natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hinojal Aldea del Cano La Herradura Castell de Ferro DK 79 Częstochowa By-Pass A1 S8 S7 DK 50 A2 Nymfopetra-Asprovalta A2 Kouloura-Kleidi E 75 PATHE L 132 B 104 A 20 S 177 Radeberg S 177 Pirna A 17 0,47 0,40 0,67 0,52 0,75 0,84 1,21 18 Note: Value 1 means that actual and planned traffic are the same. 
JOONIS 3 AASTA KESKMINE LIIKLUSTIHEDUS PÄEVAS VÕRRELDES PROGNOOSIDEGA Hinojal Aldea del Cano La Herradura Castell de Ferro DK 79 Częstochowa By-Pass A1 S8 S7 DK 50 A2 Nymfopetra-Asprovalta A2 Kouloura-Kleidi E 75 PATHE L 132 B 104 A 20 S 177 Radeberg S 177 Pirna A 17 0,84 1,21 18 Märkus: väärtus 1 tähendab, et liiklusprognoos realiseerus ootuspäraselt.
Source: calculation by the court of auditors. 
Allikas: kontrollikoja arvutused.
0,00 0,20 0,40 1,00 1,20 1,40 1,60 0,63 0,58 0,47 0,60 0,80 0,94 0,97 0,91 0,77 1,40 1,31 1,24 1,20 0,79 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? DE EL PL ES 
0,00 0,20 0,40 1,00 1,20 1,40 1,60 0,47 0,94 0,97 0,40 0,77 0,63 0,58 0,67 0,52 0,75 1,40 1,31 1,24 1,20 0,47 0,60 0,80 0,79 0,91 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt? DE EL PL ES
19 COSTS PER USER VARY SIGnIfICAnTLY 32. the court calculated the total cost of the projects by the measured aadt. this calculation that is presented in Figure 4 is based on the information from traffic counting and presents the cost of one kilometre of road divided by the number of average daily users. 
19 MAKSUMUS KASUTAJA KOHTA ERINES OLULISELT 32. Kontrollikoda arvutas aasta keskmise päevase liiklustiheduse järgi välja projektide maksumuse kasutaja kohta. Joonisel 4 esitatud andmed tuginevad liiklustiheduse andmetele ja kujutavad kilomeetrise teelõigu maksumuse jagatist keskmise päevase teekasutajate arvuga.
0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 148,61 349,38 298,48 509,7 396,28 303,04 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 148,61 349,38 298,48 509,7 396,28 303,04 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
La Herradura project (Es) had the highest cost per user. the project was technically complex and needed a lot of earthworks in order to complete the tunnels and the actual traffic was less than 50 % of the planned aadt. other projects that have a significantly higher cost per daily user are either technically complex (including a high number of engineered objects such as bridges and tunnels18) or do not have much traffic19. 
La Herradura (ES) projekti maksumus kasutaja kohta oli suurim. Tehniliselt oli projekt keeruline ja vajas palju pinnasetöid, et viia lõpule tunnelite ehitus, ning tegelik liiklus oli prognoositud keskmisest liiklustihedusest 50% väiksem.
18 Loja (Es), E75 pathe (EL), dK50 (pL)). 
18 Loja (ES), E75 Pathe (EL), DK50 (PL).
19 Jaraicejo (Es), s17 radeberg (dE), a1 (pL). fIGURE 5 AVERAGE TOTAL COST PER kILOmETRE fOR VARIOUS TYPES Of AUdITEd ROAdS1 In EURO 12 000 000 10 000 000 8 000 000 6 000 000 4 000 000 2 000 000 0 10 941 402 20 Motorways 6 225 187 Express road 4 159 281 Two lane calculations based on total cost of the 24 projects audited. 
19 Jaraicejo (ES), S17 Radeberg (DE), A1 (PL). JOONIS 5 KESKMINE KILOMEETRI KOGUMAKSUMUS ERINEVATE AUDITEERITUD TEELIIKIDE1 LÕIKES (EURODES) 12 000 000 10 941 402 20 10 000 000 8 000 000 6 000 000 4 000 000 2 000 000 0 6 225 187 4 159 281 Kiirteed I klassi maanteed Kaherealised maanteed Arvutused põhinevad 24 auditeeritud projekti kogumaksumusel.
