natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 11 The way EU funds are disbursed has an impact on the risk of error Our 2017 audit results confirm our findings for 2015 and 2016: namely, the manner in which expenditure is disbursed has an impact on the risk of error. 
Üldtulemused 11 Veariski mõjutab ELi vahendite väljamaksmise viis 2017. aasta auditi tulemused kinnitavad kontrollikoja 2015. ja 2016. aasta leide, mille kohaselt mõjutab veariski vahendite väljamaksmise viis.
Errors were confined mainly to cost reimbursements, which this year accounted for 47 % of our audit population. 
Vigu leiti põhiliselt kulude hüvitamisel, mis moodustasid käesoleval aastal 47% kontrollikoja auditi andmekogumist.
For those parts of the EU budget where payments are made on the basis of cost reimbursements, we estimate the level of error at 3.7 % (4.8 % in 2016). 
ELi eelarve nende osade puhul, kus maksed põhinevad kulude hüvitamisel, on kontrollikoja hinnangul veamääraks 3,7% (2016. aastal 4,8%).
The error rate for entitlement payments was below our materiality threshold of 2 % (see Figure 3). 
Toetusõigustel põhinevate maksete veamäär jäi alla meie olulisuse piirmäära (2%) (vt joonis 3).
About half of the 2017 expenditure audited was free from material error 2% Free from material error Estimated level of error 3.7 % Entitlement-based payments €53.5 bn Reimbursement-based payments €46.7 bn 0 20 40 60 € bn Estimated level of error Materiality level: 2 % We therefore conclude that error is not pervasive and that, with the exception of cost reimbursements, 2017 payments were legal and regular. 
Ligikaudu pool 2017. aasta auditeeritud kulutustest ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud 2% Ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud Hinnanguline veamäär 3,7% Toetusõigustel põhinevad maksed 53,5 miljardit eurot Kulude hüvitamisel põhinevad maksed 46,7 miljardit eurot 0 20 40 60 mld eurodes Hinnanguline veamäär Olulisuse lävi: 2% Seetõttu järeldame, et vead ei ole ulatuslikud ning kui kulude hüvitamine välja arvata, olid 2017. aasta maksed seaduslikud ja korrektsed.
Figure 3 
Joonis 3
Overall results 12 What are entitlement and cost reimbursement payments? 
Üldtulemused 12 Mis on toetusõigustel põhinevad maksed ja kulude hüvitamisel põhinevad maksed?
EU spending is characterised by two types of expenditure involving distinct patterns of risk. ο Entitlement payments, which are based on meeting certain conditions; such payments include student and research fellowships (under ‘Competitiveness for growth and jobs’), direct aid for farmers (‘Natural resources’) and salaries and pensions for EU staff (‘Administration’). ο Cost reimbursements, where the EU reimburses eligible costs for eligible activities. 
ELi kulutused tehakse peamiselt kahte liiki programmide raames, millest mõlemat iseloomustavad teatud liiki riskid: ο toetusõigustel põhinevad maksed, mis sõltuvad teatud tingimuste täitmisest, hõlmavad näiteks üliõpilaste ja teadlaste stipendiumeid (valdkonna „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kulutused), põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi (valdkond „Loodusvarad“), ning ELi töötajate palku ja pensioneid (valdkond „Haldus“); ο kulude hüvitamine, mille käigus hüvitab EL toetuskõlblike tegevuste rahastamiskõlblikud kulud; kõnealune kategooria hõlmab näiteks teadusuuringute projekte („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“), investeeringuid regionaal-ja maaelu arengukavadesse ja koolituskavadesse („Ühtekuuluvus“ ja „Loodusvarad“) ning arenguabi projekte („Globaalne Euroopa“).
‘Natural resources’ had the largest share of audited expenditure (56 %). 
Kõige suurema osa auditeeritud kulutustest moodustavad loodusvarade valdkonna kulutused (56%).
