natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 08 Analysis of audit results The estimated error rate, which measures the level of irregularity, for 2013 payments is 4.7 %, close to that of 2012 (4.8 %) and persistently above the materiality threshold of 2 %. (see Diagram 4) Estimated error rate for the EU budget as a whole: 2007 to 2013 EU spending 10 % 8% 6% 4% 2% 0% 6.9 % 5.2 % 4.8 % 4.7 % 3.3 % 3.7 % 3.9 % 2007 2008 Upper error limit % 2009 2010 Estimated error rate 2011 2012 2013 Lower error limit Note: The ECA uses standard statistical techniques to estimate the most likely error rate. 
Üldtulemused 08 Audititulemuste analüüs 2013. aasta maksete hinnanguline veamäär, millega mõõdetakse eeskirjade eiramise taset, on 4,7%, mis on sarnane 2012. aasta omale (4,8%) ja ületab endiselt 2% suurust olulisuse piirmäära (vt 4. diagramm). ELi eelarve kui terviku hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär: 2007–2013 ELi kulutused 10% 8% 6% 4% 2% 0% 6,9% 5,2% 4,8% 4,7% 3,3% 3,7% 3,9% 2007 2008 Ülemine veapiir % 2009 2010 Hinnanguline veamäär 2011 2012 2013 Alumine veapiir Märkus: kontrollikoda arvutab kõige tõenäolisema veamäära standardsete statistiliste meetodite abil.
The ECA is 95 % confident that the rate of error for the population lies in the range between the lower error limit and the upper error limit. 
Kontrollikojal on 95% kindlus, et andmekogumi veamäär jääb alumise ja ülemise veapiiri vahele.
For more details see Chapter 1 Annex 1.1 to the annual report and graph 1.3 of the annual report. Diagram 4 
Lisateave on esitatud aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1. ja joonisel 1.3. 4. diagramm
Overall results 09 Errors, waste and fraud The ECA’s estimate of the error rate is not a measure of fraud, inefficiency or waste. 
Üldtulemused 09 Vead, raiskamine ja pettus Kontrollikoja hinnanguline veamäär ei mõõda pettuste hulka, ebatõhusust ega raiskamist.
It is an estimate of the money that should not have been paid out because it was not used in accordance with the applicable legisla­ tion. 
Tegu on hinnanguga selle kohta, kui suurt summat ei oleks tohtinud välja maksta, kuna seda ei kasutatud kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.
Fraud is an act of deliberate deception to gain a benefit. 
Pettus on tahtlik tegevus kasu saamise eesmärgil.
The ECA reports suspected fraud cases arising during its audit work to OLAF, the European Union’s anti­fraud office, which investigates and follows­up as necessary in co­operation with authorities in the Member States. 
Kontrollikoda edastab oma töö käigus leitud kahtlustatavad pettusejuhtumid OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet), kes viib vastavalt vajadusele koostöös liikmesriikide ametkondadega läbi juurdluse ja võtab järelmeetmeid.
A comparison of the estimated error rates for the various spending areas is shown in Diagram 5. 
Erinevate kuluvaldkondade hinnanguliste veamäärade võrdlus on esitatud 5. diagrammil.
Increases for research and other internal policies and administrative and related expenditure were offset by decreases in rural development, environment, fisheries and health and external relations, aid and enlargement. 
Teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade kulude ning haldus-ja muude kulude suurenemist tasakaalustas maaelu arengu, keskkonna, kalanduse ning tervishoiu ja välissuhete, välisabi ja laienemise valdkondade kulutuste vähenemine.
As in 2012, the two most error prone spending areas were regional policy, energy and transport and rural development, environment, fisheries and health. 
Sarnaselt 2012. aastaga olid kaks kõige enam vigadest mõjutatud kuluvaldkonda regionaalpoliitika, energeetika ja transport ning maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid.
These two areas, together with the two other shared management areas (agriculture: market and direct support and employment and social affairs), have an estimated error rate of 5.2 %. 
Nimetatud kahe valdkonna ja veel kahe koostöös liikmesriikidega hallatava valdkonna (põllumajandus: turg ja otsetoetused ning tööhõive ja sotsiaalküsimused) hinnanguline veamäär on 5,2%.
All other operational expenditure (which is mostly directly managed by the Commission) has an estimated error rate of 3.7 %. 
Ülejäänud tegevuskulude (mida peamiselt haldab komisjon otse) puhul on hinnanguline veamäär 3,7%.
