natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court also assessed whether the results of the measures had been monitored and evaluated in such a way as to allow the Member States and the Commission to identify and respond to any problems which may have arisen, and to provide objective information on the results of the measures financed (Part III). 
Samuti hindas kontrollikoda seda, kas meetmete tulemusi jälgiti ja hinnati viisil, mis võimaldas liikmesriikidel ja komisjonil kindlaks teha võimalikud probleemid ja neile reageerida ning anda objektiivset teavet rahastatud meetmete tulemuste kohta (III osa).
11 The audit, which was carried out between November 2014 and June 2015, concerns the design and implementation of the infrastructure measures in the 2007-2013 programming period. 
11 Ajavahemikus november 2014 kuni juuni 2015 läbi viidud audit puudutab taristumeetmete kavandamist ja elluviimist programmitöö perioodil 2007–2013.
Where possible, the changes in place for the programming period 2014-2020 were also covered by the Court’s assessment. 
Kontrollikoja hindamine hõlmas võimaluse korral ka programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud muudatusi.
Audit visits were made to the Commission and to five Member States, selected on the basis of the significance of the amounts allocated to rural infrastructure10. 
Auditikülastusi tehti komisjoni ja viide liikmesriiki, mis valiti välja vastavalt maapiirkondade taristule eraldatud summade suurusele10.
These Member States were: Germany (Saxony), Spain (Extremadura), Italy (Sicily), Poland and Romania. 
Need liikmesriigid olid Saksamaa (Saksimaa), Hispaania (Extremadura), Itaalia (Sitsiilia), Poola ja Rumeenia.
12 The audit focused on infrastructure investments financed under measures 125, 321, 322 and 323. 
12 Audit keskendus taristuinvesteeringu-tele, mida rahastati meetmete 125, 321, 322 ja 323 raames.
Projects financed using the LEADER approach were audited in Germany (Saxony) and Spain (Extremadura), as these two regions used this approach for significant infrastructure investments. 
LEADERi lähenemisviisi kasutamisega rahastatud projekte auditeeriti Saksamaal (Saksimaa) ja Hispaanias (Extremadura), kuna need kaks piirkonda kasutasid nimetatud lähenemisviisi oluliselt suurte taristuinvesteeringute puhul.
13 In terms of project types, the audit concentrated on rural roads, water management infrastructure and social and cultural infrastructure, as these are the main project categories supported under the relevant measures. 
13 Projektiliikide puhul keskendus audit maapiirkondade teedele, veemajanduse taristule ning sotsiaal-ja kultuuri-taristule, kuna need on põhilised asjaomaste meetmete raames toetatavad projektikategooriad.
14 The audit analysed the systems used by managing authorities and/or paying agencies to implement support for infrastructure projects, as well as the key management information derived from Member States’ control and monitoring activities. 
14 Auditi käigus analüüsiti korraldusasutuste ja/või makseasustuste poolt taristuprojektide toetuste elluviimiseks kasutatavaid süsteeme ning samuti liikmesriikide kontrollija järelevalvetegevusest saadavat peamist juhtimisteavet.
This entailed the examination of 48 project files, selected as a sample of infrastructure projects typical of those financed in the Member State concerned. 
Auditi käigus uuriti 48 projekti, mis valiti välja asjaomase liikmesriigi rahastatud tüüpilistest taristuprojektidest koosneva valimi põhjal.
Site visits, involving interviews with the beneficiaries, were made to 32 of these projects, while the remaining 16 project files were checked through a documentary review. 
Neist 32 külastati ja intervjueeriti kohapeal, ülejäänud 16 puhul kontrolliti dokumente.
More information about the projects visited can be found in Annex II. 10 See Annex I for detailed financial figures on programmed and realised expenditure per Member State. 
Rohkem teavet külastatud projektide kohta on toodud II lisas. 10 Kavandatud ja tehtud kulutuste üksikasjalikud finantsandmed on liikmesriigiti esitatud I lisas.
Observations 14 Part I — Insufficient justification for using EU rural development funds and weak coordination with other funds 15 Infrastructure investments in rural areas can receive funding from several sources. 
ELi maaelu arengu vahendite kasutamise põhjendused on ebapiisavad ja kooskõlastatus teiste vahenditega on puudulik 15 Maapiirkondade taristuinvesteeringuid võib rahastada mitmest allikast.
At EU level, in addition to the EAFRD, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund may also finance rural infrastructure. 
ELi tasandil võivad maapiirkondade taristut lisaks EAFRD-le rahastada ka Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond.
The Member States often finance such projects from their own national, regional or local budgets, either through dedicated programmes (organised in a similar way to the RDP measures) or through the direct allocation of funds, for example through a specific budget line for road maintenance. 
Liikmesriigid rahastavad selliseid projekte sageli oma riikliku, piirkondliku või kohaliku eelarve raames kas eriprogrammide (mille korraldus on sarnane maaelu arengu programmi meetmetele) või vahendite otse eraldamisega (nt kindlalt eelarverealt teede hooldusele).
16 Furthermore, private beneficiaries may be able to cover at least part of the costs of some infrastructure projects, as they are the main users of investments such as rural roads and irrigation systems that are likely to improve their economic performance. 
16 Lisaks võivad erasektori toetusesaajad katta vähemalt osa teatud taristuprojektide kuludest, kuna nemad põhiliselt kasutavadki neid investeeringuid (nagu maapiirkondade teed ja niisutussüsteemid), mis tõenäoliselt parandavad nende majandustegevust.
For water supply and sewerage systems, some investment costs are normally recovered from the fees paid by users. 
Veevarustus-ja kanalisatsioonisüsteemide puhul saadakse osa investeeringukuludest tagasi kasutajate poolt makstavatest tasudest.
17 In order to achieve optimum value for money, Member States should identify the rural development needs and, from among these, the main priorities. 
17 Kuludele vastava tulu optimeerimiseks peaksid liikmesriigid määratlema maaelu arengu vajadused ja kehtestama nende põhjal prioriteedid.
After considering all possible interventions that could be financed by the various funds, Member States should decide strategically which funds are best suited to addressing needs and coordinate their use. 
Pärast kõikide erinevate vahenditega rahastatavate võimalike sekkumiste kaalumist peaksid liikmesriigid tegema strateegilise otsuse selle kohta, millised vahendid sobiksid vajaduste rahuldamiseks kõige paremini, ja kooskõlastama nende kasutuse.
18 Funds can be coordinated effectively by setting demarcation lines (minimising funding overlaps) and ensuring complementarity (minimising funding gaps and encouraging synergies). 
18 Vahendeid on võimalik tõhusalt koordineerida piiride seadmisega (vähendades rahastamise kattumist) ja täiendavuse tagamisega (vähendades rahastamispuudujääki ja soodustades sünergiaid).
Potential funding gaps in rural areas are particularly detrimental when they occur with infrastructure projects, given that infrastructure generally operates as a network of interconnected elements (e.g. roads, irrigation networks, water supply and sewerage, power grids), in which each element is important for the effective operation of the entire network. 
Maapiirkondade puhul on võimalikud rahastamispuudujäägid eriti kahjulikud, kui need puudutavad taristuprojekte, kuna taristu toimib tavaliselt omavahel seotud elementide võrgustikuna (nt maanteed, niisutus-võrgud, veevarustus ja kanalisatsioon, elektrivõrgud jne), mille iga element on kogu võrgustiku tõhusa toimimise tagamisel oluline.
Figure 2 shows a simplified example of how better coordination in a given sector or territory can lead to improved results. 
Joonisel 2 on toodud lihtsustatud näide selle kohta, kuidas konkreetses sektoris või territooriumil tehtav parem kooskõlastamine võib anda paremaid tulemusi.
19 The implementing rules for the 2007-2013 EU rural development regulation required Member States to include demarcation criteria and information about complementarity with other EU funds in their RDPs11, but there was no similar requirement with regard to the Member States’ own funds and support programmes. 
19 Perioodi 2007–2013 ELi maaelu arengu määruse rakenduseeskirjade kohaselt pidid liikmesriigid oma maaelu arengu programmidesse lisama piiristamiskri-teeriumid ja teabe täiendavuse kohta teiste ELi fondidega11, kuid sarnast nõuet ei olnud kehtestatud liikmesriikide endi vahendite ja toetuskavade puhul.
Member States did not always clearly justify the need for the EU rural development funds 20 A first step in justifying the need for EU rural development funds (RDP intervention) is to identify and quantify the need for investments in rural infrastructure. 
Liikmesriigid ei olnud ELi maaelu arengu vahendite kasutamise vajadust alati selgelt põhjendanud 20 ELi maaelu arengu vahendite (maaelu arengu programmi sekkumine) kasutamise vajaduse põhjendamisel tuleks esimese asjana määrata kindlaks ja kvantifitseerida maapiirkondade taristusse tehtavate investeeringute vajadus.
The audited RDPs explained why support was needed for infrastructure in rural areas. For example, the Polish RDP stated that ‘some flood protection facilities only fulfil their tasks to a limited extent, and restoring their full technical capacity may require modernisation or rebuilding’ and listed the facilities concerned (such as water tanks with a total capacity of 35 000 m3 and 180 pumping stations). 
Näiteks märgiti Poola maaelu arengu programmis, et „osa üleujutuste vastastest rajatistest täidavad oma eesmärki vaid piiratud määral ning nende täieliku tehnilise võimsuse taastamiseks võidakse vajada uuendus-või taastustöid”, ja loetleti üles asjaomased rajatised (nt veemahutid kogu-võimsusega 35 000 m3 ja 180 pumba-jaama).
11 Article 5(1) of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 15). 
Auditeeritud liikmesriigid ei 11 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, 15. detsember 2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15), artikli 5 lõige 1.
Observations 16 21 After assessing their investment needs, Member States should identify the resources available to address those needs (the existing EU funds, national, regional and local public funds, as well as private funds) and quantify the funding gap to be covered by EU rural development funds. 
21 Pärast oma investeerimisvajaduste hindamist peaksid liikmesriigid määrama kindlaks kõnealuste vajaduste käsitlemiseks kasutatavad ressursid (olemas-olevad ELi vahendid, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud vahendid ning samuti erasektori vahendid) ja kvantifitseerima ELi maaelu arengu vahenditega kaetava rahastamispuudujäägi.
22 The RDPs of all the audited Member States referred to other EU funds supporting similar projects. 
22 Kõikide auditeeritud liikmesriikide maaelu arengu programmides viidati teistele ELi vahenditele, millega toetati sarnaseid projekte.
This is a legal requirement, checked by the Commission before approving the RDPs. 
See on õiguslik nõue, mida komisjon enne maaelu arengu programmide heakskiitmist kontrollib.
Other Member State or private funding sources addressing the same needs were, however, not mentioned or quantified. 
Muid samade vajaduste käsitlemiseks ettenähtud riiklikke või erasektori rahastamisallikaid ei olnud aga mainitud ega kvantifitseeritud.
Only one RDP (Romania) referred to a national programme funding cultural establishments. 
Ainult ühes maaelu arengu programmis (Rumeenia) mainiti kultuuriraja-tiste rahastamise riiklikku programmi.
Despite neglecting to mention them in the RDP, the audit found that the Member States actually had many public programmes and funds dedicated to rural infrastructure. 23 In the absence of a strategy which coordinates all the potential funding sources and quantifies needs and the resulting funding gap, the justification for RDP intervention is weak. 
Vaatamata sellele, et liikmesriikide maaelu arengu programmides ei olnud neid rahastamisallikaid mainitud, leiti auditiga, et tegelikkuses oli liikmesriikides palju maapiirkondade taristule suunatud riiklikke programme ja rahalisi vahendeid.
Observations 17 Indications of the substitution of national and regional funds with RDP funds Italy (Sicily) In 2000, when EU funds became available for road projects in rural areas, Italy (Sicily) cancelled its own budget for financing the maintenance of local and farm roads. 
Tähelepanekud 17 Viited sellele, et riiklikud ja piirkondlikud vahendid asendati maaelu arengu programmide vahenditega Itaalia (Sitsiilia) Aastal 2000, kui hakati jagama ELi vahendeid maapiirkondade tee-ehitusprojektidele, tühistas Itaalia (Sitsiilia) oma kohalike ja põlluteede hooldamiseks ettenähtud eelarve.
Germany (Saxony) Since 2007, when RDP funds became available for rural road projects, the provision of national and regional funds for such projects has decreased substantially. 
Saksamaa (Saksimaa) Alates aastast 2007, kui hakati jagama ELi vahendeid maapiirkondade tee-ehitusprojektidele, on sellistele projektidele antavate riiklike ja piirkondlike vahendite maht oluliselt vähenenud.
As shown in the graph below, while the total funding allocated to rural roads has remained relatively stable at between 140 and 160 million euro per year, the decrease in the national and regional funds has been offset by an increase in RDP funding (see Figure 3). 
Allpool oleval joonisel on näidatud, et kuigi maapiirkondade teedele eraldatud rahastamise kogumaht on püsinud suhteliselt stabiilsena (140–160 miljonit eurot aastas), on riiklike ja piirkondlike vahendite vähenemist kompenseeritud maaelu arengu programmi rahastamise suurendamisega (vt joonis 3).
Figure 3 — Allocation of funds for rural roads in Germany (Saxony) 180 160 140 120 100 80 60 40 20 0 Sum of national, regional and RDP funds National and regional funds RDP funds Source: European Court of Auditors 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 The risk of deadweight was not effectively mitigated, though some good practices were identified 25 Just as entire budget lines can be replaced with the RDP measures, substitution of funds can occur at project level, without any additional effect on the outcome achieved. 
Vahendite eraldamine maateede jaoks Saksamaal (Saksimaa) 180 160 140 120 100 80 60 40 20 0 Riiklike, piirkondlike ja maaelu arengu programmide vahendite summa Riiklikud ja piirkondlikud vahendid Maaelu arengu programmide vahendid Allikas: Euroopa Kontrollikoda. 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Tühimõju riski ei vähendatud tõhusalt, kuigi täheldati ka häid tavasid 25 Nii nagu on võimalik terveid eelarveridu asendada maaelu arengu programmi meetmetega, võib ka projektitasandil vahendeid asendada ilma, et see avaldaks mingit lisamõju saavutatavale tulemusele.
The risk of deadweight refers to the likelihood that a beneficiary would have undertaken the investment even without the grant funding. 
Tühimõju oht näitab tõenäosust, et toetusesaaja oleks investeeringu teinud isegi ilma eraldatud toetuseta.
The primary means of reducing the risk of deadweight is to design the measures in such a way as to direct RDP support to where there is a funding gap, for example to sectors or types of projects providing public goods but for which the financial returns are insufficient to justify the full costs of the investment. 
Tühimõju riski vähendamisel on kõige olulisem kavandada meetmed viisil, mis suunaks maaelu arengu programmi toetuse valdkondadesse või teatud liiki projektidesse, kus on rahastamispuudujääk (nt avalike hüvede loomisele, mille tulukus ei ole investeeringu maksumuse õigustamiseks piisav).
26 The high aid rates set for infrastructure measures by the audited Member States were not backed by an analysis assessing the appropriate level of public funding needed to encourage investments while, at the same time, mitigating the risk of deadweight. million euro Box 2 
26 Auditeeritud liikmesriikide poolt taristumeetmetele kehtestatud kõrged toetusmäärad ei põhinenud analüüsil, mis oleks sisaldanud investeeringute tegemist kannustava ja samaaegselt tühimõju riski vähendava riigipoolse rahastamise hinnangulist suurust. Miljonites eurodes 2. selgitus
Observations 18 27 Only in Germany (Saxony), for the 2014-2020 programming period, did the Court find an economic rationale behind the setting of aid rates for measure 125. 
Tähelepanekud 18 27 Kontrollikoda leidis ainult Saksamaa (Saksimaa) puhul, et programmitöö perioodiks 2014–2020 meetme 125 suhtes kehtestatud toetusmäärad olid majanduslikult põhjendatud.
Following the recommendation arising from the 2010 mid-term evaluation to differentiate the aid rates under this measure on the basis of the profitability of the forest holdings, the managing authority decided to revise the aid rates from a standard 80 % for all holdings to a differentiated aid rate based on the size of the holdings, as a proxy for their profitability. 
Pärast 2010. aasta vahehindamises esitatud soovitust eristada kõnealuse meetme raames toetusmäärad metsandusettevõtete kasumlikkuse alusel otsustas korraldusasutus muuta toetusmäärasid ja kehtestada kõikidele ettevõtetele mõeldud standardse 80% asemel ettevõtete suurusel põhinev diferentseeritud toetusmäär, mis peegeldaks nende kasumlikkust.
Larger holdings (above 200 ha) would receive an aid rate of 75 %, while smaller holdings (up to 200 ha) would receive 90 %. 
Suuremate ettevõtete (üle 200 ha) toetusmäär oleks 75% ning väiksemate (kuni 200 ha) oma oleks 90%.
28 Still, the audit identified an example of good practice in directing RDP support to where it is most needed. 
28 Ometi õnnestus kontrollikoja auditiga leida näide heast tavast seoses maaelu arengu programmi toetuste suunamisega valdkondadesse, kus neid kõige enam vajatakse.
Romania (under measure 322), Poland (under measures 321 and 322/323) and Italy (Sicily) (under measure 125) used selection criteria to prioritise projects submitted by communities with high poverty rates and/or located in remote areas (Box 3 shows an example of this). 
Rumeenias (meetme 322 puhul), Poolas (meetmete 321 ja 322/323 puhul) ja Itaalias (Sitsiilia) (meetme 125 puhul) kasutati valikukriteeriume, mis andsid eelise väga vaestes ja/või kaugetes piirkondades asuvate kogukondade poolt esitatud projektidele (3. selgituses on toodud sellealane näide).
Directing RDP support to poor areas Romania One of the selection criteria used under measure 322 assigned 10 out of a maximum of 100 scoring points to communes with high poverty rates (i.e., rates between 60 % and 89.6 %). 
Maaelu arengu programmi toetuste suunamine vaestesse piirkondadesse Rumeenia Ühe meetme 322 puhul kasutatud valikukriteeriumiga anti maksimaalsest 100 punktist 10 kõrge vaesuse määraga omavalitsustele (st vaesuse määrad vahemikus 60–89,6%).
Communes with a medium poverty rate (between 40 % and 59.9 %) obtained 7 scoring points, and those with a low poverty rate (< 40 %) obtained 5 points. 
Keskmise vaesuse määraga omavalitsustele (vahemikus 40–59,9%) anti seitse punkti ja madala vaesuse määraga (<40%) viis punkti.
Poverty was defined and calculated according to a methodology provided by the World Bank and the national authorities, based on the welfare of a household. 
Vaesus määratleti ja kalkuleeriti vastavalt Maailmapanga ja liikmesriigi ametiasutuste koostatud metoodikale, mis põhines leibkonna sissetulekul.
29 Member States can also mitigate the risk of deadweight through the project selection process, by checking, where appropriate before approving applications for support, whether the applicant had sufficient capital or access to capital to finance all or part of the project. 
29 Liikmesriikidel on võimalik tühimõju riski vähendada ka projektivaliku menetluse kaudu, kontrollides vajaduse korral enne toetusetaotluste heakskiitmist, kas toetusesaajal on oma projekti kulude täielikuks või osaliseks katmiseks piisaval määral rahalisi vahendeid või juurdepääs rahastamisele.
The audit found that four out of the five Member States audited did not check the applicants’ capacity to finance the projects from their own funds or other public programmes (see Box 4). Box 3 
Auditiga leiti, et viiest auditeeritud liikmesriigist neljas ei kontrollitud taotlejate suutlikkust rahastada kõnealuseid projekte omavahenditest või muudest avaliku sektori programmidest (vt 4. selgitus). 3. selgitus
Observations 19 Granting RDP funding to projects that had access to other funds In Italy (Sicily), one of the audited projects concerning public water infrastructure had already been included in the beneficiary’s investment plan before the submission of the application for RDP support and was to be funded from the beneficiary’s own resources. 
Tähelepanekud 19 Maaelu arengu programmi toetuste andmine projektidele, millel oli ligipääs teistele rahalistele vahenditele Itaalias (Sitsiilia) sisaldus üks auditeeritud avaliku sektori veetaristu projekt toetusesaaja investeerimiskavas juba enne maaelu arengu programmi toetusetaotluse esitamist ning seda kavatseti rahastada toetusesaaja omavahenditest.
The project was nevertheless approved for RDP funding. 
Sellest hoolimata kiideti maaelu arengu programmi toetus selle projekti puhul heaks.
Similarly, another water infrastructure project had already been approved for funding under the national irrigation plan at the time of its approval under the RDP. 
Sarnaselt kiideti ühele teisele veetaristuprojektile riikliku niisutuskava raames antav rahastamine heaks ajal, kui see ootas heakskiitmist maaelu arengu programmi raames.
The RDP approval was subsequently withdrawn; nonetheless, these examples show that funds are used interchangeably and some of the projects would probably have been implemented even in the absence of the RDP funds. 
Maaelu arengu programmi raames antud heakskiit tühistati hiljem. Sellele vaatamata näitavad need näited, et eri allikatest pärit toetusi kasutatakse vaheldumisi ja osa neist projektidest oleks tõenäoliselt ellu viidud ka ilma maaelu arengu programmi vahenditeta.
In Spain (Extremadura), an audited project with an estimated cost of 11 million euro involved the creation of a 145 km road network to improve the access to 1 629 agricultural holdings. 
Hispaanias (Extremadura) pidi ühe auditeeritud projektiga (hinnangulise maksumusega 11 miljonit eurot) loodama 145 km pikkune teedevõrk, et parandada juurdepääsu 1629 põllumajandusettevõttele.
Although the roads were likely to increase the value of the private land and the farms’ economic performance, the authorities approved the project, granting a 100 % public aid rate, without checking whether the private beneficiaries could have borne part of the project costs. 
Kuigi teedega oleks tõenäoliselt suurendatud eramaa väärtust ja soodustatud põllumajandustootjate majandustegevust, kiitsid ametiasutused projekti heaks, määrates sellele 100% riikliku toetusmäära, ega kontrollinud, kas erasektori toetusesaajad oleksid võinud projekti kulud osaliselt ise katta.
Similarly, an audited project of 1 million euro, involving the upgrade of an irrigation network to reduce water losses, received a 90 % aid rate without requiring the beneficiary (irrigation community) to demonstrate its need for such a grant with reference to its financial capacity and the profitability of the investment. 
Sarnaselt määrati ühele auditeeritud projektile (maksumusega 1 miljon eurot), mis hõlmas niisutusvõrgu kaasajastamist veekadude vähendamise eesmärgil, 90% toetusmäär ega nõutud toetusesaajalt (niisutust kasutavate maaomanike ühistu), et see selgitaks vajadust nii suure toetuse järele, näidates ära oma rahalised võimalused ja investeeringu kasumlikkuse.