‘Direct support’, consisting mainly of direct aid payments to farmers, accounted for 74 % of this area and was free from material error. ‘Rural development, market measures, the environment, climate action and fisheries’ is the other component of ‘Natural resources’. 
Otsetoetuste rubriik, mis hõlmab peamiselt otsetoetusi põllumajandustootjatele, moodustas sellest valdkonnast 74% ning ei sisaldanud olulisel määral vigu. „Maaelu areng, turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus“ on valdkonna „Loodusvarad“ teine komponent.
‘Competitiveness for growth and jobs’ made up the second largest share of audited expenditure (15 %) and was affected by material error. 
Suuruselt teise osa auditeeritud kulutusest (15%) moodustas „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ning see oli olulisel määral vigadest mõjutatud.
Most errors in this area were due to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs or ineligible indirect costs. 
Enamik vigu tekkis selles valdkonnas rahastamiskõlbmatute personalikulude, muude rahastamiskõlbmatute otseste või kaudsete kulude hüvitamisest.
The error rate estimate for ‘Cohesion’ takes account of all errors which either Member State audit authorities or we ourselves have quantified, and adjustments are made for all relevant financial corrections by either the Member State authorities or the Commission. 
Ühtekuuluvuse valdkonna hinnangulise veamäära arvutamisel võetakse arvesse kõiki vigu, mille on kvantifitseerinud kas liikmesriikide auditeerimisasutused või kontrollikoda, ning liikmesriigi ametiasutused või komisjon teevad kõigi asjakohaste finantskorrektsioonide puhul kohandusi.
On this basis, we estimate that the level of error was material. 
Selle põhjal leiame, et veamäär oli oluline.
Most expenditure in this area takes the form of salaries, pensions and allowances paid by EU institutions and bodies. 
Suurema osa rubriigi kulutustest moodustavad ELi institutsioonide ja asutuste makstavad palgad, pensionid ja hüvitised.
Figure 4 compares the estimated levels of error in the various spending areas between 2015 and 2017. 
Joonisel 4 võrreldakse eri kuluvaldkondade hinnangulisi veamäärasid aastatel 2015–2017.
Further information on results in revenue and each spending area is given on pages 22 to 45 and in the relevant chapters of the 2017 annual report. 
Lisateave tulude ja iga kuluvaldkonna tulemuste kohta on esitatud lehekülgedel 22–45 ning 2017. aasta aastaaruande vastavates peatükkides.
Overall results 13 Comparison between estimated levels of error for EU spending areas (2015-2017) 5.2 4.8 4.4 4.1 4.2 2015 2016 2017 Estimated levels of error (%) 3.0 Economic, social and territorial cohesion 2.9 2.5 2.4 0.6 0.2 0.5 Spending area Competitiveness for growth and jobs Natural resources Administration % The estimated level of error is based on quantifiable errors which we identified through our work, notably the testing of a sample of transactions. 
Üldtulemused 13 Hinnanguliste veamäärade võrdlus ELi kuluvaldkondade kaupa (2015–2017) 5,2 4,8 4,4 4,1 4,2 2015 2016 2017 Hinnangulised veamäärad (%) 3,0 Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus 2,9 2,5 2,4 0,6 0,2 0,5 Kuluvaldkond Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Loodusvarad Haldus % Hinnanguline veamäär põhineb kontrollikoja töö käigus avastatud kvantifitseeritud vigadel, eelkõige tehingutest koostatud valimi testimisel.
We use standard statistical techniques to draw this sample and to estimate the level of error (see Chapter 1, Annex 1.1 to the 2017 annual report). 
Valimi koostamiseks ja veamäära hindamiseks kasutatakse statistilisi meetodeid (vt 2017. aasta aastaaruande 1. peatüki lisa 1.1).
Figure 4 
Joonis 4
Overall results 14 In certain circumstances, we take corrective action into account when estimating the level of error The Member States and the Commission apply corrective measures in cases of irregular expenditure and when errors in payments have not been detected earlier in the process. 