1 Source: calculation by the court of auditors. Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
1 Allikas: kontrollikoja arvutused. Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
36. the court calculated the average total costs, total construction costs and roadway construction costs for the two most comparable road types – motorways and express roads. 
36. Kontrollikoda arvutas kokku kahe kõige paremini võrreldava teeliigi – kiirteede ja I klassi maanteede – keskmise kogumaksumuse, ehitamise kogukulu ja teekatte ehituskulu.
Figure 6 confirms that in all cost categories, express roads required less investment than motorways. the reasons for the difference in costs can be attributed to two main categories: (i) express roads need less width for the road corridors, so the cost for land purchase and construction is lower and (ii) existing alignments of ordinary trunk roads can be upgraded to express road standard because they are designed for lower speeds, while motorways usually require totally new road alignments20. 
Joonis 6 kinnitab, et kõikides kuluka-tegooriates nõudsid I klassi maanteed väiksemaid investeeringuid kui kiirteed. Hinnaerinevuse põhjused võib jagada peamiselt kahte kategooriasse: i) I klassi maanteede liikluskoridorid ei pea olema nii laiad ja seetõttu on maaostu ja ehituskulu madalam ning ii) tavaliste maanteede olemasolevaid teekoridore saab ajakohastada I klassi maanteede standarditele vastavaks, sest need on kavandatud madalamal kiirusel sõitmiseks, samas kui kiirteed nõuavad tavaliselt täiesti uusi teekoridore20.
20 the two green field Express roads audited s8 (pL) and thessaloniki – Kilkis (EL) had an average total cost of 4,2 million euro per kilometre. that is below the average cost per km for all express roads. 
20 Kahe hoonestamata ala auditeeritud I klassi maantee, S8 (PL) ja Thessaloníki–Kilkise (EL), keskmine kogumaksumus oli 4,2 miljonit eurot kilomeetri kohta. See on kõikide I klassi maanteede keskmisest kilomeetrihinnast madalam.
21 fIGURE 6 AVERAGE TOTAL COST, COnSTRUCTIOn COST And ROAdwAY COnSTRUCTIOn COST PER 1 000 m2 Of AUdITEd mOTORwAYS And EXPRESS ROAdS In EURO 450 000 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 Express road Motorway Total cost Construction cost Roadway construction cost Source: calculation by the court of auditors. Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
21 JOONIS 6 AUDITEERITUD KIIRTEEDE JA I KLASSI MAANTEEDE 1000 m2 KESKMINE KOGUMAKSUMUS, EHITAMISE KULU JA TEEKATTE EHITUSKULU (EURODES) 450 000 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 I klassi maantee Kiirtee Projekti kogumaksumus Ehitamise kogukulu Teekatte ehituskulu Allikas: kontrollikoja arvutused. Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
21 in spain the discounts were offered on the total price while in Greece the discounts were offered on the groups of works and materials. 
21 Hispaanias pakuti soodustusi koguhinnale, samas kui Kreekas pakuti soodustusi teatud töödele ja materjalidele.
22 With the exception of E75/patHE (EL) project, that was procured in two sections. in poland and Greece major project management companies were awarded the large tenders due to high capital requirements set at the procurement phase. 
22 Erandiks E75/PATHE (EL) projekt, mis hõlmas kahe lõigu hanget. Poolas ja Kreekas võitsid suured projektijuhtimisettevõtted suuri hankeid, sest hanketingimustes olid paika pandud kõrged kapitalinõuded.
22 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? © European court of auditors. 
22 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt? © Euroopa Kontrollikoda.
39. in Greece and spain the access to procurement processes was subject to prior registration in qualification registries23 kept by the ministries of economy24 while in poland and Germany all companies can immediately take part in published procurement procedures. 
39. Kreekas ja Hispaanias said hankemenetluses osaleda need ettevõtted, kes olid eelnevalt kantud tunnustatud pakkujate ametlikku registrisse,23 mida pidas vastava riigi majandusministeerium,24 samas kui Poolas ja Saksamaal saavad kõik ettevõtted avaldatud hankemenetlustes osaleda.