Finally, the ECA found a 1.0 % estimated error rate in administrative expenditure. 
Halduskulude hinnanguline veamäär oli 1,0%.
Overall results 10 Comparison between 2012 and 2013 estimated error rates for EU spending areas 8% 6% 4% 2% 0 6.8 % 6.9 % 6.7 % 2012 2013 7.9 % 3.8 % 3.6 % 3.2 % 3.1 % 4.6 % 3.9 % 3.3 % 2.6 % 0% 1.0 % Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure Diagram 5 
Üldtulemused 10 2012. ja 2013. aasta kõige tõenäolisemate veamäärade võrdlus ELi kuluvaldkondade kaupa 8% 6% 4% 2% 0 7,9% 6,8% 6,9% 6,7% 2012 2013 3,8% 3,6% 3,2% 3,1% 4,6% 3,9% 3,3% 2,6% 0% 1,0% Regionaalpoliitika, energeetika ja transport Põllumajandus: turg ja otsetoetused Tööhõive ja sotsiaalküsimused Teadusuuringud Välissuhted, ja muud välisabi sisepoliitika ja laienemine valdkonnad Haldus-ja muud kulud Maaelu arengupoliitika, keskkond kalandus ja tervishoid 5. diagramm
Overall results 11 Breakdown of the overall estimated error rate by spending area and type of error Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Rural development, environment, fisheries and health Employment and social affairs Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 2.1 % 1.1 % 0.7 % 4.7 % 0.3 % 0.3 % 0.1 % 0.1 % 0.2 % Overall error rate Other error types Incorrect declarations of agricultural areas Serious errors in public procurement Ineligible projects, activities or beneficiaries Ineligible costs included in cost claims 0.6 % 1.0 % 1.1 % 1.8 % % Overall estimated error rate for EU budget as a whole % Portion of the overall error rate, expressed in percentage points Contribution to overall error rate by type Contribution to overall error rate by spending area Diagram 6 
Üldtulemused 11 Erinevate veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras Regionaalpoliitika, energeetika ja transport Põllumajandus: turg ja otsetoetused Maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid Tööhõive ja sotsiaalküsimused Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad Välissuhted, välisabi ja laienemine 2,1% 1,1% 0,7% Haldus-ja muud kulud Muud veatüübid 4,7% 0,3% 0,3% 0,1% 0,1% 0,2% Üldine veamäär Põllumajandusmaa ebaõige deklareerimine Hanke-eeskirjade tõsised rikkumised 0,6% 1,0% Rahastamiskõlbmatud projektid/tegevused või toetuskõlbmatud toetusesaajad 1,1% Väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud 1,8% % ELi eelarve kui terviku hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär % Üldise veamäära osakaal protsendipunktidena väljendatult Erinevate veatüüpide osakaal üldises veamääras Kuluvaldkondade osakaal üldises veamääras 6. diagramm
Overall results 12 The ECA analyses the contribution of specific types of error as well as specific spending areas to the overall esti­ mated error rate (see Diagram 6). 
Üldtulemused 12 Kontrollikoda analüüsib erinevate veatüüpide ja eri kuluvaldkondade osakaalu hinnangulises veamääras (vt 6. diagramm).
Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU funded projects made the greatest con­ tribution to the overall estimated error rate (‘ineligible costs included in cost claims’: 39 % or 1.8 percentage points of the overall estimated error rate). 
Kõige suurema osa üldisest hinnangulisest veamäärast moodustasid kulud, mis ei vastanud ELi vahenditest rahastatavate projektide puhul nõutavatele tingimustele (väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud: 39% ehk 1,8 protsendipunkti üldisest hinnangulisest veamäärast).
Second came projects where either the funded object/activity or the beneficiary were not permitted under the applicable rules (‘ineligible projects/activities or beneficiaries’: 22 %; 1.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
Suuruselt järgmise osa moodustasid projektid, mille puhul kas rahastatav projektid/tegevus või toetusesaaja ei vastanud kohaldatavatele eeskirjadele (toetuskõlbmatud projektid/tegevused või toetusesaajad: 22% ehk 1,1 protsendipunkti üldisest hinnangulisest veamäärast).
Regional policy, energy and transport is the biggest spending area and has the highest estimated error rate. 
Regionaalpoliitika, energeetika ja transpordi valdkond on suurim kuluvaldkond ning sellel on kõige kõrgem hinnanguline veamäär.
This combination makes it by far the biggest contributor to the overall estimated error rate (44 %; 2.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
Seetõttu on ka selle osalus üldises hinnangulises veamääras kõige suurem (44% ehk 2,1 protsendipunkti üldisest hinnangulisest veamäärast).
With a similar volume of spending, agriculture: market and direct support contrib­ utes about half as much to the overall estimated error rate. 
Põllumajandus: turg ja otsetoetused moodustab üldisest hinnangulisest veamäärast ligikaudu poole vähem, kuigi selle valdkonna kulude maht on sama.
Corrective measures have a positive impact on the error rate The Member States and the Commission use corrective measures to protect the EU budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditure. 
Korrektsioonidel on veamäärale positiivne mõju Liikmesriigid ja komisjon kasutavad korrektsioone ELi eelarve kaitsmiseks juhtudel, kui kontrollisüsteemid on ebamõjusad või kulud on eeskirjadevastased.
If such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the ECA, the overall estimated error rate would have been 6.3 %, rather than 4.7 %. 
Kui kontrollikoja auditeeritud 2013. aasta maksete suhtes ei oleks korrektsioone kasutatud, oleks üldine hinnanguline veamäär 4,7% asemel olnud 6,3%.
However, there is still considerable scope to reduce the estimated error rate through better use of existing control systems and corrective measures. 
Sellele vaatamata on hinnangulist veamäära võimalik olemasolevate kontrollisüsteemide ja korrektsioonide parema kasutuse kaudu veelgi enam vähendada.
The ECA found that, for a large proportion of transactions affected by error in the shared management areas, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Kontrollikoda leidis, et suure osa vigadest mõjutatud tehingute puhul, mis puudutasid koostöös liikmesriikidega hallatavaid kulutusi, oli liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet vigade avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist.
For instance, this would have re­ duced the estimated error rate in regional policy, energy and transport from 6.9 to 3.9 %, in rural development, environment, fisheries and health from 6.7 to 2.0 % and in employment and social affairs from 3.1 to 1.9 %. 
Selle abil oleks olnud võimalik hinnangulist veamäära vähendada 6,9%-lt 3,9-ni regionaalpoliitika, energeetika ja transpordi valdkonnas, 6,7%-lt 2,0-ni maaelu arengu, keskkonna, kalanduse ja tervishoiu valdkonnas ning 3,1%-lt 1,9-ni tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas.
New challenges in presenting reliable financial information The reporting of the aforementioned corrective adjustments does not clearly distinguish between the main types of corrective adjustments, and the information is largely provided outside the accounting system. 
Uued ülesanded usaldusväärse finantsteabe esitamisel Eelnimetatud korrektsioonidega seotud aruandluses ei eristata selgelt korrektsioonide põhiliike ning üldiselt esitatakse see teave raamatupidamissüsteemi väliselt.
This makes further analysis difficult and reduces the accuracy of the figures presented in the accounts and in related financial reporting. 
See raskendab analüüsi koostamist ja vähendab raamatupidamisaruannetes ja asjaomases finantsaruandluses esitatavate arvandmete täpsust.
Another development is the growing use of financial instruments. 
Olukorda on muutnud ka suurenev finantsinstrumentide kasutus.
They provide support for investments by way of loans, guarantees, equity and other risk­bearing mechanisms to projects with potential economic viability. 
Finantsinstrumentidega toetatakse investeeringuid, andes laene, tagatisi, omakapitali ja muid riske kandvaid mehhanisme potentsiaalse majandusliku elujõuli-susega projektidele.
Due to their complex structure, financial instruments require particular attention in measuring and recording them in accordance with international public sector accounting standards. 
Finantsinstrumentide keeruka ülesehituse tõttu tuleb nende mõõtmisel ja kajastamisel erilist tähelepanu pöörata rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite järgimisele.
Overall results 13 Continued increase in sums to be funded from future budgets Key features of EU budgetary and financial management in 2013 included: ο a large increase in the volume of payments that the Commission was allowed to make through amending budgets — 9.6 % of the initial budget; ο a continued growth of obligations to make payments in the future by 2.6 %, in spite of the high level of payments; ο a persistently lengthy period (over 2 years on average) from initial commitment to acceptance by the Com­ mission of spending claims; ο only 37 % of funds paid into financial engineering instruments had been disbursed to final recipients at the end of 2012; and ο a failure to record as revenue €259 million of repayments, interest and dividends that had accumulated since 2008. 
Üldtulemused 13 Järgnevate aastate eelarvetest rahastatavate summade jätkuv suurenemine ELi eelarve haldamise ja finantsjuhtimise põhijooned 2013. aastal olid järgmised: ο komisjoni poolt muudatuseelarvete kaudu tehtavate maksete mahu märkimisväärne suurenemine: 9,6% esialgsest eelarvest; ο maksete suurest arvust hoolimata suurenesid järgnevate aastate eelarvetest tehtavate maksete kohustused 2,6%; ο endiselt pikk ajavahemik (keskmiselt üle kahe aasta) esialgse kulukohustuse võtmisest kuni komisjonipoolse kulude väljamaksetaotluse heakskiitmiseni; ο vaid 37 % finantskorraldusvahenditesse suunatud vahenditest oli 2012. aasta lõpu seisuga lõppsaajatele välja makstud; ja ο 2008. aastast alates kogunenud tagasimaksed, intressid ja dividendid summas 259 miljonit eurot olid kuludena kajastamata.
What are commitments and payments? 
Mis on kulukohustused ja maksed?
The EU budget has two components: commitments (amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
ELi eelarve koosneb kahest komponendist: kulukohustustest (summad, mis tuleb välja maksta selle või järgnevate aastate jooksul) ja maksetest (jooksva aasta vahenditest tehtavad maksed).
Payments can only be made against a valid com­ mitment. 
Makseid võib teha vaid kehtiva kulukohustuse olemasolul.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frame­ works agreed by the Parliament and the Council. 
Nõukogu ja parlament määravad mitmeaastastes finantsraamistikes kindlaks kulukohustuste ja maksete iga-aastased ülempiirid.
The nature of EU spending programmes, in particular the long time lag between commitment and payments, leads to growing pressure on future payments budgets. 
ELi kuluprogrammide iseloomu (eelkõige kulukohustuste ja väljamaksete vahelise pika ajavahemiku) tõttu kasvab surve järgmiste aastate maksete eelarvetele.
This is evidenced by the large increase in the 2013 payments budget and is expected to affect future budgets in a similar way. 
Seda näitestab ka 2013. aasta maksete eelarve märkimisväärne suurenemine ning tõenäoliselt mõjutab see tulevasi eelarveid sarnasel viisil.
Overall results 14 How to improve budgetary and financial management The ECA considers that the Commission should: ο publish more meaningful information on the operation of corrective mechanisms (timing, origin and nature) and increase assurance on the accuracy of its figures by recording the information within conventional accounting systems; ο record and measure all financial instruments and financial engineering instruments in accordance with in­ ternational public sector accounting standards, in particular through reliable procedures for identifying and recording falls in asset values; ο provide information on cash held pending disbursement to final beneficiaries; and ο prepare and publish a long­range cashflow forecast to be updated annually. 
Üldtulemused 14 Kuidas parandada eelarve haldamist ja finantsjuhtimist Kontrollikoja hinnangul peaks komisjon: ο avaldama tähenduslikumat teavet korrektsioonimehhanismide toimimise kohta (ajastus, päritolu ja iseloom) ja suurendama kindlust oma arvandmete täpsuse suhtes, sisestades teabe tavalistesse raamatupidamissüsteemidesse; ο kajastama ja mõõtma kõiki finantsinstrumente ja finantskorraldusvahendeid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditega, kasutades selleks eelkõige usaldusväärseid menetlusi vara väärtuse languse kindlakstegemiseks ja registreerimiseks; ο andma lõplikele toetusesaajatele teavet väljamaksmist ootavate summade kohta; ο koostama ja avaldama pikaajalise rahavoo prognoosi, mida igal aastal uuendatakse.
This would assist stakeholders in assessing future payment requirements and budgetary priorities. 
See aitaks huvirühmadel edaspidised maksenõuded ja eelarve prioriteedid kindlaks määrata.
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and sup­ porting information’ of the 2013 annual report on the EU budget. 
Täielik teave peamiste leidude kohta on esitatud ELi eelarvet kajastava 2013. aasta aastaaruande 1. peatükis „Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave”.
Overall results 15 Getting results with EU money EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and ef­ fectiveness. 
Üldtulemused 15 ELi rahaliste vahenditega rahastatud tegevuste tulemuslikkus ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus).
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long­term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Tulemuslikkus hõlmab sisendeid (programmi elluviimiseks vajalikud rahalised, inim-, materiaalsed, organisatsioonilised ressursid ja regulatiivsed vahendid), väljundeid (programmi raames tehtud töö), tulemusi (programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või toetusesaajale) ja mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas, mis on vähemalt osaliselt tingitud ELi tegevusest).
The ECA assesses these attributes through its performance audits. 
Kontrollikoda hindab neid näitajaid oma tulemusaudititega.
Insufficient focus on performance When spending EU funds in the 2007–13 programming period, the focus was on absorption (‘use it or lose it’) and compliance rather than good performance. 
Ebapiisav keskendumine tulemuslikkusele ELi vahendite kasutus programmitöö perioodil 2007–2013 keskendus pigem vahendite kasutamise suutlikkusele („võta või jäta” põhimõte) ja nõuetele vastavusele kui heale tulemuslikkusele.
For instance, the choice of projects to receive EU funds focused first on spending the EU money available, secondly on complying with the rules, and only then — and to a limited extent — on achieving results and impact. 
Projektide valikul on keskendutud kõigepealt olemasolevate ELi vahendite ärakasutamisele, seejärel eeskirjade järgimisele ning alles kõige lõpuks (ja vaid piiratud määral) nende vahendite kavandatud tulemuslikkusele.
Through these reserves the Commission will withhold 6 % of the funds earmarked for an individual Member State until performance is deemed satisfactory. 
Nimetatud reservide kaudu hoiab komisjon kinni 6% igale liikmesriigile ettenähtud vahenditest, kuni tulemuslikkus loetakse rahuldavaks.
However, input and output indicators will still in practice largely determine the release of the funds. 
Sellele vaatamata sõltub vahendite vabastamine ikkagi suures osas sisendi-ja väljundinäitajatest.
Results indicators will only be used by the Commission in some areas. 
Tulemusnäitajaid kasutab komisjon vaid mõne valdkonna puhul.
Making the performance reserves work more effectively will depend on the Commission’s success in negotiating suitable targets and milestones at the start of the programming period and in obtaining accurate, reliable and timely data from Member States to determine whether the targets have been met. 
Tulemusreservide toimimise tõhusus sõltub sellest, kui edukalt suudab komisjon pidada programmitöö perioodi alguses läbirääkimisi sobivate eesmärkide ja vahe-eesmärkide seadmiseks ning saada liikmesriikidelt täpseid, usaldusväärseid ja ajakohaseid andmeid eesmärkide saavutamise kohta.
These reports do not cover progress towards the Europe 2020 strategy goals, nor do they provide a comprehensive overview of results in terms of EU added value. 
Nimetatud aruannetes ei käsitleta Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist ega anta põhjalikku ülevaadet tulemustest ELi lisandväärtuse seisukohast.
However, the fourth evaluation report represents a step in the right direction as it tries to establish a link between the main financial programmes and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy. 
Neljas hindamisaruanne on siiski samm edasi, kuna üritatakse luua seost peamiste rahastamisprogrammide ja Euroopa 2020. aasta strateegiat puudutava olemasoleva tulemusalase teabe vahel.
At the level of individual Commission directorates­general, performance objectives are set for their policy respon­ sibilities in management plans and then reported on in their annual activity reports. 
Komisjoni peadirektoraatide tulemuslikkusega seotud eesmärgid seatakse poliitikavaldkondade kaupa nende juhtimiskavades ning saavutustest antakse aru aasta tegevusaruannetes.
The ECA’s review of the man­ agement plans and annual activity reports of Commission directorates­general revealed that assurance is limited to issues of regularity and internal control and does not address performance issues. 
Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni peadirektoraatide juhtimiskavad ja aasta tegevusaruanded ning leidis, et kindlus piirdub korrektsust ja sisekontrolli puudutavate teemadega ning ei käsitle tulemuslikkusega seotud küsimusi.
In addition, objectives were at too high a level to be fit for management purposes and the selected indicators are not always suitable for measur­ ing performance. 
Lisaks olid eesmärgid liiga kõrgetasemelised selleks, et need oleksid juhtimise seisukohast kasulikud, ning valitud näitajad ei olnud alati tulemuslikkuse hindamiseks sobilikud.
Overall results 16 Added value of EU spending not always demonstrated The 19 special reports adopted by the ECA in 2013 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Üldtulemused 16 ELi kulutuste lisandväärtus ei ole alati tõendatud Kontrollikoja 2013. aastal vastu võetud 19 eriaruandes kajastatakse erinevaid tulemusauditi teemasid ning hinnatakse, kas ELi sekkumist hallati kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus).