natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In a seminar on error rate organised in October 2014, guidance on how to prevent irregularities under public procurement procedures was pre‐ sented to the managing authorities and paying agencies of all Member States. 
2014. aasta oktoobris korraldatud veamäära seminaril jagati kõigi liikmesriikide korraldus-ja makseasutustele juhiseid, kuidas vältida vigu riigihanke-menetlustes.
Finally, guidance on controls and penalties under rural development will be made available before the end of 2014. 
Lisaks antakse enne 2014. aasta lõppu juhised maaelu arengu valdkonna kontrollija karistuste süsteemi kohta.
In addition, on 19 December 2013, the Commis‐ sion adopted guidelines for determining finan‐ cial corrections to be made by it to expenditure financed by the Union under shared manage‐ ment, for non‐compliance with the rules on public procurement. 
Peale selle võttis komisjon 19. detsembril 2013 vastu juhised finantskorrektsioonide määramiseks, mida komisjon teeb liidu rahastatavate ja koostöös liikmesriikidega täidetavate programmide kulude suhtes, kui ei täideta riigihangete eeskirju.
For the programme 2014–20, the Commission put forward simplified cost options (flat rate financing, standard scales of unit costs, lump sums) as an effi‐ cient means for ensuring reasonableness of costs. 
Komisjon esitas 2014–2020 programmi jaoks lihtsustatud kulu võimalused (kindlamääraline rahastamine, ühikumaksumuse standardne skaala, ühekordsed maksed) kui tõhusa vahendi kulude põhjendatuse tagamiseks.
Regulation (EU) No 1303/2013 includes options for the European Structural and Investment Funds to calculate eligible expenditure of grants and repay‐ able assistance on the basis of real costs, but also on the basis of flat‐rate financing, standard scales of unit costs and lump sums. 
Määrusega (EL) nr 1303/2013 antakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele võimalus arvutada rahastamiskõlblikud toetussummad ja tagasimakstav abi tegelike kulude alusel, aga ka kindlasummalise rahastamise, ühikumaksumuse standardse skaala ja ühekordsete maksete alusel.
As regards the assessment of the control systems in place, the Commission has found that well‐ designed control systems were not always imple‐ mented well in practice. 
Mis puutub olemasolevate kontrollisüsteemide hindamisse, leidis komisjon, et hästi ülesehitatud kontrollisüsteeme ei rakendatud alati hästi.
Reply of the Commission 64 In relation to compliance risks, in March 2014 DG Agriculutre and Rural Development adopted a new multiannual audit strategy for 2014–20. 
Komisjoni vastus 64 Seoses vastavusriskidega võttis põllumajanduse peadirektoraat 2014. aasta märtsis vastu uue mitmeaastase auditistrateegia aastateks 2014–2020.
This audit strategy continues to be risk‐based; in order to achieve optimal audit coverage, it now features a rolling 3‐year audit programme applicable as from July 2014. 
See auditistrateegia on jätkuvalt riskipõhine; optimaalse auditikatte saavutamiseks sisaldab see nüüd pikendatavat kolmeaastast auditiprogrammi, mida kohaldatakse 2014. aasta juulist.
This programme is supported by a central risk analysis (CRA) and will be reviewed annually. 
Seda programmi toetab keskne riskianalüüs ja see vaadatakse igal aastal läbi.
Financial corrections deriving from these audits are based on identified weaknesses in the implementa‐ tion of the control systems and on an estimation of the financial risk that these weaknesses entail for the EU budget. 
Neist audititest tulenevad finantskorrektsioonid põhinevad kontrollisüsteemide rakendamises tuvastatud puudustel ja finantsriski hinnangul, mida need puudused kujutavad ELi eelarve jaoks.
On the basis of its audits, the Commission can also identify the actual sources and causes of the errors found and request the Member States to elaborate specific and targeted remedial actions. 
Komisjon saab oma auditite alusel tuvastada ka leitud vigade allikad ja põhjused ning nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ja sihtotstarbeliste parandusmeetmete väljatöötamist.
Member States implement a large part of the EU’s rural development policy by providing grants towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, rural businesses, associations and local authorities. 
Liikmesriigid rakendavad suurt osa ELi maaelu arengu poliitikast toetuste eraldamise kaudu investeeringutele ja muudele projektidele, mida teostavad põllumajandustootjad, maapiirkondade ettevõtted, ühendused ja kohalikud ametiasutused.
The Court found that some Member States had poorly designed systems for checking that the costs of these grants were reasonable. 
Kontrollikoda leidis, et mõnes liikmesriigis olid süsteemid toetustega seotud kulude mõistlikkuse kontrollimiseks halvasti kavandatud.
Workable and cost-effective approaches existed but were not widely followed. 
Toimivad ja kulutõhusad lähenemisviisid on küll olemas, kuid neid ei kasutata kuigi laialdaselt.
The Court outlines good practices found in the course of its audit, and concludes that there is considerable scope for making real savings in rural development project grants in the 2014–20 period by applying these good practices. EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ‐AB‐14‐022‐EN‐N ISSN 1977‐5679 
Kontrollikoda toob välja auditi käigus leitud head tavad ning järeldab, et nende rakendamise korral on programmitöö perioodil 2014–2020 märkimisväärselt palju võimalusi selleks, et saavutada maaelu arengu projektitoetuste maksmisel tõelist kokkuhoidu.
EN 2014 Special Report NO 23 Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being addressed? 
ET 2014 Eriaruanne nr 23 Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 ISBN 978-92-872-1654-0 doi:10.2865/92113 © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 ISBN 978-92-872-1642-7 doi:10.2865/007459 © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2014 Special Report NO 23 Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being addressed? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2014 Eriaruanne nr 23 Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks? (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
Contents 02 Paragraph I–XI 1–5 6–11 12–21 12–14 15–16 17 18–21 22–92 22–54 23–29 30–38 39–45 46–54 55–69 56–65 66–69 Glossary Executive summary Introduction Audit scope and approach Types and prevalence of errors found Overall Investment measures Area‐related aid Differences in the financial implementation rate and the error rate between groups of Member States Observations PART I — What are the main causes of the error rate in investment measures? 
Sisukord 02 Punkt I–XI 1–5 6–11 12–21 12–14 15-16 17 18–21 22–92 22–54 23–29 30–38 39–45 46–54 55–69 56–65 66–69 Sõnastik Kokkuvõte Sissejuhatus Auditi ulatus ja lähenemisviis Leitud vigade liigid ja levimus Ülevaade Investeerimismeetmed Pindalatoetus Liikmesriikide rühmade vahelised erinevused toetuste kasutamise ja veamäärades Tähelepanekud I OSA.
Public bodies are a significant source of error because of non‐compliance with public procurement rules Beneficiaries’ non‐compliance with eligibility criteria had a significant impact on the error rate Indications that private beneficiaries may have committed intentional irregularities Member State authorities could have detected and corrected errors affecting investment measures PART II — What are the main causes of the error rate in area‐related aid? 
Investeerimismeetmetes esinevate vigade peamised põhjused Olulise vigade allika moodustavad riigihanke‐eeskirju mittejärgivad avaliku sektori organisatsioonid Veamäära mõjutab oluliselt toetusesaajate toetuskõlblikkuse eeskirjade mittejärgimine Märgid selle kohta, et erasektori toetusesaajad võivad olla eeskirju tahtlikult rikkunud Liikmesriikide ametiasutused oleks võinud investeerimismeetmeid mõjutavad vead avastada ja parandada II OSA.
Agri‐environment aid is the most error prone area‐related measure Payments for less‐favoured areas are less affected by error 
Pindalatoetuses esinevate vigade peamised põhjused Põllumajanduslik keskkonnatoetus on kõige enam vigu sisaldav pindalatoetuse meede Vähem soodsatele piirkondadele tehtud maksed on vähem vigadest mõjutatud
Contents 03 70–92 PART III — Do the Member States’ action plans and the new EU legal framework have the potential to address these causes effectively? 
Kas liikmesriikide tegevuskavad ja ELi uus õigusraamistik on vigade põhjuste kõrvaldamisel potentsiaalselt mõjusad?
71–81 The action plan exercise initiated by the Commission is a step in the right direction in addressing the causes of error 82–92 The new EU legal framework may have a positive effect in addressing the causes of errors 93–100 Conclusions and recommendations Annex — List of rural development measures Reply of the Commission 
71–81 Komisjoni algatusel koostatud tegevuskavad on samm õiges suunas ja aitavad kõrvaldada vigade põhjuseid 82–92 ELi uus õigusraamistik võib vigade põhjuste kõrvaldamisele positiivset mõju avaldada 93–100 Järeldused ja soovitused Lisa. Maaelu arengu meetmete nimekiri Komisjoni vastus
Glossary 04 1 Article 1(2) of Council Regulation (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities financial interests (OJ L 312, 23.12.1995, p.1). 
Sõnastik 04 1 Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1) artikli 1 lõige 2.
Administrative checks: Formalised, automated checks carried out by the paying agencies on all applications in order to verify that they comply with the terms under which aid is granted. 
Halduskontrollid: makseasutuste poolt kõigi projektitaotluste kohta läbiviidavad formaliseeritud automaatsed kontrollid, mille eesmärk on veenduda, et projektid vastavad toetuse andmise tingimustele.
All elements that it is possible and appropriate to control by administrative means should be verified. 
Halduskontrollid peavad hõlmama kõiki elemente, mida on võimalik ja kohane halduskorras kontrollida.
Area‐related aid: Support granted for the sustainable use of agricultural land. 
Pindalatoetus: põllumajandusmaa säästvaks kasutuseks antav toetus.
The aid is paid per each eligible hectare declared. 
Toetust makstakse deklareeritud toetuskõlbliku maa hektari kohta.
Eligibility criteria: Rules that need to be respected otherwise the support claimed shall not be paid or shall be withdrawn. 
Toetuskõlblikkuse kriteeriumid: toetuse taotlemiseks kehtestatud eeskirjad, mille mittejärgimise korral jääb toetus välja maksmata või nõutakse see tagasi.
These rules should target limited financial resources in order to achieve the objectives of the programme. 
Eeskirjad peaksid reguleerima piiratud rahaliste vahendite kasutamist nii, et nendega saavutatakse programmile seatud eesmärgid.
Error rate: The error rate for each irregular transaction is the ratio of the error amount to the total amount paid. 
Veamäär: eeskirjadevastaselt tehtud tehingu veamäär on veast mõjutatud summa ja kogu makstud summa suhe.
The calculation of the overall error rate is explained in Box 1. 
Veamäära arvutamist selgitatakse 1. selgituses.
Gold‐plating: Unnecessary and/or disproportionate rules, such as excessive eligibility conditions. 
Ülereguleerimine: mittevajalikud ja/või ebaproportsionaalsed eeskirjad, nagu näiteks liiga üksikasjalikud toetuskõlblikkuse eeskirjad.
Glossary 05 2 Article 59 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikkel 59.
3 Commission Recommendation 2003/361/ EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium‐sized enterprises (OJ L 124, 20.5.2003, p. 36). 
3 Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).
Executive 06 summary I IV The European Union (EU) and Member States allo‐ cated more than 150 billion euro to rural develop‐ ment policy during the 2007–13 programming period. 
Kokkuvõte 06 I IV EL ja selle liikmesriigid eraldasid programmitöö perioodil 2007–2013 maaelu arengu poliitikale enam kui 150 miljardit eurot.
Implemented under shared management, the total budget was almost equally divided between invest‐ ment measures (mainly supporting investments in tangible and intangible assets) and area‐related aid (compensating farmers for their efforts in carrying out certain farming activities). 
Kogu eelarve, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jaguneb kaheks peaaegu täpselt ühesuuruseks osaks: investeerimismeetmed (peamiselt materiaalsesse ja mittemateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute toetamiseks) ning pindalatoetus (sellega kompenseeritakse põllumajandustootjatele teatud põllumajandustegevuse liikide viljelemiseks tehtud kulusid).
II The Court estimates that the average error rate for rural development expenditure incurred dur‐ ing the past 3 years was 8,2 %4. 
II Kontrollikoja hinnangul oli maaelu arengu kulutuste keskmine veamäär viimasel kolmel aastal 8,2%4.
Investment meas‐ ures accounted for two thirds of this error rate, and area‐related aid accounted for one third. 
Investeerimismeetmete osakaal veamääras oli kaks kolmandikku ning pindalatoetuse osakaal üks kolmandik.
In this context, this special report aims to describe the main causes of this high error rate and to assess whether the steps taken by the Member States and the Commission will address the identified causes effectively in future. 
Ülalkirjeldatud kontekstis püütakse käesolevas eriaruandes kirjeldada kõrge veamäära põhjuseid ning hinnata, kas liikmesriikide ja komisjoni võetud meetmed aitavad leitud põhjuseid tulevikus mõjusalt kõrvaldada.
III The Court concludes that the Commission and the Member States are partially effective in addressing the main causes of the high error rate for rural develop‐ ment. 
III Kontrollikoda järeldab, et liikmesriikide ja komisjoni töö maaelu arengu valdkonna kõrge veamäära peamiste põhjuste vastu võitlemisel on osaliselt mõjus.
This overall conclusion is mainly based on the assessment that, despite the Commission’s initiatives, Member States’ action plans did not systematically address the weaknesses identified. 
Selle üldise järelduse aluseks on peamiselt hinnang, et komisjoni algatusest hoolimata ei olnud liikmesriikide tegevuskavad süstemaatiliselt suunatud leitud puuduste kõrvaldamisele.
Knowledge stemming from the Court’s assessment of the control systems operating in the Member States complemented this first step of the work. 
Nimetatud tööle lisandusid kontrollikojapoolse liikmesriikide kontrollisüsteemide toimimise hindamise käigus saadud teadmised.
In a second step, the Court reviewed the action plans for 10 out of the 27 Member States, and exam‐ ined whether they effectively identified the causes of errors and included remedial action. 
Teises etapis vaatas kontrollikoda läbi kümne liikmesriigi (27-st) tegevuskavad ja uuris, kas neis määratleti mõjusalt vigade põhjused ja pandi paika parandusmeetmed.
This work was completed by assessing the potential impact of the EU legal framework for the 2014–20 programming period on the causes of errors. 
Lisaks hinnati, milline on ELi programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistiku potentsiaalne mõju vigade põhjustele.
V Non‐compliance with public procurement rules contributed to one eighth of the error rate. 
V Hanke-eeskirjade rikkumine moodustab veamäärast ühe kaheksandiku.
The main infringements were unjustified direct award without a competitive procedure, misapplication of selection and award criteria or lack of equal treatment of tender‐ ers. 
Peamisteks rikkumisteks olid lepingute sõlmimine otse (ilma konkurentsi tagava menetluseta), valiku-ja edukaks tunnistamise kriteeriumide ebaõige rakendamine ning pakkujate ebavõrdne kohtlemine.
Lack of knowledge in applying procurement rules and the preference for working with certain suppliers are the main explanations for these situations. 
Nimetatud olukordade põhjusteks on peamiselt hanke-eeskirjadealaste teadmiste puudumine ja soov kasutada teatud tarnijaid.
VI Unintentional breaches of eligibility criteria by public and private beneficiaries accounted for a quarter of the error rate. 
VI Veerandi veamäärast moodustas avaliku ja erasektori toetusesaajate toetuskõlblikkuse tingimuste tahtmatu rikkumine.
Suspected intentional infringements by private beneficiaries contributed to another eighth of the error rate. 
Erasektori toetusesaajate eeldatavalt tahtlikud rikkumised moodustasid veamäärast kaheksandiku.
The Court found that the measure supporting the processing of agricultural products was the most prone to error, while the measure sup‐ porting the initial setting up of young farmers was not affected by eligibility errors. 
Kontrollikoda leidis, et põllumajandustoodete töötlemist toetav meede sisaldas eriti palju vigu, samal ajal kui põllumajanduslikku tegevust alustavate noorte põllumajandustootjate toetamiseks mõeldud meede ei olnud toetuskõlblikkusvigadest mõjutatud.
4 The most likely error rate reported for the entire policy group (rural development, environment, fisheries and health) was 7,7 % for the 2011 financial year, 7,9 % for 2012 and 6,7 % for 2013. 
4 Kogu poliitikavaldkondade rühma (maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid) kõige tõenäolisem veamäär oli 7,7% eelarveaastal 2011, 7,9% eelarveaastal 2012 ning 6,7% eelarveaastal 2013.
The error rate for rural development alone is higher than for the other components of the group (for the corresponding figures relating to Rural Development only see also footnote 5 of paragraph 4). 
Maaelu arengu valdkonna veamäär üksi oli kõrgem kui rühma teiste valdkondade määrad kokku (maaelu arengu vastavate veamäärade kohta vt ka 5. joonealune märkus punktis 4).
Executive summary 07 VII Member States’ control authorities could and should have detected and corrected most of the errors affect‐ ing investment measures (those made both by private and public beneficiaries). 
Kokkuvõte 07 VII Liikmesriikide kontrolliasutused oleksid võinud ja pidanud avastama ja kõrvaldama enamiku investeerimismeetmeid mõjutanud vigadest (see kehtib nii avaliku kui ka erasektori toetusesaajate tehtud vigade kohta).
Control systems are deficient because checks are not exhaustive and are based on insufficient information. 
Kontrollisüsteemid sisaldavad puudusi, kuna kontrollid ei ole kõikehõlmavad ja põhinevad ebapiisaval teabel.
VIII Area‐related aid generated almost a third of the error rate, the main cause being non‐compliance with farm‐ ing commitments. 
VIII Pindalatoetus moodustab pea ühe kolmandiku veamäärast – siin on peamiseks põhjuseks põlluma-janduskohustuste mittetäitmine.
There are three explanations for this situation: low incentives for farmers to comply, a low control rate for commitments and a low sanc‐ tion rate for non‐compliance. 
Sellel olukorral on kolm põhjust: põllumajandustootjatel puudub motivatsioon kohustuste täitmiseks, kohustuste täitmist kontrollitakse vähe ja mittetäitmise korral määratavad karistused on väikesed.
On the other hand, compensatory payments for less‐favoured areas, with similar characteristics as the measure supporting the setting‐up of young farmers, are less affected by error. 
Vähem soodsate piirkondade kompenseerivad maksed, mis oma omadustelt sarnanevad noorte põllumajandustootjate toetamiseks mõeldud meetmega, on aga vähemal määral vigadest mõjutatud.
IX The action plan exercise initiated by the Commission is a step in the right direction in addressing the causes of error. 
IX Komisjoni algatusel koostatud tegevuskavad on samm õiges suunas ja aitavad kõrvaldada vigade põhjuseid.
However, action plans implemented by Member States mainly have a reactive role, and do not system‐ atically address the problems that caused the errors in all the Member States. 
Liikmesriikide elluviidavatel tegevuskavadel on peamiselt reageeriv roll ning need ei võitle vigade põhjustega süstemaatiliselt kõigis liikmesriikides.
Moreover, there is a lack of preventive action against widespread weaknesses at EU level. 
Lisaks on puudu vältivatest meetmetest, mis võitleksid ELi tasandil levinud puudustega.
The EU legal framework for the 2014–20 programming period is a potential means of address‐ ing the causes of error. 
ELi programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistikku on võimalik kasutada vigade põhjuste kõrvaldamiseks.
However, two stages in the regulatory set‐up which are currently ongoing provide the main potential for reducing errors: the Commis‐ sion’s review and approval of rural development programmes, and the Member States’ implementation of national regulatory frameworks. 
Regula-tiivse raamistiku praegusel ülesehitamisel on aga kaks tasandit, millel on vigade vähendamiseks kõige suurem potentsiaal: maaelu arengukavade komisjonipoolne läbivaatamine ja heakskiitmine ning liikmesriikide siseriiklike regulatiivsete raamistike rakendamine.
X In the context of addressing the causes of error, a recurring finding in this report has been the need to maintain an appropriate balance between the number and complexity of rules, as a transposition of the need to achieve pre‐defined objectives, and the need to guarantee the legality and regularity of spending. 
X Vigade põhjuste kõrvaldamise kontekstis leiti käesolevas aruandes korduvalt, et eelnevalt määratletud eesmärkide täitmist silmas pidades tuleb saavutada asjakohane tasakaal ühelt poolt eeskirjade arvu ja keerulisuse ning teiselt poolt kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse vahel.
In the Court’s opinion, finding the right balance between these two counterweights is the key to the successful implementation of the rural development policy. 
Kontrollikoda on seisukohal, et kahe kirjeldatud eesmärgi vahelise õige tasakaalu saavutamine on maaelu arengu poliitika eduka elluviimise võtmeks.
XI The Court makes the following recommendations: (a) The Commission should complete its corrective actions to date by continuing to focus on the root causes of error for rural development spending. 
XI Kontrollikoda annab järgmised soovitused: a) komisjon peab oma seni võetud parandusmeetmed lõpule viima, jätkuvalt keskendudes maaelu arengu kulutustes esinevate vigade aluspõhjuste kõrvaldamisele.