation and land register 68. 
Erastamine ja kinnistusregister 68.
Water 73. 
Vesi 73.
Establishment of regulatory framework, pricing policy and licence amendment (EYDAP), settlement of receivables from the state. 74. 
Reguleeriva raamistiku, hinnapoliitika ja loa muutmise (EYDAP – Ateena vee-ja kanalisatsiooniettevõte) kehtestamine, riigi võlgade tasaarveldamine; 74.
Alignment of EYATH pricing policy with that of other water companies, staffing and operations of the special secretariat for water, strengthen the regulator for water. 
EYATHi (Thessaloníki vee-ja kanalisatsiooniettevõte) ja teiste vee-ettevõtete hinnapoliitika ühtlustamine, erisekretariaadi personali värbamine ja toimimine, vee reguleerimisasutuste tugevdamine.
Cohesion policy 81. 
Ühtekuuluvuspoliitika 81.
Waste management. 83. Simplification of the Structural Fund management and control system and development of a new law for 2014-2020. 
Prioriteetsed projektid; 82. jäätmekäitlus; 83. struktuurifondide juhtimis-ja kontrollisüsteemi lihtsustamine ja uue seaduse väljatöötamine perioodiks 2014–2020; 84. energeetika; 85. lennundus; 86. turism; 87. logistika; 88. elektrooniline side.
Labour and social security 89. 
Töö-ja sotsiaalkaitse 89.
Innovation 100. 
Innovatsioon 100.
Adoption of new law on research and innovation. 101. Development of a road map for innovation, with particular emphasis on ‘smart specialisation strategy’. 
Uue teadusuuringute ja innovatsiooniseaduse vastuvõtmine; 101. innovatsioonialase tegevuskava väljatöötamine, pöörates erilist tähelepanu aruka spetsialiseerumise strateegiale.
Annexes 43 Health Health reform 102. 
Lisad 43 Tervishoid Tervishoiureform 102.
Home affairs 112. 
Siseasjad 112.
Reform of the department of asylum and migration. 113. 
Varjupaiga-ja rändeosakonna reformimine; 113.
Improve Greece’s capacity to absorb SOLID funds. 114. 
Kreeka suutlikkuse suurendamine SOLID programmi vahendite ärakasutamiseks; 114.
Accelerate and improve appeal processes related to migration. 116. Capacity building of the authorities to use the Structural Funds in the field of migration. 
SOLID programmi vahenditega seotud hanked; 115. rändega seotud apellatsioonimenetluste kiirendamine ja täiustamine; 116. ametiasutuste suutlikkuse suurendamine struktuurifondide kasutamiseks rände valdkonnas.
State-aid management and infringements 117. 
Riigiabi haldamine ja rikkumised 117.