Figure 7 presents the differences in price in different markets for a similar road safety barrier, showing that the difference between the lowest and the highest average price is 75 %. 
Joonisel 7 on kujutatud sarnase teepiirde hinnaerinevus eri turgudel ja sellest nähtub, et kõige madalama ja kõige kõrgema keskmise hinna erinevus on 75%. 42.
42. as a specific cost item which can easily be compared, the court also examined the cost of bridge decks in all projects audited. the results (see Figure 8) show that in spain bridges cost significantly less than in the other countries audited. 
Kontrollikoda uuris ühe kergesti võrreldava kuluartiklina muu hulgas kõikide auditeeritud projektide juures sillaplaatide hindu. Tulemused (vt joonis 8) näitavad, et Hispaanias maksavad sillad oluliselt vähem kui mujal auditeeritud riikides.
23 Qualification registries keep the list of enterprises that are certified to undertake projects with a certain size or technical complexity. for each tendering process, a minimum qualification requirement is set. 
23 Kvalifitseerujate registris on loetelu ettevõtetest, mis omavad sertifikaati kindla suuruse või tehnilise keerukusega projektide elluviimiseks. Igaks hankemenetluseks määratakse kindlaks kvalifitseerumise miinimumnõuded.
24 registered companies can create joint ventures with other companies to carry out projects. 
24 Registrisse kantud ettevõtted võivad projektide elluviimiseks luua ühisettevõtteid või muid ettevõtteid.
25 this was the case in the Keratea–Lavrio and Kymis avenue projects (both EL). 
25 Nii juhtus Keratea–Lavrio ja Kymise avenüü projektidega (mõlemad Kreekas).
23 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
23 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
fIGURE 7 AVERAGE COST Of 1 m Of SAfETY bARRIER Of AUdITEd PROjECTS In EURO Spain Poland Greece Germany Source: calculation by the court of auditors. fIGURE 8 AVERAGE COST Of A bRIdGE dECk PER m2 Of AUdITEd PROjECTS In EURO Spain Poland Greece Germany 24 0 5 10 15 20 25 30 35 40 0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 Source: calculation by the court of auditors. 
JOONIS 7 ÜHE MEETRI TEEPIIRDE KESKMINE MAKSUMUS AUDITEERITUD PROJEKTIDE RAAMES (EURODES) Hispaania Poola Kreeka Saksamaa Allikas: kontrollikoja arvutused. JOONIS 8 KESKMINE SILLAPLAADI HIND m2 KOHTA AUDITEERITUD PROJEKTIDES (EURODES) 24 26,83 0 5 10 15 20 25 30 35 40 Hispaania Poola Kreeka Saksamaa 0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 Allikas: kontrollikoja arvutused.
26,83 34,98 20,25 24,92 696,94 1 135,09 1 293,80 1 331,63 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
696,94 34,98 20,25 24,92 1 135,09 1 293,80 1 331,63 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
43. in order to explain these cost differences, the court compared the price of the core material for bridge construction, i.e. the price of concrete used. the comparative analysis (see Figure 9) shows that concrete is cheapest in the projects audited in spain and rather expensive in Germany and poland. the comparison of the cost of concrete indicates that the average price offered can be significantly lower in one Member state than in another26. 
43. Selleks, et põhjendada neid hinnaerinevusi, võrdles kontrollikoda sil-laehituse põhimaterjali, st kasutatud betooni hindu.
44. six out of 10 motorway projects audited27 included noise reduction elements. the required level of protection differs from one country to another. for example, the highest acceptable noise levels in poland are lower than the corresponding values in neighbouring countries by up to 7 dB. the stricter rules make it necessary for a considerable part of nearly every new road project to be shielded by noise barriers (see Photo 3), which has an influence on the costs. 
Nõutud kaitsetase on riigiti erinev. Näiteks Poolas oli kõige kõrgem lubatud müratase kuni 7 dB madalam vastavast näitajast naaberriikides. Rangemad eeskirjad seavad pea igale uuele teeprojektile kohustuse lisada suurele osale teest müratõkked (vt 3. foto), mis mõjutab projekti hinda.