Üldtulemused 14 Mõningatel juhtudel võtab kontrollikoda korrektsioone veamäära arvutamisel arvesse Liikmesriigid ja komisjon kasutavad parandusmeetmeid juhul, kui kulud on kantud eeskirjade vastaselt ning maksetes tehtud vigu ei ole varasemas etapis avastatud.
We seek to take account of these measures in our audit results where they are taken prior to payment or before our examination. 
Kontrollikoda võtab oma audititulemustes arvesse selliseid parandusmeetmeid, mis võeti kas enne makse tegemist või enne kontrollikoja kontrolle.
We then check the results of applying these corrections and adjust our estimated level of error where appropriate. 
Kontrollikoda vaatab läbi nende korrektsioonide rakendamise ning kohandab vajaduse korral hinnangulist veamäära.
Moreover, sufficient information was available for Member State authorities to prevent, or to detect and correct, a significant proportion of errors prior to declaring the expenditure to the Commission. 
Lisaks oli liikmesriikide ametiasutustel küllalt teavet, et suur osa vigadest ära hoida või avastada ja parandada, enne kui kulud komisjonile hüvitamiseks esitati.
Had this information been used by national authorities to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 2.7 % and below the 2 % materiality threshold for ‘Natural resources’. 
Kui liikmesriikide ametiasutused oleks teavet kasutanud vigade parandamiseks, oleks valdkonna „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kogukulude hinnanguline veamäär olnud 2,7% ja valdkonna „Loodusvarad“ puhul allpool 2% suurust olulisuse piirmäära.
Overall results 15 The individual components of the Commission’s information on regularity are not always in line with our findings Each Commission directorate-general produces an annual activity report. 
Üldtulemused 15 Komisjoni kulude korrektsuse alase teabe komponendid ei ole alati kooskõlas kontrollikoja leidudega Kõik komisjoni peadirektoraadid koostavad aasta tegevusaruande.
This includes a declaration in which the Director-General provides assurance that the report properly presents financial information and that transactions under his/her responsibility are legal and regular. 
See sisaldab avaldust, milles peadirektor kinnitab, et aruanne annab finantsinformatsioonist õige ülevaate, ning et peadirektori vastutusalas tehtud tehingud on seaduslikud ja korrektsed.
All directorates-general provided estimates of their levels of error, which are broadly in line with ours for ‘Natural resources’ and ‘Administration’ and lower than ours for ‘Competitiveness for growth and jobs’ and ‘Cohesion’. 
Kõik peadirektoraadid esitasid oma hinnangulised veamäärad ning need ühtivad üldjoontes kontrollikoja hinnanguliste veamääradega loodusvarade ja halduse valdkondades, kuid on madalamad valdkondades „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ja „Ühtekuuluvus“.
We report suspected fraud to OLAF Fraud is an act of deliberate deception to derive benefit. 
Kontrollikoda edastab pettusekahtlusega juhtumid OLAFile Pettus on tahtlik tegevus kasu saamise eesmärgil.
Our estimate of the level of error in the EU budget is therefore neither a measure of fraud nor of inefficiency or waste. 
ELi eelarve kohta arvutatud kontrollikoja hinnanguline veamäär ei mõõda seega ei pettuste hulka, ebatõhusust ega raiskamist.
Rather, it is an estimate of the money that should not have been paid out because it was not used in accordance with the applicable rules and regulations. 
Tegu on hinnanguga selle kohta, kui suurt summat ei oleks tohtinud välja maksta, kuna seda ei kasutatud kooskõlas asjaomaste õigusnormidega.
We report all suspected fraud cases detected during our audit work to OLAF, the European Union’s anti-fraud office. 
Kontrollikoda edastab oma töö käigus leitud pettusekahtlusega juhtumid OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet).
