natgillin/translations-raw huggingface dataset:
External quality assurance mechanisms exist in some Member States/regions, such as Sweden and Flanders. 
Mõnes liikmesriigis/piirkonnas, näiteks Rootsis ja Flandrias, on olemas välised kvaliteeditagamise mehhanismid.
The Commission has proposed in 2021-2027 legislation a clear link between the Council’s country-specific recommendations (CSRs) and funding from Cohesion policy. 
Komisjon tegi ettepaneku sätestada 2021.–2027. aasta õigusaktides selge seos nõukogu riigipõhiste soovituste ja ühtekuuluvuspoliitika raames rahastamise vahel.
This proposal would obliges the Member States for both the partnership agreement and the programmes to take into account the relevant CSRs and the Commission would be obliged in its approval on those documents to assess whether the partnership agreement and programmes take into account relevant CSRs. 
Selle ettepaneku kohaselt oleksid liikmesriigid kohustatud võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi arvesse nii partnerluslepingutes kui ka programmides ning komisjon oleks nende dokumentide heakskiitmisel kohustatud hindama, kas partnerluslepingutes ja programmides võetakse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi arvesse.
While the negotiations on the Commission's proposal for the Common Provision Regulation are still ongoing, the partial provisional common understanding reached between the co-legislators on 10 December 2019 retained these elements. 
Kuigi läbirääkimised komisjoni ühissätete määruse ettepaneku üle on pooleli, sisalduvad need elemendid kaasseadusandjate 10. detsembril 2019 saavutatud osalises ühisseisukohas.
The Commission points out that the pilot project on sustainable urban mobility indicators (SUMI), referred to in paragraph 62, is expected to finish in the first quarter of 2020. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et punktis 62 osutatud säästva linnalise liikumiskeskkonna näitajate katseprojekt peaks lõppema 2020. aasta esimeses kvartalis.
The Commission intends to assess relevant measures as regards indicators in light of the result of this pilot project. 
Komisjon kavatseb hinnata asjakohaseid meetmeid seoses näitajatega, võttes arvesse kõnealuse katseprojekti tulemusi.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 70. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 70.
The Commission acknowledges that the sustainable urban mobility in the EU is a key challenge and there is a room for improvement. 
Komisjon tunnistab, et säästev linnaline liikumiskeskkond ELis on oluline väljakutse ja arenguruumi veel on.
It stresses that the local authorities are predominantly responsible for this area and that Member States have an important role to play in this respect. 
Komisjon rõhutab, et selle valdkonna eest vastutavad peamiselt kohalikud omavalitsused, ning et liikmesriikidel on selles oluline roll.
The Commission notes that the evaluation of the 2013 Urban Mobility Package is ongoing. 
Komisjon märgib, et 2013. aasta linnalise liikumiskeskkonna paketi hindamine on pooleli.
Once completed, it should allow grasping a fuller picture of the situation. 
Kui see on lõpule viidud, peaks see võimaldama saada olukorrast täielikuma pildi.
This proposal would obliges the Member States for both the partnership agreement and the programmes to take into account the relevant CSRs and the Commission would be obliged in its approval on those documents to assess whether the partnership agreement and programmes take into account relevant CSRs. 
See ettepanek kohustaks liikmesriike võtma nii partnerluslepingutes kui ka programmides arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning komisjon oleks nende dokumentide heakskiitmisel kohustatud hindama, kas partnerluslepingutes ja programmides võetakse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi arvesse.
EN EN 73. 
73.
For the period 2014-2020, the EU financial support has increased by around 50%, and deployed mainly through the European Structural and Investment Funds and the Connecting Europe Facility. 
Aastatel 2014–2020 suurenes ELi rahaline toetus umbes 50 % ja seda jagati peamiselt Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide ja Euroopa ühendamise rahastu kaudu.
This was one of the commitments of the 2013 Urban Mobility Package, which also identified the need to cooperate between local, national and European governance levels in tackling the challenges faced by cities when it comes to local transport. 
