natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15 European Standard EN 45011 specifies general requirements that a third party operating a product certification system shall meet if it is to be recognised as competent and reliable. 
15 Euroopa standardis EN 45011 on esitatud üldnõuded, mida peab täitma toote sertifitseerimissüsteemi haldav kolmas osapool, et teda loetaks pädevaks ja usaldusväärseks.
16 Various forms of disallowed practices are mentioned in Article 13(1) of the Regulation. 
16 Mitmed keelatud tegevuse liigid on ära toodud määruse artikli 13 lõikes 1.
17 Article 10(1) of the Regulation: ‘Member States shall designate the competent authority or authorities responsible for controls in respect of the obligations established by this Regulation in conformity with Regulation (EC) No 882/2004.’ 
17 Määruse artikli 10 lõige 1: „Liikmesriigid määravad pädeva ametiasutuse või ametiasutused, kes vastutavad kontrollide eest käesoleva määrusega ettenähtud kohustustega seoses kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004”.
18 Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on official controls performed to ensure the verification of compliance with feed and food law, animal health and animal welfare rules (OJ L 191, 28.5.2004, p. 
18 EuroopaParlamendija nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda-ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 191, 28.5.2004, lk 1).
However, Regulation (EC) No 882/2004 does not specifically deal with the product specification (Article 11) checks. 
Määrus (EÜ) nr 882/2004 ei käsitle aga tootespetsifikaatide järgmisega (artikkel 11) seotud kontrolle.
They address issues such as sampling and analysis methods, designation of reference laboratories or the official controls on the introduction of feed and food from third countries. 
Sätted käsitlevad selliseid teemasid nagu proovivõtu-ja analüüsimeetodid, referentslaborite määramine või ametlikud kontrollid seoses sööda ja toidu sisseveoga kolmandatest riikidest.
They are therefore not relevant to setting minimum requirements for Article 11 checks. 
Seega ei ole need 11. artikli kontrollide miinimumnõuete määramiseks asjakohased.
The almost complete lack of such information specific to Article 11 checks in the legal provisions related to the GI scheme has resulted in discrepancies among the control systems set up by the different Member States. 
Konkreetselt 11. artikli kontrolle käsitleva teabe peaaegu täielik puudumine geograafiliste tähiste kavaga seotud õigusnormides on põhjustanud erinevusi liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemide vahel.
An example of different practices found in the Member States visited is shown in Table 1. 
Külastatud liikmesriikides leitud eri tavade näited on toodud tabelis 1.
16 TABLE 1 Characteristics of the control system Control body (Member State 1) Competent authority (Member State 2) Cycle of checks (operators) Varying: annual or multiannual (depending on the product) Annual checks on each operator Scope of the check Producer Producer, packaging firms, firms producing private label products Entry-level check1 Not compulsory; first check may be carried out several years after entering the GI scheme Compulsory for approval of the producer Register of operators using a certain protected name (population subject to control) No obligation for operators to be registered Obligation for operators to be registered Sampling (selection of operators to be checked) Risk based All operators are checked on an annual basis Supervision of regional competent authorities by national authority Despite the existence of separate competent authorities at regional level no supervision is carried out There is only one competent authority carrying out all checks COMPARISON OF TWO CONTROL SYSTEMS FOR ARTICLE 11 CHECKS 1 An entry-level check concerns a producer who starts marketing a product the name of which is protected as a PDO or PGI and aims to verify compliance of the product with its product specification. 
16 TABEL 1 Kontrollisüsteemi omadused Kontrolliasutus (liikmesriik 1) Pädev ametiasutus (liikmesriik 2) Kontrollide tsükkel (ettevõtja) Vahelduv: iga-aastane või mitme aasta tagant (sõltuvalt tootest) Kõiki ettevõtjaid kontrollitakse igal aastal Kontrolli ulatus Tootja Tootja, pakendajad, ettevõtjad, kes toodavad erasektori märgisega tooteid Kavaga liitumisega seotud kontrollid1 Ei ole kohustuslikud.
The table shows differences in the two control systems on a number of important issues such as the cycle of checks, their scope and the obligation of entry-level checks. 
Tabelis on esitatud kahe kontrollisüsteemi erinevused mitmes olulises küsimuses, nagu kontrollide tsükkel, nende ulatus ja kavaga liitumisega seotud kontrollide kohustus.
Differences in the control systems were also found as a result of the analysis of the replies to the online survey. 
Kontrollisüsteemide erinevusi leiti ka veebiküsitluse vastuste analüüsimisel.
Such discrepancies undermine the objective of establishing ‘a more uniform approach’ required by the Regulation, which is necessary to ensure fair competition between producers of products bearing such indications and enhance the credibility of the products in the consumer’s eyes19. 
Sellised lahknevused kahjustavad määruses nõutud „ühtlustatud lähenemise” eesmärki, mis on vajalik, et „tagada selliseid märgiseid kandvate toodete tootjatele võrdsed konkurentsitingimused ja suurendada toodete usaldusväärsust tarbijate silmis”19.
In contrast, more information specific to the Member States’ checks is available for the checks related to other EU quality schemes. 
Liikmesriikide tehtud muude ELi kvaliteedikavadega seotud kontrollide kohta on aga saadaval rohkem teavet.
The regulation dealing with the GI scheme for wine products addresses issues such as selection of the producers to be checked and the stages of the production process to be covered20. 
Veinitoodete geograafiliste tähiste kava käsitlev määrus tegeleb selliste küsimustega nagu kontrollitavate tootjate valimine ning hõlmatavad tootmisetapid20.
More information is also laid down for the Member States’ controls related to organic farming, which is one of the EU quality schemes. 
Rohkem teavet on saadaval ka liikmesriikide kontrollide kohta mahepõllumajanduse osas, mis on üks ELi kvaliteedikavasid.
The provisions of the regulation on organic production and labelling of organic products complement the conditions laid down in Regulation (EC) No 882/2004. 
Mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise määruse sätted täiendavad määruses (EÜ) nr 882/2004 toodud tingimusi.
They deal with issues such as the frequency of controls, the stages of the production process to be covered, the reporting obligations of control bodies and the exchange of information with competent authorities from other Member States21. 
Käsitletakse selliseid küsimusi nagu kontrollide sagedus, kaetavad tootmisetapid, kontrolliasutuste aruandluskohustused ning teabevahetus teiste liikmesriikide pädevate ametiasutustega21.
19 Recital 6 of the preamble to the Regulation. 
19 Määruse preambuli põhjendus 6.
20 Commission Regulation (EC) No 607/2009 of 14 July 2009 laying down certain detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 479/2008 as regards protected designations of origin and geographical indications, traditional terms, labelling and presentation of certain wine sector products (OJ L 193, 24.7.2009, p. 
20 Komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 60).
60). 21 Title V of Council Regulation (EC) No 834/2007 of 28 June 2007 on organic production and labelling of organic products (OJ L 189, 20.7.2007, p. 
21 Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta, V jaotis (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).
1). 
17 1.
17 BOX 1 EXAMPLES OF SHORTCOMINGS IN THE VERIFICATION OF PRODUCT SPECIFICATIONS Shortcomings in the control body’s verification of the origin of the raw material for a processed PDO product were found in two of the Member States visited. 
SELGITUS NÄITED PUUDUSTEST TOOTESPETSIFIKAATIDE JÄRGIMISE KONTROLLIMISEL Kahes külastatud liikmesriigis leiti puudusi KPN-toote tooraine päritolu kontrollimisel.
The check of the product specification of an olive oil registered as a PDO did not include a plausibility test on the average yield of olives obtained by the olive growers in their parcels. 
KPN-tootena registreeritud oliiviõli tootespetsifikaadi kontrollimine ei sisaldanud analüüsi selle kohta, kui suur on oliivikasvatajate maatükkide keskmine tõenäoline oliivisaak.
Such a test is important to determine whether the quantity of olives delivered to mills and processed for the olive oil can actually originate from the geographical area concerned. 
Selline analüüs on oluline, et määrata kindlaks, kas pressimisettevõttesse tarnitud oliivide hulk ja töödeldud oliiviõli võivad ka tegelikkuses pärineda asjaomasest geograafilisest piirkonnast.
The work of a control body that checked the product specification of a cheese registered as a PDO showed shortcomings regarding the verification of the origin of the milk used for the production of the cheese. 
KPN-tootena registreeritud juustu tootespetsifikaati kontrollinud kontrolliasutuse töös leiti puudusi seoses juustu tootmiseks kasutatud piima päritolu tõendamisega.
The control body did not include in its check a verification that would address the risk that the milk used in the production of the cheese originated from farms and cows which are located outside the geographical area defined in the product specification. Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
Kontrolliasutus ei võtnud kontrollimisel arvesse ohtu, et juustu tootmiseks kasutatud piim võib pärineda põllumajandusettevõtetelt ja lehmadelt, mis asuvad väljaspool tootespetsifikaadis määratletud geograafilist piirkonda. Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida?