26 the ingredients of concrete (cement, sand and steel) are internationally tradable, concrete itself not. 
26 Betooni koostisosadega (tsement, liiv ja teras) kaubeldakse rahvusvaheliselt, betooni endaga mitte.
27 a1 (pL); a17 and a20 (dE); E75/patHE and a2 (EL); a7 (Es). fIGURE 9 AVERAGE COST Of m3 Of COnCRETE fOR ThE bRIdGE dECk Of AUdITEd PROjECTS In EURO Spain Poland Greece Germany 25 0 50 100 150 200 250 Source: calculation by the court of auditors. 
27 A1 (PL), A17 ja A20 (DE), E75/PATHE ja A2 (EL), A7 (ES). JOONIS 9 AUDITEERITUD PROJEKTIDE SILLAPLAATIDES KASUTATUD BETOONI m3 KESKMINE HIND EURODES Hispaania Poola Kreeka Saksamaa 25 0 50 100 150 200 250 Allikas: kontrollikoja arvutused.
130 176 228 193 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
130 176 228 193 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
26 Photo 3 — sound barriers on dk 79 in the town of jaworzno COST OVERRUnS Of mORE ThAn 20 % fOR 11 AUdITEd PROjECTS 45. different project management systems used in Member states have an impact on additional costs and timely delivery of the works. 
Maanteed DK 79 ääristavad müratõkked Jaworzno linnas 11 AUDITEERITUD PROJEKTI ÜLEKULU OLI ROHKEM KUI 20% 45. Liikmesriikides kasutatavad erinevad projektijuhtimissüsteemid mõjutavad täiendavate kulude teket ja tööde õigeaegset valmimist.
While in Germany and poland the contractors have to bear the full responsibility for possible changes in the prices of inputs, in Greece and spain indexing systems were used, whereby the input prices were periodically reviewed and revalued by the ministries of public works. 
Kui Saksamaal ja Poolas lasub ehitusmaterjalide võimaliku hinnamuutuse katmise kohustus töövõtjatel, siis Kreekas ja Hispaanias kasutati indeksisüsteemi, mille alusel vaatas riik materjalide hinnad perioodiliselt läbi ja hindas ümber.
46. in Greece, Germany and spain remeasurements of works and contract updates were common leading to tens of modifications and additional payments. in contrast, the polish project management system is designed to reduce any risk of additional claims and very few additional payments are made after the procurement. 
46. Kreekas, Saksamaal ja Hispaanias oli tööde ümberarvestus ja lepingute ajakohastamine tavaline, päädides kümnete muudatuste ja lisamakse-tega. Seevastu on Poola haldussüsteem kavandatud vähendama lisamaksete taotlemist ja pärast hanke lõppu tehakse seal vaid üksikuid lisamakseid.
Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? © European court of auditors. 
Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt? © Euroopa Kontrollikoda.
47. out of the 24 projects audited, only seven were delivered at the original contract price (one in Germany, five in poland and one in spain). 
47. Vaid seitse 24 auditeeritud projektist viidi ellu algselt kokkulepitud kuludega (üks Saksamaal, viis Poolas ja üks Hispaanias).
Moreover, the costs of 11 projects increased by more than 20 % during construction, mainly because of archaeological finds, planning mistakes, erroneous estimates in the documents concerning quantities and price indexing. a comparison of contract prices and the actual payments made is presented in Figure 10. 
Enamgi veel, 11 projekti kulud kasvasid ehitustööde käigus rohkem kui 20% peamiselt arheoloogiliste leidude, ehitusmahtude planeerimisel tehtud vigade ning koguseid ja hindade indekseerimist käsitlevates dokumentides tehtud ekslike prognooside tõttu.