It is then up to OLAF to investigate and follow up these cases, where appropriate in cooperation with national judicial authorities. 
OLAF viib vastavalt vajadusele koostöös liikmesriikide ametkondadega läbi juurdluse ja võtab järelmeetmeid.
For 2017, we found 13 instances of suspected fraud in the 703 transactions that we audited for our statement of assurance and for other performance and/or compliance audits (2016: 11). 
2017. aasta auditi käigus hindas kontrollikoda kinnitava avalduse ja muude tulemus-ja/või vastavusauditite jaoks 703 tehingut ning leidis nende seast 13 pettusekahtlusega juhtumit (2016. aastal 11).
We forwarded these cases to OLAF, along with six other cases brought to our attention by the public. 
Kontrollikoda edastas juhtumid OLAFile koos kuue muu juhtumiga, mille kohta kontrollikojale oli teada antud.
The instances of suspected fraud concerned the artificial creation of the necessary conditions for EU financing, the declaration of costs not meeting the eligibility criteria and procurement irregularities. Want to know more? 
Pettusekahtluse juhtumid puudutasid ELi rahastamise saamiseks vajalike tingimuste kunstlikku tekitamist, rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimist ja hanke-eeskirjade rikkumist.
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 of our 2017 annual report. 
Täielik teave peamiste leidude kohta on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 1. peatükis.
The full text of our annual report can be found on our website (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=46515). 
Kontrollikoja aastaaruanne on täies mahus avaldatud kontrollikoja veebisaidil (http://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem. aspx?did=46515).
Overall results 16 Budgetary and financial management faces challenges Outstanding budgetary commitments continue to rise In 2017, the EU committed €158.7 billion (99.3 %) of the amount available for commitments. 
Üldtulemused 16 Eelarve haldamisel ja finantsjuhtimises on probleeme Täitmata eelarvelised kulukohustused suurenevad jätkuvalt 2017. aastal eraldas EL kulukohustuste täitmiseks 158,7 miljardit eurot (99,3%).
However, payments were €124.7 billion, considerably lower than budgeted, mainly due to Member States submitting fewer claims than anticipated for the multiannual programmes of the 2014-2020 European Structural and Investment (ESI) funds. 
Siiski oli maksete summa 124,7 miljardit eurot, mis oli märkimisväärselt väiksem, kui oli eelarves ette nähtud, peamiselt seetõttu, et liikmesriigid esitasid Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta mitmeaastaste programmide raames eeldatust vähem väljamaksenõudeid.
The almost full use of the amount available for commitments, combined with the low level of payments, increased outstanding budgetary commitments to a new record of €267.3 billion. 
Lubatud kulukohustuste peaaegu maksimaalne tase ja maksete väike maht suurendas täitmata eelarvelised kulukohustused uue rekordilise tasemeni – 267,3 miljardit eurot.
Considerably higher payment needs towards the end of the current MFF may lead to pressure on the ceilings for payment appropriations and a significantly increased risk that available payment appropriations will be insufficient to settle all payment claims. 
Oluliselt suuremad maksevajadused praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpus võivad avaldada survet maksete assigneeringute ülemmääradele ning märkimisväärselt suureneb oht, et olemasolevatest maksete assigneeringutest ei piisa kõigi väljamaksetaotluste rahuldamiseks.
We consider that a more accurate payment forecast would help to manage this risk. 
Leiame, et maksete mahtude täpsem prognoosimine aitaks seda riski juhtida.
Using available resources from the ESI funds is still proving challenging for Member States In several Member States, outstanding commitments from the ESI funds in 2017 are quite significant, especially compared to total annual government expenditure (see Figure 5). 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide olemasolevate vahendite ärakasutamine on liikmesriikide jaoks keeruline Mitmes liikmesriigis on 2017. aastal Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide täitmata kulukohustused üsna märkimisväärsed, eriti võrreldes valitsemissektori aastaste kogukulustega (vt joonis 5).