Peale selle märgitakse paketis vajadust teha koostööd kohalikul, riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil, et lahendada linnade ees seisvad kohaliku transpordi probleemid.
Recommendation 1 – Publish data on urban mobility a) The Commission accepts the recommendation. b) The Commission partially accepts the recommendation, as it cannot prejudge the outcome of the legislative process. 
1. soovitus. Avaldada andmed linnalise liikumiskeskkonna kohta a) Komisjon on soovitusega nõus. b) Komisjon on soovitusega osaliselt nõus, sest see ei saa mõjutada õigusloomeprotsessi tulemust.
Recommendation 2 – Link funding to SUMPs a) The Commission partially accepts the recommendation. 
2. soovitus. Siduda rahastamine säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadega a) Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
The Commission cannot prejudge the outcome of the ongoing legislative negotiations. 
Komisjon ei saa mõjutada käimasolevate seadusandlike läbirääkimiste tulemusi.
The success of this depends on the cooperation of the Member States on the discussions on partnership agreement and programme. 
Selle edukus sõltub liikmesriikide koostööst partnerluslepingu ja programmi arutelul.
The elements to be considered during the selection of individual operations are established at the level of the programmes, under the responsibility of the managing authorities and would need to follow the requirements set out in Article 67 of the proposal for a Common Provision Regulation. b) The Commission partially accepts this recommendation, in as much as it is in line with the legal framework proposed and the partial provisional common understanding reached between the co-legislators on 10 December 2019. 
Üksikute toimingute valimisel arvesse võetavad elemendid määratakse kindlaks programmide tasandil korraldusasutuste vastutusel ja need peaksid järgima ühissätete määruse ettepaneku artiklis 67 sätestatud nõudeid. b) Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus, kuivõrd see on kooskõlas ettepaneku kohase õigusraamistiku ja kaasseadusandjate 10. detsembril 2019 saavutatud osalise ühisseisukohaga.
However, the Commission can only act insofar as there is a legal base for its actions as negotiated and agreed by the co-legislators. 
Siiski saab komisjon tegutseda vaid juhul, kui tema tegevusel on kaasseadusandjate läbiräägitud ja kokku lepitud õiguslik alus.
Therefore, as a matter of principle, any recommendation going beyond the legal framework ultimately adopted by the Union co-legislators in relation to the interaction between Member States’ proposed programmes and the country-specific recommendations adopted by the Council needs to be addressed to the Member States. c) The Commission accepts the recommendation. 
Seepärast tuleb soovitused, mis lähevad kaugemale õigusraamistikust, mille kaasseadusandjad on liikmesriikide väljapakutud programmide ja nõukogu riigipõhiste soovituste koostoime suhtes vastu võtnud, adresseerida liikmesriikidele. c) Komisjon on soovitusega nõus.
It took initial steps in that direction in the 2019 CEF call for urban nodes. 
Ta astus selles suunas esimesi samme Euroopa ühendamise rahastu 2019. aasta linnatranspordisõlmede projektikonkursil.
The Commission is committed to continue with this approach in CEF II. 3 
Komisjon on võtnud kohustuse jätkata seda lähenemisviisi Euroopa ühendamise rahastu II programmi raames.
The audit was led by ECA Member Iliana Ivanova, supported by Mihail Stefanov, Head of Private Office and James Verity, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Enrico Grassi, Head of Task; Paloma Munoz Mula, Paolo Pesce, Angelika Zych and Mariya Byalkova, auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Iliana Ivanova, teda toetasid kabinetiülem Mihail Stefanov, kabineti atašee James Verity, valdkonnajuht Niels-Erik Brokopp, auditijuht Enrico Grassi ja audiitorid Paloma Munoz Mula, Paolo Pesce, Angelika Zych ja Mariya Byalkova.
From left to right: Paloma Munoz Mula, Paolo Pesce, Angelika Zych, James Verity, Iliana Ivanova, Mihail Stefanov, Enrico Grassi, Niels-Erik Brokopp and Mariya Byalkova. 
Vasakult paremale: Paloma Munoz Mula, Paolo Pesce, Angelika Zych, James Verity, Iliana Ivanova, Mihail Stefanov, Enrico Grassi, Niels-Erik Brokopp ja Mariya Byalkova.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 24.10.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 4.12.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 5.2.2020 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 25.2.2020 
Ajakava Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 24.10.2018 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või teisele auditeeritavale) 4.12.2019 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 5.2.2020 Komisjoni (või teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 25.2.2020
To use or reproduce content that is not owned by the EU, you may need to seek permission directly from the copyright holders: Picture 7: © QGIS, licensed under CC BY-SA 3.0. 
On võimalik, et ELile mittekuuluva sisu kasutamiseks või taasesitamiseks peate küsima luba otse autoriõiguse omajatelt. Pilt 7: © QGIS, litsentsi CC BY-SA 3.0 alusel.
Software or documents covered by industrial property rights, such as patents, trade marks, registered designs, logos and names, are excluded from the ECA’s reuse policy and are not licensed to you. 
Tööstusomandi õigustega hõlmatud tarkvara või dokumendid, nagu patendid, kaubamärgid, registreeritud disainilahendused, logod ja nimed, ei kuulu kontrollikoja taaskasutamispoliitika alla ega ole teile litsentsitud.
EN PDF ISBN 978-92-847-4341-4 doi:10.2865/1094 QJ-AB-20-003-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4326-1 doi:10.2865/517496 QJ-AB-20-003-EN-Q 
ET PDF ISBN 978-92-847-4358-2 doi:10.2865/455870 QJ-AB-20-003-ET-N ET HTML ISBN 978-92-847-4368-1 doi:10.2865/515837 QJ-AB-20-003-ET-Q
Sustainable Urban Mobility is one of the main challenges facing cities in the EU and a matter of concern for many citizens. 
Säästev linnaline liikumiskeskkond on üks peamisi probleeme, millega ELi linnad silmitsi seisavad ja mis valmistab paljudele ELi kodanikele muret.
Road transport is one of the main causes of air pollution and greenhouse gas emissions in urban areas, and the costs of congestion. to society are around €270 billion a year. 
Maanteetransport on üks peamisi õhusaaste ja kasvuhoonegaaside heite põhjuseid linnapiirkondades ning ummikutega seotud kulud ühiskonnale ulatuvad ligikaudu 270 miljardi euroni aastas.
In 2013, the Commission issued an Urban Mobility Package and provided more funding for clean urban transport – around €13 billion for the 2014-20 period - with the aim of making it more sustainable. 
2013. aastal avaldas komisjon linnalise liikumiskeskkonna paketi ja eraldas rohkem vahendeid keskkonnahoidlikule linnatranspordile (ajavahemikuks 2014–2020 ligikaudu 13 miljardit eurot), et muuta see säästvamaks.
On the basis of audit work at the Commission and eight different cities in Germany, Italy, Poland and Spain, we found no indication that EU cities are fundamentally changing their approaches and that there is no clear trend towards more sustainable modes of transport. 
Komisjonis ning kaheksas linnas Saksamaal, Itaalias, Poolas ja Hispaanias tehtud auditite põhjal ei leidnud me märke sellest, et ELi linnad muudaksid põhjalikult oma lähenemisviise. Lisaks selgus, et puudub selge suundumus säästvamate transpordiliikide kasutuselevõtmise poole.
We recommend that the Commission should collect more data on urban mobility from Member States and publish it, and should link access to funding to the existence of robust urban mobility plans. 
Soovitame komisjonil koguda liikmesriikidest rohkem andmeid linnalise liikumiskeskkonna kohta ja need avaldada ning siduda rahastamise eraldamine usaldusväärsete linnalise liikumiskeskkonna kavade olemasoluga.Soovitame komisjonil koguda liikmesriikidest rohkem andmeid linnalise liikumiskeskkonna kohta ja need avaldada ning siduda rahastamise eraldamine usaldusväärsete linnalise liikumiskeskkonna kavade olemasoluga.
EN 2020 12 The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited Special Report 
ET 2020 12 Euroopa investeerimisnõustamise keskus Kuigi keskus loodi investeeringute suurendamiseks ELis, on selle mõju seni väike Eriaruanne
Annex III – Memoranda of Understanding signed between the EIB and NPBIs (2015 to 2018) Annex IV – Hub performance framework Annex V – ECA Analysis of the Hub output and result monitoring indicators Annex VI Hub requests related to EIB/EFSI approved or signed operations Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission and EIB Audit team Timeline 3 
Keskuse tulemuslikkuse raamistik V lisa. Kontrollikoja analüüs keskuse väljundite ja tulemuste seirenäitajate kohta VI lisa. Keskusele esitatud taotlused, mis on seotud EIP/EFSI heakskiidetud või allkirjastatud toimingutega Akronüümid ja lühendid Mõisted Komisjoni ja EIP vastused Auditirühm Ajakava 3
Executive summary I The European Investment Advisory Hub was set up in 2015, alongside the European Fund for Strategic Investments, as part of the Investment Plan for Europe designed to boost investment following the economic crisis. 
Kokkuvõte I Euroopa investeerimisnõustamise keskus (edaspidi „keskus“) loodi 2015. aastal koos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga osana Euroopa investeerimiskavast, mille eesmärk on hoogustada investeeringuid pärast majanduskriisi.
The Hub’s role is to support investment in the real economy by providing advisory services to project promoters in addition to those already available under other EU programmes. 
Keskuse ülesanne on toetada investeeringuid reaalmajandusse, osutades projektiarendajatele nõustamisteenuseid (lisaks juba teistest ELi programmidest pakutavatele nõustamisteenustele).
The Hub operates as a partnership between the Commission and the European Investment Bank and works in cooperation with national promotional banks or institutions and the European Bank for Reconstruction and Development. 
Keskus tegutseb komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga partnerlusena ning teeb koostööd riiklike tugipankade ning Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupangaga.
II The objective of our audit was to assess whether the Hub has proven to be an effective tool for boosting investment. 
II Meie auditi eesmärk oli hinnata, kas keskus on osutunud tõhusaks investeeringute suurendamise vahendiks.
In particular, we examined whether the Hub: (1) was set up appropriately to meet the need for advisory services additional to those already available from other EU sources; (2) operated as intended to achieve its goals, including cooperation with partners; and (3) has contributed to improving the supply of projects that are suitable for investment. 
Eelkõige uurisime, kas keskus 1) loodi asjakohaselt, et rahuldada vajadust nõustamisteenuste järele lisaks sellistele teenustele, mida pakutakse juba muudest ELi allikatest; 2) toimis ettenähtud viisil oma eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas tegi koostööd partneritega; 3) on aidanud suurendada investeeringuteks sobivate projektide arvu.
III Our audit covered the Hub’s activity from its launch in 2015 up until December 2018. 
III Meie audit hõlmas keskuse tegevust alates selle käivitamisest 2015. aastal kuni detsembrini 2018.
We reviewed Hub documents, interviewed the relevant EIB and Commission services, analysed the Hub’s management data, reviewed a sample of the Hub’s assignments of advisory support, and carried out surveys of the National Promotional Banks and Institutions cooperating with the Hub and of final beneficiaries of advisory services supported by the Hub. 
Tutvusime keskuse dokumentidega, intervjueerisime asjaomaseid EIP ja komisjoni talitusi, analüüsisime keskuse juhtimisandmeid, vaatasime läbi keskuse nõustamisülesannetest moodustatud valimi ning küsitlesime keskusega koostööd tegevaid riiklikke tugipanku ja keskuse toetatavate nõustamisteenuste lõppsaajaid.
IV In June 2018, the Commission proposed an InvestEU programme for the 2021-2027 programming period, including an InvestEU advisory hub to replace the existing Hub and a number of other EU centrally managed advisory initiatives. 
IV 2018. aasta juunis tegi komisjon ettepaneku InvestEU programmi kohta programmitöö perioodiks 2021–2027, sealhulgas InvestEU nõustamiskeskuse kohta, mis asendaks nii olemasolevat keskust kui ka mitut muud ELi tsentraalselt hallatavat nõustamisalgatust.
Our report provides analysis and recommendations of relevance for the planned new hub. 
Meie aruandes esitatakse kavandatud uue keskuse jaoks oluline analüüs ja soovitused.
V We conclude that, by the end of 2018, the Hub had not yet proven to be an effective tool for boosting investment. 
V Järeldame, et 2018. aasta lõpu seisuga ei olnud keskus veel osutunud tõhusaks investeeringute suurendamise vahendiks.
We found that the Hub was set up as a “demand-driven” tool with limited prior assessment of the advisory needs it would address, the level of demand it was likely to receive, or the amount of resources it 4 
Leidsime, et keskus loodi nõudlusel põhineva vahendina, kuid seejuures hinnati eelnevalt piiratud ulatuses nõustamisvajadusi, tõenäolist nõudlust ja vajaminevaid vahendeid.
In the event, the Hub received few requests that could have led to assignments compared to the resources at its disposal. 
Arvestades keskuse käsutuses olnud ressursse, esitati talle tegelikult vähe selliseid taotlusi, millest oleksid võinud saada nõustamisülesanded. 4
VI We also found that the Hub largely met the goal of providing tailored advisory services to the high satisfaction of beneficiaries. 
VI Leidsime ka, et keskus täitis suuresti eesmärgi pakkuda toetusesaajatele neile sobivaid ja nende jaoks kohandatud nõustamisteenuseid.
However, it did not have a sufficiently clear strategy or establish the criteria and procedures for targeting support where it could potentially add most value to the supply of investment projects, despite recording most of the information necessary to do so. 
Keskusel ei olnud aga piisavalt selget strateegiat ega kehtestatud kriteeriume ja menetlusi toetuse suunamiseks sinna, kus see võiks anda kõige rohkem lisaväärtust investeerimisprojektide arvu suurendamisel, kuigi keskus registreeris suurema osa selleks vajalikust teabest.
We found that some beneficiaries questioned the additionality of Hub support with respect to other advisory sources and just over 1 % of financial operations supported by the European Fund for Strategic Investments during the period benefited from a Hub assignment. 
Leidsime, et mõned toetusesaajad kahtlesid, kas keskuse toetus täiendas teistest allikatest pakutavaid nõustamisteenuseid, ning et keskuse nõustamisülesannetega oli toetatud vaid veidi enam kui 1% kõnealuse ajavahemiku EFSI finantstoimingutest.
While most assignments were in high priority sectors and Member States, few assignments related to the priority sectors for the Member States with the highest advisory needs. 
Kuigi enamik nõustamisülesandeid tehti väga tähtsates sektorites ja liikmesriikides, olid vaid vähesed nõustamisülesanded seotud kõige suuremate nõustamisvajadustega liikmesriikide prioriteetsete sektoritega.
Hence, a more proactive approach would have been required to better target the overall unmet advisory needs. 
Seega oleks vaja olnud ennetavamat lähenemisviisi, et paremini täita üldiseid rahuldamata nõustamisvajadusi.
In addition, despite the Hub’s efforts, cooperation with partners to improve geographical coverage developed slowly due to legal complexity and the national promotional banks’ varying willingness and capacity to cooperate. 
Hoolimata keskuse jõupingutustest arenes aeglaselt ka koostöö partneritega nõustamistegevuse geograafilise katvuse parandamiseks; seda põhjustas õiguslik keerukus ning riiklike tugipankade erinev koostöövalmidus ja -suutlikkus.
VII Finally, we found limited evidence of the Hub having made a significant contribution to the supply of projects suitable for investment by the end of 2018. 
VII Lõpetuseks leidsime piiratud hulgal tõendeid selle kohta, et keskus oleks aidanud 2018. aasta lõpu seisuga oluliselt suurendada investeeringuteks sobivate projektide arvu.
The Hub had insufficient procedures for following up the investments resulting from the Hub’s assignments during the period, which made it difficult to monitor and evaluate the Hub’s performance in this regard. 
Keskusel puudusid piisavad menetlused, et pidada arvet vaatlusalusel perioodil keskuse nõustamisülesannete põhjal tehtud investeeringute üle, mistõttu oli raske jälgida ja hinnata keskuse tegevuse sellealast tulemuslikkust.
The Hub had also completed too few assignments, by the end of 2018, to have made a significant contribution to boosting investment. 
Keskus oli 2018. aasta lõpuks andnud nõu liiga vähestele ettevõtetele, et see oleks märkimisväärselt panustanud investeeringute suurendamisse.
In addition, as Hub support was mostly related to projects at an early stage, it may only have effects in the longer term. 
Pealegi, kuna keskus toetas peamiselt varajases etapis projekte, võib selle mõju ilmneda ainult pikemas perspektiivis.
VIII Based on our observations, we make recommendations for: o promoting the outreach of the Hub’s activities; o better targeting Hub support towards priorities; o improving the measurement of performance. 
VIII Esitame oma tähelepanekute põhjal järgmised soovitused: o edendada keskuse tegevuse laialdasemat kasutamist; o fookustada toetus rohkem prioriteetidele; o parandada tulemuslikkuse mõõtmist.
IX Finally, we recommend incorporating the lessons learned from the Hub in the InvestEU advisory hub under the InvestEU programme for the period 2021-27. 5 
IX Soovitame kasutada keskuse tegevusest saadud kogemusi InvestEU programmi (2021–2027) raames loodavas InvestEU nõustamiskeskuses. 5
Introduction 01 In November 2014, the European Commission (Commission) and the European Investment Bank (EIB) launched the Investment Plan for Europe (IPE)1 in response to the decline in investment in Europe since the start of the financial and economic crisis in 2008. 
Sissejuhatus 01 2014. aasta novembris käivitasid Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) ja Euroopa Investeerimispank (EIP) Euroopa investeerimiskava1, et reageerida investeeringute vähenemisele Euroopas alates finants-ja majanduskriisi algusest 2008. aastal.
The IPE was made up of three “pillars”: o the European Fund for Strategic Investments (EFSI)2, providing finance for investment supported by an EU budgetary guarantee; o the European Investment Advisory Hub (Hub), providing technical assistance to both private and public project promoters, and the European Investment Project Portal (EIPP) - an online platform to help EU-based project promoters find investors; o measures to remove barriers to investment across Europe and improve investment conditions in Europe. 
Euroopa investeerimiskava koosnes järgnevast kolmest sambast: o Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)2, millest rahastatakse ELi eelarvetagatisega toetatavaid investeeringuid; o Euroopa investeerimisnõustamise keskus, mis pakub nii era-kui ka avaliku sektori projektiarendajatele tehnilist abi; ja Euroopa investeerimisprojektide portaal (EIPP) – veebiplatvorm, mis aitab ELis registreeritud projektide elluviijatel investoreid leida; o meetmed investeeringute ees seisvate takistuste kõrvaldamiseks ja investeerimistingimuste parandamiseks kogu Euroopas.
02 The second pillar of the IPE was intended to ensure that investment finance reaches the real economy by promoting and developing the supply of projects suitable for investment. 
02 Euroopa investeerimiskava teise samba eesmärk oli edendada ja arendada investeeringuteks sobivaid projekte, et tagada investeeringuteks eraldatud rahastamise jõudmine reaalmajandusse.
The EU published a regulation establishing the EFSI, the Hub and the EIPP in 20153. 
EL võttis 2015. aastal vastu määruse3, millega luuakse EFSI, Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal.