natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Regulations relating to the 2007-2013 programming period(6), control provisions are further refined and strengthened and the respective responsibilities of Commission and Member States further clarified. 
Programmitöö perioodiga 2007–2013 seonduvates määrustes (6) täpsustatakse ja tugevdatakse kontrollisätteid veelgi ning esitatakse täiendavaid selgitusi komisjoni ja liikmesriikide kohustuste kohta.
The audit provisions are considerably amplified for the new programming period. 
Auditeerimissätteid on uue programmitöö perioodi jaoks oluliselt laiendatud.
The Member States are required to submit an audit strategy paper (7) and a compliance statement with each operational programme’s systems description for acceptance to the Commission. 
Liikmesriigid peavad esitama koos iga rakenduskava süsteemide kirjeldusega komisjonile heakskiitmiseks auditi strateegia dokumendi ja vastavusavalduse (7).
Annual control reports based on systems audit and the audit of a representative sample of transactions resulting in an annual audit opinion are also required. 10.11.2008 THE COMMISSION’S REPLIES (6) NotablyCouncilRegulation(EC)No1083/2006(OJL210,31.7.2006, p. 25) and Commission Regulation (EC) No 1828/2006 (OJ L 371, 27.12.2006, p. 
Samuti tuleb esitada süsteemide auditil ja representatiivse tehingute valimi auditil põhinevad iga-aastased kontrolliaruanded, mille põhjal koostatakse iga-aastane auditi järeldusotsus. 10.11.2008 KOMISJONI VASTUSED (6) Eriti nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006 (ELT 371, 27.12.2006, lk 1).
(7) Although for smaller programmes (less than 750 million euro and 40 % EU financing) this is not required. 
(7) Kuigi väiksemate programmide (vähem kui 750 miljonit eurot ja 40-protsendiline ELi rahastamine) puhul ei ole see vajalik.
The Court audited 180 interim reimbursements (8) made in the year 2007 (for the 2000-2006 programming period) to 176 Structural Funds projects (99 ERDF, 56 ESF, 21 EAGGF) and 4 Cohesion Fund projects. 
Kontrollikoda auditeeris 180 vahehüvitist, (8) mis maksti 2007. aastal (programmitöö perioodil 2000–2006) 176 struktuurifondide projektile (99 ERFi projekti, 56 ESFi projekti, 21 EAGGFi projekti) ja 4 Ühtekuuluvusfondi projekti.
The 176 Structural Funds projects were carried out within 16 operational programmes from 10 Member States. 
176 struktuurifondide projekti viidi läbi 16 rakenduskava raames kümnest liikmesriigist.
For each operational programme the respective Member State has set up at least one control system as illustrated in Figure 6.2. 
Iga rakenduskava kohta võttis vastav liikmesriik kasutusele vähemalt ühe kontrollisüsteemi, nagu näidatud joonisel 6.2.
The Court assessed those control systems in terms of compliance with regulations and their effectiveness for managing the risk of legality and regularity. 
Kontrollikoda hindas nende kontrollisüsteemide vastavust määrustele ja nende tõhusust seaduslikkust ja korrektsust ohustavate riskide haldamisel.
The Court also assessed part of the Commission’s supervisory activity, analysing 20 audits undertaken by the Commission. Audit Findings Legality and regularity of underlying transactions 6.22. 
Kontrollikoda hindas osaliselt ka komisjoni järelevalvetegevust, analüüsides 20 komisjoni poolt tehtud auditit. Auditileiud Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus 6.22.
A summary of findings on the legality and regularity of EU funding of Cohesion Policies projects is presented in Tables 6.1 and 6.2. 
Kokkuvõte ühtekuuluvuspoliitika projektide ELi rahastamise seaduslikkust ja korrektsust käsitlevatest leidudest on esitatud tabelites 6.1 ja 6.2.
Table 6.1 shows that only 46 % of projects in the Court’s representative statistical sample were found to be free from error of legality and regularity (31 % in 2006). 
Tabel 6.1 näitab, et ainult 46 % kontrollikoja representatiivse statistilise valimi projektidest olid seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigadest mõjutamata (31 % 2006. aastal).
Table 6.2 analyses the errors affecting reimbursement by their type. 
Tabelis 6.2 analüüsitakse hüvitisi mõjutavaid vigu nende liikide kaupa.
The distribution is broadly similar to year 2006. 
Tulemus on küllaltki sarnane 2006. aasta tulemusega.
THE COMMISSION’S REPLIES 6.23. 
6.23.
The application of certain rules relating to the eligibility of expenditure can give rise to differing interpretations. 
KOMISJONI VASTUSED Kulude abikõlblikkusega seotud teatavate eeskirjade kohaldamist võib tõlgendada erinevalt.
Of the 97 projects cited by the Court in Table 6.1 as affected by error, the Commission considers that there are seven projects for which the circumstances of the errors identified by the Court do not provide a basis for applying financial corrections, or other follow-up actions. 
Vigadest mõjutatud 97 projekti suhtes, mille kontrollikoda esitas tabelis 6.1, on komisjon arvamusel, et seitsme projekti puhul ei anna kontrollikoja tuvastatud vead alust finantskorrektsioonide või muude järelmeetmete kohaldamiseks.
(8) The audit of each reimbursement includes the checking of a large number of underlying invoices and other documents. 
(8) Iga hüvitise audit hõlmas tehingute aluseks olevate paljude kaubaar-vete ja muude dokumentide kontrolli.
148 EN Official Journal of the European Union 10.11.2008 Table 6.1 — Cross-tabulation of compliance by correctness of reimbursement (1) Projects where compliance errors were Projects which were Total incorrectly reimbursed correctly reimbursed 56 cases 124 cases 31 % 69 % Total 70 cases 110 cases 180 cases 39 % 61 % 100 % present not present 29 cases 41 cases 16 % 23 % 27 cases 83 cases 15 % 46 % (1) Compliance errors are non-quantifiable errors (see paragraphs 1.9 to 1.11). 
148 ET Euroopa Liidu Teataja 10.11.2008 Tabel 6.1 – Eeskirjade järgimisega seotud vigade risttabel hüvitiste korrektsuse kaupa (1) Projektid, kus eeskirjade järgimisega seotud vigu Projektid, millele maksti hüvitist Kokku ebakorrektselt korrektselt 56 juhtumit 124 juhtumit 31 % 69 % Kokku 70 juhtumit 110 juhtumit 180 juhtumit 39 % 61 % 100 % esines ei esinenud 29 juhtumit 41 juhtumit 16 % 23 % 27 juhtumit 83 juhtumit 15 % 46 % (1) Eeskirjade järgimisega seotud vead on mittekvantifitseeritavad (vt punktid 1.9–1.11).
Table 6.2 — Analysis of errors affecting reimbursement by type Correctness of reimbursements Fund Total ERDF ESF EAGGF Cohesion Fund 30 cases 17 % 8 cases 12 cases 7% 20 cases 11 % 110 cases 61 % 4% Total 99 cases 56 cases 100 % 21 cases 4 cases 180 cases 100 % 100 % 100 % 100 % Eligibility error Occurrence error Accuracy error Multiple error Correct reimbursement 18 % 13 % 14 % 50 % 18 cases 5 cases 8 cases 5 cases 63 cases 7 cases 3 cases 2 cases 0 cases 5% 0% 14% 0% 4 cases 0 cases 0 cases 8%7%0%0% 15 cases 0 cases 0 cases 5% 27% 0% 0% 3 cases 0 cases 64 % 54 % 50 % 30 cases 15 cases 2 cases 72 % 6.25. 
Tabel 6.2 – Hüvitisi mõjutavate vigade analüüs liikide kaupa Hüvitiste korrektsus Fond Kokku ERF ESF EAGGF Ühtekuuluvusfond 30 juhtumit 17 % 8 juhtumit 4% 12 juhtumit 7% 20 juhtumit 11 % 110 juhtumit 61 % Kokku 99 juhtumit 56 juhtumit 100 % 21 juhtumit 4 juhtumit 180 juhtumit 100 % 100 % 100 % 100 % Abikõlblikkusviga Tõendamisviga Täpsusviga Kombineeritud viga Korrektne hüvitamine 2 juhtumit 50 % 0 juhtumit 0% 4 juhtumit 0 juhtumit 8%7%0%0% 15 juhtumit 0 juhtumit 0 juhtumit 5% 27% 0% 0% 18 juhtumit 5 juhtumit 8 juhtumit 5 juhtumit 63 juhtumit 7 juhtumit 3 juhtumit 18% 13% 14% 0 juhtumit 3 juhtumit 5% 0% 14% 64 % 54 % 50 % 30 juhtumit 15 juhtumit 2 juhtumit 72 % 0 juhtumit 6.25.
In the Court’s audit sample the most frequent causes of incorrect reimbursements from the ERDF were eligibility errors: (a) inclusion of costs which should not have been reimbursed due to their nature, and (b) serious failure to respect rules of procurement. 
Kontrollikoja auditivalimis olid ERFi ebakorrektsete hüvitiste põhjuseks kõige sagedamini abikõlblikkusvead: a) kulude kaasamine, mida ei oleks pidanud hüvitama nende iseloomu tõttu, ja b) riigihangete eeskirjade jäme eiramine.
The Commission is following up the findings in order to ensure that appropriate measures are taken. (b) The Commission also notes breaches of public procurement rules as a major source of irregularities, which is why it has targeted its own audit work on this risk area and taken other actions such as the issuing of guidance to Member States on the financial correction levels to apply. 
Komisjon kontrollib tulemusi, et tagada asjakohaste meetmete võtmine. b) Komisjon märgib eeskirjadest kõrvalekaldumistena ära ka riigihanke-eeskirjade rikkumised, mistõttu on komisjon sihikule võtnud enda auditeerimistegevuse kõnealuses riskialtis valdkonnas ning on võtnud muid meetmeid, nagu näiteks liikmesriikidele suuniste andmine selle kohta, milliseid finantskorrektsiooni tasemeid kohaldada.
10.11.2008 EN Official Journal of the European Union 149 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES Example: A university situated in an Objective 1 area had work on a robotics project carried out in a laboratory outside the Objective 1 area. 
10.11.2008 ET Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Näide: Eesmärk 1 piirkonnas paiknev ülikool laskis robootikapro-jektiga seonduvaid töid teha väljaspool eesmärk 1 piirkonda.
This was not allowed under the national legislation on state aid for research under which the ERDF co-financed the project, rendering the expenditure ineligible. 
See ei olnud uurimistegevusele antava riigiabi kohta kehtivate riigi seadustega lubatud, mille alusel ERF projekti kaasrahastas, muutes kulud abikõlbmatuteks.
The owners of a holiday village failed to hold a public tender for renovation work for which they were receiving subsidies totalling 63 % of the costs, including a 33 % tax rebate and a 25 % grant from ERDF. 
Puhkeküla omanikud ei korraldanud renoveerimistööde avalikku pakkumismenetlust, mille eest nad said toetusi kokku 63 % kulude ulatuses, sh 33 % ulatuses maksude vähendamine ja 25 % ulatuses ERFi toetus.
As the EU public procurement rules apply to projects of private firms as from 50 % of financing with public funds, the breach made the project ineligible for EU support. 
Kuna ELi riigihangete eeskirjad kehtivad erafirmade projektidele, mille osas on avalike vahendite osakaal suurem kui 50 %, muutis rikkumine projekti ELi toetuseks abikõlbmatuks.
This, together with improved day-to-day management checks, should help reduce the frequency of this type of error. (a) (b) (c) lack of evidence that the overheads or staff costs were in fact relevant to the project; overestimation of the staff cost or overheads; inclusion of ineligible costs (eligibility errors). 
ESFi puhul olid kõige tavalisemad vead järgmised: 149 KOMISJONI VASTUSED a) b) c) puudusid tõendid, et üldkulud või personalikulud tegelikult projektiga seondusid, personalikulude või üldkulude ülehindamine, abikõlbmatute kulude kaasamine (abikõlblikkusvead).
Example: In one project, there was insufficient evidence that the external staff costs were relevant to the project: there were monthly records showing the daily presence of the staff concerned but no daily time sheets describing their concrete daily activities. 
Näide: Ühe programmi puhul puudusid piisavad tõendid, et välis-tööjõu kulud olid projektiga seotud: esitati igakuised aruanded, mis näitasid nimetatud töötajate kohalviibimist, aga puudusid igapäevased nende konkreetset tegevust kirjeldavad ajakavad.
In the absence of detailed time recording to justify the working days charged, the costs in question may not be charged to the project. The expenditure was therefore considered ineligible. 
Kuna puudus üksikasjalik ajaarvestus, mis õi-gustaks töötatud päevi, mille kohta esitati maksetaotlus, ei saa nimetatud kulusid projekti raames hüvitada.
In another project the staff costs were overestimated: costs relating to several members of staff were charged entirely to the co-financed ESF project but the staff in question were also involved in other activities outside the co-financed project. 
Teise projekti puhul olid personalikulud ülehinnatud: paljude personaliliikmetega seonduvad kulud esitati hüvitamiseks täielikult kaasrahastatud ESFi projekti raames, aga nimetatud töötajad olid seotud ka muude tegevustega väljaspool kaasrahastatud projekti. a) ja b) c) Komisjonil tuleb kõnealust liiki vigadega sageli tegemist teha.
150 EN Official Journal of the European Union 10.11.2008 THE COURT’S OBSERVATIONS 6.27. 
150 ET Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 10.11.2008 6.27.
A material level of error was found in the reimbursement to Cohesion Policies projects for the programming period 2000-2006 in budget year 2007. 
Ühtekuuluvuspoliitika projektide puhul programmitöö perioodil 2000–2006 leiti 2007. eelarveaastal hüvitiste osas oluline vigade määr.
The proportion of projects in the sample affected by quantifiable and/or non-quantifiable errors (see paragraphs 1.9 to 1.11) is 54 % (9). 
Kvantifitseeritud või mittekvantifitseeritud vigade poolt (vt punktid 1.9–1.11) mõjutatud projektide hulk valimis oli 54 % (9).
The Court estimates that at least 11 % of the total amount reimbursed should not have been reimbursed. 
Kontrollikoja hinnangul ei oleks tohtinud hüvitada vähemalt 11 % kogu hüvitatud summast.
Assessment of supervisory and control systems 6.28. 
Järelevalve-ja kontrollisüsteemide hindamine 6.28.
The Court’s findings on the management and supervisory systems in the Member States for the 16 operational programmes which it assessed are set out in Annex 6.1. 
Kontrollikoja leiud 16 rakenduskava juhtimise ja järelevalvesüsteemide kohta liikmesriikides on esitatud lisas 6.1.
In 11 cases, the Court rated management systems as ‘partially effective’, in three cases as ‘not effective’ and in two cases as ‘effective’. 
11 juhul hindas kontrollikoda juhtimissüsteemid osaliselt tõhusaks, kolmel juhul ebatõhusaks ja kahel juhul tõhusaks.
The continued high level of error identified by the Court’s substantive testing of underlying transactions similarly suggests that systems in general in the Member States were only partially effective in managing the risk of illegality and irregularity in reimbursements. 
Samuti viitab suur vigade määr, mille kontrollikoda avastas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute substantiivse testimise käigus, et üldiselt olid liikmesriikide süsteemid hüvitiste ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riski haldamisel ainult osaliselt tõhusad.
The main weaknesses identified by the Court were: (a) managing authorities — insufficient day-to-day checks of the reality of expenditure, failure to identify expenditure declarations not supported by appropriate evidence and failure to identify weaknesses in tender procedures; (b) paying authorities — failure to identify when Managing Authorities had not carried out adequate day-to-day checks; (c) audit bodies — failure to carry out sufficient checks to obtain assurance on the effective functioning of the control systems. 
Peamised kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid: a) korraldusasutused – ebapiisavad igapäevased kulude tegelikkuse kontrollid, suutmatus tuvastada deklaratsioone, mida ei toeta asjakohane tõendusmaterjal, vigade mitteavastamine pakkumismenetluste käigus; b) makseasutused – suutmatus tuvastada asjaolu, et haldusasutus ei olnud viinud läbi piisavaid igapäevaseid kontrolle; c) auditiasutused – suutmatus viia läbi kontrollisüsteemide piisavaid kontrolle, et saada kindlus nende tõhusa toimimise kohta.
Many of the non-quantifiable errors, even if they had been detected beforehand, would have had no impact on the reimbursement. 
Isegi kui vead, mida ei saa kvantifitseerida, oleks tuvastatud varem, ei oleks enamik neist mõjutanud tagasimakseid.
Examples include delays in publication of contract award notices, and weaknesses in the documentation of tender evaluation committees. 
Näited hõlmavad viivitusi hankelepingu sõlmimise teadete avaldamisel ning puuduseid pakkumuste hindamiskomisjonide dokumentides.
The estimation given by the Court for the amount which should not have been reimbursed includes cases where the Commission does not consider that the circumstances identified by the Court provide a basis for the application of financial corrections, or at least not at the level proposed. 
KOMISJONI VASTUSED 6.27. Kontrollikoja esitatud prognoos summade kohta, mida ei oleks tulnud tagasi maksta, hõlmab juhtumeid, kus komisjoni arvates ei ole kontrollikoja tuvastatud asjaolud piisavad, et kohaldada finantskorrektsioone või kohaldada neid esitatud ulatuses.
Last year the Court said that its sample gave a general picture of the effectiveness of the control systems in the Member States which it presented as generally ineffective or only moderately effective. 
Kontrollikoda teatas eelmisel aastal, et kontrolli tulemused andsid üldise pildi liikmesriikide kontrollsüsteemide tõhususest. Tulemuste kohaselt on nimetatud süsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad.
The general picture for 2007 from the Court’s sample is better, and indicates that not all systems are ineffective, but that there is a clear gradation in their effectiveness. 
Kontrollikoja tulemuste põhjal on 2007. aasta üldpilt parem ning nende kohaselt ei ole kõik süsteemid ebatõhusad, vaid nende tõhususes on selge astendus.
For three programmes the Annual Activity Reports by Commission’s DGs gave a more positive assessment than that of the Court in Annex 6.1. 
Komisjoni peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes anti kolmele programmile positiivsem hinnang, kui kontrollikoda seda lisas 6.1 tegi.
6.29. (c) The work of the winding up bodies is assessed as ‘effective’ by the Court in 14 programmes out of the 16 audited. 
6.29. c) Kontrollikoda hindas projekte lõpetavate asutuste töö tõhusaks 14 programmi puhul, kokku auditeeriti 16 programmi.
(9) See Annex 6.2. 
(9) Vt lisa 6.2, 2006. aastal oli vastav näitaja 69 %.
10.11.2008 EN Official Journal of the European Union 151 THE COURT’S OBSERVATIONS 6.30. 
10.11.2008 ET Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 151 6.30.
The Court assessed 20 audits carried out by the Structural Actions Directorates-General (Directorate-General for Regional Policy (DG REGIO), Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities (DG EMPL), Directorate-General for Agriculture and Rural Development (DG AGRI) and Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries (DG MARE)). 
Kontrollikoda hindas struktuurimeetmete peadirektoraatide (regionaalpoliitika peadirektoraat, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ja merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat) poolt läbi viidud 20 auditit.
In the majority of cases the audits have been adequately planned and carried out, but in six of the cases appropriate corrective action had been taken late. 
Enamikul juhtudest olid auditid asjakohaselt planeeritud ja läbi viidud, aga kuuel juhul võeti vastav parandusmeede viivitustega.
In three cases the weaknesses in audit documentation made assessment of the audit result difficult. 
Kolmel juhul muutsid puudused auditi dokumentatsioonis audititulemuse hindamise keeruliseks.
This reduces the effectiveness of this key supervision procedure. 
See vähendas selle peamise järelevalve menetluse tõhusust.
The main objective of Commission supervision is to ensure that Member States establish and operate control systems in compliance with the underlying regulations. 
Komisjoni järelevalve peamine eesmärk on tagada, et liikmesriigid võtavad kontrollisüsteemid kasutusele ja haldavaid neid kooskõlas aluseks olevate määrustega.
The findings set out above indicate that this objective is not fully achieved. 
Ülaltoodud leiud viitavad sellele, et eesmärki ei saavutatud täielikult.
The Commission considers that in most cases appropriate corrective measures to follow up the audit results were taken in a reasonable time period, that the audit documentation was adequate, and that there were therefore operationally useful results from the audits. 
Komisjon on arvamusel, et enamikul juhtudest võeti audititulemustele järgnenud asjakohased parandusmeetmed mõistliku aja jooksul, auditi dokumendid olid pädevad ning auditi tulemused olid seetõttu operatiivselt kasutatavad.
Under the Action Plan for the structural actions the Commission has committed itself to taking measures to increase the impact of its audit work by speeding up the application of suspensions and financial corrections. 
Struktuurimeetmete tegevuskava alusel on komisjon kohustunud võtma meetmeid, et suurendada oma auditeerimistegevuse mõju, kiirendades meetmete peatamist ja finantskorrektsioonide kohaldamist.
The Court’s findings show that the Commission’s actions have not yet had the desired impact on preventing errors in reimbursements. 
Kontrollikoja leiud näitavad, et komisjoni meetmetel ei ole ta-gasimaksetel tekkivate vigade vältimisele siiani soovitud mõju olnud.
The findings do not relate to the effectiveness of the Commission’s actions in mitigating the risks arising from weak control systems in Member States. 
Kõnealused leiud ei ole seotud liikmesriikide nõrkadest kontrollisüsteemidest tulenevate ohtude vähendamiseks võetavate komisjoni meetmete tõhususega.
The Commission verifies whether or not the control systems set up by Member States function effectively. 
Komisjon kontrollib, kas liikmesriikide loodud kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt.
The measures include requiring Member States to implement remedial action plans, suspension of payments and the application of financial corrections. 
Meetmete raames nõutakse liikmesriikidelt parandusmeetmete rakendamist, maksete peatamist ning finantskorrektsioonide kohaldamist.
The responsible DGs have in their Annual Activity Reports (AAR) categorised in detail the assessment of all systems and have indicated the corrective actions under way for all of the programmes affected by material deficiencies. 
Vastutavad peadirektoraadid on oma iga-aastastes tegevusaruannetes liigitanud üksikasjalikult kõigi süsteemide hindamised ning täpsustanud oluliste puudustest mõjutatud programmidega seotud käimasolevad parandusmeetmed.
At this closing stage of the 2000-2006 programme implementation, there are limited possibilities for the Commission to take actions to prevent errors and it is focusing on actions to mitigate the risks from weak national management and control systems. 
Ajavahemikku 2000–2006 hõlmava programmi rakendamise lõppetapis on komisjonil piiratud võimalused võtta meetmeid vigade ärahoidmiseks. Seetõttu keskendub komisjon meetmetele, millega vähendada nõrkadest riiklikest korraldus-ja kontrollisüsteemidest tulenevaid ohte.
The Directorates-General responsible for Structural Policies have set out the results of their assessments of the effective functioning of the systems in 545 national programmes in their respective AARs, which show a marked gradation as follows: about 37 % of systems work well, about 51 % of systems work but need improvement and about 12 % of systems are ineffective. 
Struktuuripoliitika eest vastutavad peadirektoraadid on esitanud 545 riiklikus programmis süsteemide tõhusat toimimist käsitleva hindamise tulemused oma asjaomastes iga-aastastes tegevusaruannetes, mis näitavad märgitud astendust järgmiselt: umbes 37 % süsteemidest toimib hästi, umbes 51 % süsteemidest toimib, kuid vajab tõhustamist, ning umbes 12 % süsteemidest on ebatõhusad.
The Commission has invested substantial resources in order to achieve a high audit coverage, it has brought about substantial improvements in national systems through the application of ‘action plan’ procedures, it has suspended payments and applied financial corrections. 
Komisjon on auditeerimise ulatuse suurendamiseks investeerinud märkimisväärseid summasid, „te-gevuskava” menetluste kohaldamise kaudu on kaasnenud riiklike süsteemide märkimisväärne paranemine, komisjon on peatanud maksed ja kohaldab finantskorrektsioone.
Implementing the Action Plan adopted in February 2008 is further strengthening the Commission’s supervisory role. 
Veebruaris 2008 vastuvõetud tegevuskava rakendamine on veelgi tugevdanud komisjoni järelevalvega seotud ülesandeid.