18 LACK OF A CLEAR LEGAL DEFINITION FOR THE CHECKS AIMED AT THE DETECTION AND SUPPRESSION OF DISALLOWED PRACTICES 23. 
18 KEELATUD TEGEVUSE AVASTAMISEKS JA TAKISTAMISEKS MÕELDUD KONTROLLIDE KOHTA EI OLE KOOSTATUD SELGET ÕIGUSLIKKU MÄÄRATLUST 23.
Article 13 of the Regulation refers to the obligation to protect registered names against various forms of disallowed practices. 
Määruse artikkel 13 käsitleb kohustust kaitsta registreeritud nimetusi mitmesuguse keelatud tegevuse eest.
The European Parliament in this context has demanded thorough ex officio protection of GIs as an obligation for authorities in all Member States22. 
Euroopa Parlament nõuab selles kontekstis, et liikmesriikide ametivõimud on ametiseisundi tõttu kohustatud geograafilised tähised ulatusliku kaitse alla võtma22.
The only information given by the Commission on the checks to be carried out in order to detect and suppress disallowed practices is that checks on GI products fall under Regulation (EC) No 882/2004 and consequently Member States have to consider them in their multiannual national control plan (‘MANCP’) mentioned in that regulation23. 
Ainuke komisjoni antud teave kontrollide kohta keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks on see, et geograafiliste tähistega toodete kontrollimine toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004, ja seetõttu peavad liikmesriigid arvestama sellega oma mitmeaastases riiklikus kontrollikavas, mida määruses mainitakse23.
A number of Member States visited stressed the need to have a procedure on mutual assistance in the Regulation that would provide for a response to denunciations concerning the disallowed use of a protected name in a Member State other than the Member State of production. 
Mitu külastatud liikmesriiki rõhutas, et määruses peaks sisalduma vastastikuse abi menetlus, mis aitaks reageerida kae-bustele, mis käsitlevad kaitstud nimetuse kasutamist muus liikmesriigis kui see, kus toode on toodetud.
This issue puts into question the adequacy of the provisions laid down in Articles 35 and 36 of Regulation (EC) No 882/2004 dealing with liaison bodies and assistance on request. 
See küsimus seab kahtluse alla määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklite 35 ja 36 asjakohasuse. Nimetatud artiklid käsitlevad kontaktasutusi ja abistamist taotluste korral.
22 ‘European Parliament resolution of 25 March 2010 on Agricultural product quality policy: what strategy to follow?’ (OJ C 4 E, 7.1.2011, p. 
22 Euroopa Parlament: „25. märtsi 2010. aasta resolutsioon põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta: millist strateegiatkasutada?”(ELTC4E, 7.1.2011, lk 25).
23 InterpretativeNote No 2009-01. 
23 Tõlgendavüldmärkus nr 2009-01.
In a number of Member States, the checks exclude such products and only national products are covered. 
Mitmes liikmesriigis ei hõlma kontrollid selliseid tooteid ning kontrollitakse vaid oma riigi tooteid.
19 BOX 2 EXAMPLES OF DISALLOWED PRACTICES FOUND BY NATIONAL AUTHORITIES The French authorities found that a butcher had sold lamb meat to restaurants showing in his invoices a product name protected as a PGI whilst the meat delivered did not allow him to use this name. 
19 2. SELGITUS NÄITED RIIGI AMETIASUTUSTE AVASTATUD KEELATUD TEGEVUSEST Prantsusmaa ametiasutused leidsid, et lihunik oli müünud restoranidele talleliha ja märkinud arve-tele oma tootenimetuse kaitstud geograafilise tähisena, kuigi tarnitud liha puhul ei tohtinud seda nimetust kasutada.
The restaurants in consequence had made unjustified reference to the protected name in their menus. 
Seetõttu viitasid restoranid oma menüüdes alusetult kaitstud nimetusele.
Most of the cheeses concerned did not originate from the designated geographical area and in one case cow milk had been used instead of sheep milk as provided for by the product specification. 
Suurem osa kõnealustest juustudest ei olnud pärit kindlaksmääratud geograafilisest piirkonnast ning ühel juhul kasutati tootespetsifikaadis ette nähtud kitsepiima asemel lehmapiima.
The documentation examined by the Italian authorities showed that the olives packaged by this company were not of the variety required by the product specification. 
Itaalia ametvõimude kontrollitud dokumentidest selgus, et ettevõtte pakendatud oliivid ei olnud sellest sordist, mis oli nõutav tootespetsifikaadis.
The supermarket should not have labelled the cheese using the protected name since the producer was not accredited and therefore not subject to product specification checks. Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
Supermarket ei oleks tohtinud kasutada sildil kaitstud päritolunimetust, sest tootja ei olnud akrediteeritud ning seega ei olnud tema puhul tootespetsifikaatide kontroll ette nähtud. Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida?
Adequate supervision of Member States’ control systems should comprise auditing the checks carried out by Member States and reviewing the reporting on their control activities on a regular basis. 
Asjakohane järelevalve liikmesriikide kontrollisüsteemide üle peaks hõlmama liikmesriikide tehtud kontrollide auditeerimist ja kontrollitegevuse aruandluse regulaarset läbivaatamist.
Reference to supervision is made, however, in Article 45 of Regulation (EC) No 882/2004, which requires general and specific audits of the Member States’ official controls by Commission experts. 
Järelevalve-le viidatakse aga määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 45, mille kohaselt peavad komisjoni eksperdid tegema liikmesriikides üldisi ja spetsiifilisi auditeid, et kontrollida liikmesriikide tehtavat ametlikku järelevalvet.
Whilst the Food and Veterinary Office (‘FVO’) of the Health and Consumers DG normally carries out audits of the Member States’ official controls, it does not assume exclusive responsibility for audits of the GI scheme. 
Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi toidu-ja veterinaaramet teeb küll tavaliselt liikmesriikide tehtud ametlike kontrollide auditeid, kuid ei võta ainuisikulist vastutust geograafiliste tähiste kavaga seotud auditite eest.
It considers that the legislation refers to ‘Commission experts’ and, as such, there is nothing to suggest that the performance of Community controls is limited to FVO activities, nor that the FVO has sole responsibility to carry out audits in this area. 
Amet on arvamusel, et õigusaktis nimetatakse komisjoni eksperte ning seega ei viidata millegagi sellele, et ühenduse kontrollide tegemine on ainult toidu-ja veterinaarameti ülesanne, ega ka sellele, et amet on ainuisikuliselt vastutav selle valdkonna auditite eest.
The Court notes that to date no audits have been carried out. 
Kontrollikoda märgib, et siiani ei ole auditeid läbi viidud.
The FVO explained that they have not been carried out due to its limited resources and its prioritisation of risks in terms of food safety, animal and plant health and animal welfare. 
Toidu- ja Veterinaaramet selgitas, et auditeid ei ole tehtud piiratud ressursside tõttu ja kuna prioriteediks on toiduohutusega ning loomade ja taimede tervishoiu ja heaoluga seotud riskid.
Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 21 member states’reporting concerning their checks of the geographicaL indications scheme is incompLete 31. 
Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida? 21 liiKmesriiKide aruandlus geograafiliste tähiste Kava Kontrollide Kohta ei ole täieliK 31.
Member States’ reporting on checks related to the GI scheme forms part of the reporting under Articles 41 and 44 of Regulation (EC) No 882/2004, which require MANCPs and annual reports on their implementation. 
Liikmesriikide aruandlus geograafiliste tähiste kavaga seotud kontrollide kohta on osa määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklites 41 ja 44 nõutavast aruandlusest.
The Agriculture and Rural Development DG carried out an analysis of MANCPs and annual reports for the first time in 2009. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat viis 2009. aastal esmakordselt läbi mitmeaastaste riiklike kontrollikavade ja iga-aastaste aruannete analüüsi.
This analysis covered four Member States and dealt with the existence and the extent of information on checks and protection of product names registered as a PDO or PGI. 
Analüüs hõlmas nelja liikmesriiki ning käsitles KPN-või KGT-tootena registreeritud tootenimede kaitsmise ja kontrollimise kohta käiva teabe olemasolu ja ulatust.
The Agriculture and Rural Development DG’s analysis showed a clear lack of information on such checks, which was either missing or incomplete. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi analüüsist selgus, et selliste kontrollide kohta on teavet ilmselgelt vähe: see kas puudub üldse või on ebatäielik.
Information available at the Commission on the Member States’ control systems is therefore very limited. 
Seega on komisjonil kasutada väga vähe teavet liikmesriikide kontrollisüsteemide kohta.
Based on this information it is not possible for the Commission to obtain a clear picture about which authorities carry out checks in each Member State and what the results of these checks are. 
Olemasoleva teabe alusel ei ole komisjonil võimalik saada selget ülevaadet sellest, millised ametiasutused igas liikmesriigis kontrolle teevad ning millised on nende kontrollide tulemused.
THERE IS A POTENTIAL TO ATTRACT FURTHER PRODUCERS, BUT IT IS AFFECTED BY LENGTHY PROCEDURES AND A LACK OF AWARENESS POTENTIAL EXISTS FOR ATTRACTING FURTHER PRODUCERS TO JOIN THE GEOGRAPHICAL INDICATIONS SCHEME 33. 
TOOTJAID ON VÕIMALIK KAVAGA LIITUMA MEELITADA, KUID TAKISTUSEKS ON PIKAD MENETLUSED NING TEADLIKKUSE PUUDUMINE POTENTSIAAL TOOTJATE GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAGA LIITUMA MEELITAMISEKS ON OLEMAS 33.
The extent to which the GI scheme is successful depends on its ability to attract producers. 
Geograafiliste tähiste kava edukus sõltub selle võimest tootjaid ligi meelitada.
Replies to the online survey show that half the Member States’ authorities assess the take-up in their country as either ‘low’ or ‘very low’ after considering the potential of products to be registered in their country for their assessment24. 
Veebiküsitluse vastustest selgub, et pooled küsitletud liikmesriikide ametiasutustest hindavad kava levikut oma riigis madalaks või väga madalaks, kui võtta arvesse seda, kui palju riigis on olemas potentsiaalseid registreerita-vaid tooteid24.
The main reasons provided for the ‘low’ or ‘very low’ take-up are: (a) ‘Operators consider that the procedures for application are too time-consuming’; (b) ‘Lack of tradition in the Member State concerned for the GI scheme’; 24 Belgium,Denmark,Germany, Estonia, Ireland, Latvia, Lithuania, Malta, Netherlands, Austria, Slovakia, Finland and Sweden. Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
Peamised madala või väga madala leviku põhjused on järgmised: a) „Ettevõtjad peavad taotlusmenetlust liiga aeganõudvaks”; b) „Liikmesriigis puudub geograafiliste tähiste kava kasutamise tava”; 24 Belgia,Taani,Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Austria, Slovakkia, Soome, Rootsi. Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida?
22 (c) ‘Lack of consumers’ awareness of the existence of the GI s c h e m e ’ ; (d) ‘Lack of producers’ awareness of the existence of the GI scheme’. 
22 c) „Tarbijad ei ole geograafiliste tähiste kava olemasolust teadlikud”; d) „Ettevõtjad ei ole geograafiliste tähiste kava olemasolust teadlikud”.
The spread of registered names in the Member States as at the end of 2010, shown in Graph 2, corroborates the assessment made by certain Member States that the take-up in their country is low/very low. 
Diagrammil 2 esitatud registreeritud tootenimetuste levik liikmesriikides 2010. aasta lõpu seisuga kinnitab osade liikmesriikide hinnangut, et levik nende riikides on madal / väga madal.
The graph shows a concentration of the registered product names in a limited number of Member States: 77 % of the product names registered originate from only five Member States, whilst in 14 Member States less than five product names had been registered by the end of 2010, including six Member States where no product name had been registered25. 
Diagrammil on näidatud registreeritud tootenimetuste koondumist teatud liikmesriikidesse: 77% registreeritud toote-nimetustest on pärit kõigest viiest liikmesriigist, samas kui 14 liikmesriigis oli 2010. aasta lõpu seisuga registreeritud vähem kui viis tootenimetust, sealhulgas kuues liikmesriigis ei registreeritud ühtegi tootenimetust25.
A probable explanation for this situation is that some Member States, such as France, Italy or Spain had similar national schemes before the introduction of the EU scheme and therefore producers in these countries have more experience and a better knowledge and interest in the scheme. 
Olukorda võib tõenäoliselt selgitada asjaoluga, et osas liikmesriikidest – Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias – olid enne ELi kava kasutuselevõttu olemas sarnased riiklikud kavad ning seega on nende riikide tootjatel rohkem kogemusi ja teadmisi ning suurem huvi kava vastu.
25 Bulgaria,Estonia,Latvia, Lithuania, Malta and Romania. 
25 Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu, Malta ja Rumeenia.