48. the average additional payment for all projects after contracts had been signed was 23 %. the extremes were an increase of 36 % for the Greek projects and 1 % for the polish ones. fIGURE 10 AddITIOnAL COSTS Of ThE AUdITEd PROjECTS In RELATIOn TO ThE COnTRACT PRICE 27 Jaraicejo Hinojal Aldea del Cano Loja La Herradura Castell de Ferro DK 79 Częstochowa By-Pass A1 S8 S7 DK 50 Thessaloniki-Killis A2 Nymfopetra-Asprovalta A2 Kouloura-Kleidi Keratea-Lavrio KYMIS AVE E 75 PATHE L 132 B 104 A 20 S 177 Radeberg S 177 Pirna A 17 0,78 1,17 1,31 1,00 1,20 1,50 1,22 1,00 1,08 1,14 1,22 1,19 1,20 1,14 1,14 1,01 Note: the initial contract price equals 1. 
Kõikide projektide allkirjastamisjärgne keskmine lisakulu oli 23%. Ühte äärmusesse kuulusid 36%-ga Kreeka projektid ja teise äärmusse 1%-ga Poola projektid. JOONIS 10 AUDITEERITUD PROJEKTIDE TEGELIKE KULUDE JA LEPINGUHINNA SUHE 27 Jaraicejo Hinojal Aldea del Cano Loja La Herradura Castell de Ferro DK 79 Częstochowa By-Pass A1 S8 S7 DK 50 Thessaloniki-Kilkis A2 Nymfopetra-Asprovalta A2 Kouloura-Kleidi Keratea-Lavrio KYMIS AVE E 75 PATHE L 132 B 104 A 20 S 177 Radeberg S 177 Pirna A 17 0,78 1,17 1,31 1,00 1,20 1,50 1,22 1,00 1,08 1,14 1,22 1,19 1,20 1,14 1,14 1,01 Märkus: esialgne lepinguhind on tähistatud arvuga 1.
49. delays in road construction are commonplace. in countries where indexing systems were applied (spain and Greece), the longer the extension of the construction period, the more advantageous it is for the contractors. also long processes for land expropriations and problems with availability of working sites increased up to 1 year the duration of the project execution. 
49. Viivitused tee-ehituses on tavapärased. Mida pikemaks venis ehituspe-riood riikides, kus kohaldati indekseerimissüsteeme (Hispaania ja Kreeka), seda kasulikum oli see töövõtjate jaoks.
5 2 5 23 8 - 10 0 10 20 30 40 50 Special report No 5/2013 – are Eu Cohesion policy funds well spent on roads? 
5 2 5 23 8 –10 0 10 20 30 40 50 Eriaruanne nr 5/2013 – Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?
51. the Eu spent some 65 billion euro on road investments between 2000 and 2013. all the projects audited added capacity and quality to the road networks and resulted in travelling time savings and improved road safety. 
29 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED KAS AUDITEERITUD TEEPROJEKTIDEGA SAAVUTATI SEATUD EESMÄRGID? 51. EL kulutas ajavahemikul 2000–2013 teedesse tehtavatele investeeringutele ligi 65 miljardit eurot.
However, the economic development objectives were not measurable and there is no information available on the impact of the projects on the local or national economy. 
Majandusarengu eesmärgid ei olnud siiski mõõdetavad ja puudub teave projektide mõjust piirkondade või liikmesriikide majandusele.
52. the actual economic viability calculated using a Benefit/cost ratio based on the actual cost and use was significantly lower for half of the projects when compared to the assumptions made in the planning phase with significantly lower costs and/or higher traffic. wERE ThE PROjECTS mAnAGEd TO EnSURE REASOnAbLE COSTS? 
52. Tegelikku majanduslikku tasuvust näitav, lõppmaksumuse ja reaalse kasutuse põhjal välja arvutatud tulude ja kulude suhe on pooltel projektidel oluliselt väiksem võrreldes kavandamise etapis madalamate hindade või suurema liiklustihedusega arvestades tehtud prognoosidega.
53. insufficient attention was paid to ensuring cost-effectiveness of the projects: (a) Most of the audited projects were affected by inaccurate traffic forecasts. only four out of 19 projects for which sufficient information was available carried volumes of traffic which were in line with forecasts. (b) the type of road chosen was not best suited to the traffic it car-ried: motorways, costing much more than express roads (the average total cost per km is around 11 million euro for motorways and 6,2 million euro, i.e. 43 % cheaper, for express roads), were the preferred option of construction, even for sections where express roads could have solved the traffic needs. (c) during the project implementation the projects audited became more expensive and were affected by delays as the average increase to the original contract price was 23 % and time overruns averaged 9 months or 41 % of the planned time. 
53. Projektide kulutõhususe tagamisele ei pööratud piisavalt tähelepanu: a) enamikku auditeeritud projektidest mõjutas ebatäpne liiklusprog-noos. 19 projektist, mille kohta oli piisavalt andmeid, vastas prognoosidele vaid nelja projekti liiklustihedus; b) valitud teeliik ei sobinud kõige paremini sellel kulgevale liikluse-le: eelistati ehitada I klassi maanteedest palju kulukamaid kiirteid (keskmine kilomeetri kogumaksumus kiirtee puhul on ligi 11 miljonit eurot ja I klassi maantee puhul 6,2 miljonit eurot, mis on 43% soodsam) isegi lõikudel, kus liiklusvajadusi oleksid rahuldanud I klassi maanteed; c) projekti rakendamisel osutusid auditeeritud projektid kallimaks ja esinesid raskused tähtaegadest kinnipidamisega, nii et esialgne lepinguhind kasvas keskmiselt 23% ja tähtaegu ületati keskmiselt üheksa kuud (41% töödeks kavandatud ajast).
54. furthermore the court notes that projects in two Member states were procured using a mathematical formula that excluded bidders making offers below 10 % of the average offered price. the commission applied a 10 % penalty on payments to the abovementioned projects where such a formula was used. the court notes that this kind of procurement practice has been phased out. 
54. Lisaks märgib kontrollikoda, et kahes liikmesriigis kasutati projektihan-gete puhul matemaatilist valemit, mis kõrvaldas hankest keskmisest pakutud hinnast rohkem kui 10% madalamad pakkumused.
30 RECOmmEndATIOn 1 the Commission should analyse the differences in roadway construction costs between the member States in order to identify the causes of significant price differences thereof and assure that the best practices are applied in future. 
30 1. SOOVITUS Komisjon peaks uurima teekatte ehituskulude erinevusi liikmesriigiti, et määrata kindlaks märkimisväärsete hinnaerinevuste põhjused ja tagada parimate tavade rakendamine tulevikus.
RECOmmEndATIOn 2 the future co-financing of road projects should be made conditional upon: (a) the existence of clear objectives that are accompanied by indicators such as for travel time savings, gains in road safety, capacity improvements and concrete effects on the economy; (b) the use of reasonable and cost-effective technical solutions that are in line with the best practices identified, including for the accessories required for road construction. (c) steps taken by the member States to ensure competition in construction markets, focusing procurement systems on delivering the best value for money while avoiding entrance barriers such as for example broader international publicity for the tender processes, recognition of quality categories of companies provided in other member States and easing SmEs’ access to procurement procedures. 
2. SOOVITUS Tulevikus peaks teeprojektide kaasrahastamine sõltuma: a) selgete eesmärkide olemasolust, millele lisanduksid sõiduaja lühendamise näitajad, saavutused liiklusohutuse valdkonnas, läbilaskevõime parandamine ja mõju majandusele; b) parimaid tavasid arvesse võtvate mõistlike ja kulutõhusate tehniliste lahenduste ning teede ehituseks vajalike tee-elementite kasutamisest; c) liikmesriikide võetud sammudest eesmärgiga tagada konkurents ehitusturgudel, keskendudes majanduslikult kõige soodsamaid pakkumusi välja valivatele hankesüsteemidele ja vältides samas turgudele sisenemise tõkkeid, näiteks hankemenetlustele tehtava laiema rahvusvahelise reklaami, ettevõtetele teistes liikmesriikides omistatud kvaliteedikategooriate tunnustamise ja VKEde hankemenetlustele juurdepääsu lihtsustamise kaudu.
31 RECOmmEndATIOn 3 the Commission should promote the exchange of best practices between national road administrations concerning reliable traffic forecasts. 
31 3. SOOVITUS Komisjon peaks edendama riiklike maanteeametite vahelist usaldusväärsete liiklusprognoosidega seotud parimate tavade jagamist.