By the end of 2017, the overall average absorption rate (16 %) for the 2014-2020 MFF was even lower than in the corresponding year of the previous MFF (2010: 22 %). 
Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahendite üldine kasutusmäär (16%) oli 2017. aasta lõpuks isegi madalam kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku vastaval aastal (2010. aastal 22%).
This was mainly due to the later closure of the previous MFF, the late adoption of legal acts, difficulties in implementing the new requirements for the current MFF and the change in the de-commitment rules from n+2 to n+3, and the administrative burden linked to overlaps between MFF periods. 
See tulenes peamiselt eelmise mitmeaastase finantsraamistiku hilisemast lõpetamisest, õigusaktide hilisest vastuvõtmisest, raskustest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku nõuete täitmisel, kulukohustuste tühistamise eeskirjade muutmisest (üleminek n+2-lt n+3-le) ning mitmeaastaste finantsraamistike kattumisega seotud halduskoormusest.
We also wish to highlight the possible impact of this on project quality and the importance of a sufficiently stable legal framework. 
Kontrollikoda soovib rõhutada nii selle võimalikku mõju projektide kvaliteedile kui ka õigusraamistiku stabiilsuse tähtsust.
Overall results 17 Outstanding commitments of ESI funds at the end of 2017 Outstanding commitments by Member State Outstanding commitments as % for the period 2014-2020 at the end of 2017 of 2017 government expenditures Payments by Member State during 2017 33 176 5 864 Poland 17.29 20 287 11 924 10 128 2 978 9 529 Italy Romania France Hungary Greece Slovakia Bulgaria Latvia Estonia Sweden Ireland Finland Cyprus Luxembourg 2.42 0.78 17 512 1 777 Spain 3.67 million euros % 1 966 2 852 19.02 16.59 7.61 10 781 2 496 Germany 0.75 9 819 1 857 Czech Republic 13.18 8 817 2 417 Portugal 9.96 6 495 6 166 2 453 1 991 6 361 1 009 United Kingdom 0.67 882 3 874 741 2 098379 1 447 412 1 276 260 926 297 700 476 17.95 21.82 20.54 15.65 4 708 469 Croatia 21.37 2 936 757 Lithuania 21.09 1 650 231 Slovenia 8.85 1 307 545 Austria 0.72 1 117 177 Belgium 0.49 725 171 Netherlands 0.23 488 164 445 0.54 1.20 0.58 6.08 0.18 Denmark 0.33 107 368 44 Malta 9.07 42 14 Figure 5 
Üldtulemused 17 Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide täitmata kulukohustused 2017. aasta lõpu seisuga 20 287 11 924 10 128 2 978 9 529 % Perioodi 2014–2020 täitmata kulukohustused Täitmata kulukohustuste % liikmesriikide liikmesriikide kaupa (2017. aasta seisuga) valitsemissektori 2017. aasta kogukulutustest 2017. aastal tehtud maksed liikmeriikide kaupa 33 176 5 864 Poola 17,29 Miljonites eurodes 17 512 1 777 Hispaania 3,67 1 966 2 852 Itaalia Rumeenia Prantsusmaa Ungari Kreeka Slovakkia Bulgaaria Läti Eesti Rootsi Iirimaa Soome Küpros Luksemburg 2,42 0,78 19,02 16,59 7,61 17,95 21,82 20,54 15,65 10 781 2 496 Saksamaa 0,75 9 819 1 857 Tšehhi Vabariik 13,18 8 817 2 417 Portugal 9,96 6 495 6 166 2 453 1 991 6 361 1 009 Ühendkuningriik 0,67 882 3 874 741 2 098379 1 447 412 1 276 260 926 297 700 476 0,54 1,20 0,58 6,08 0,18 4 708 469 Horvaatia 21,37 2 936 757 Leedu 21,09 1 650 231 Sloveenia 8,85 1 307 545 Austria 0,72 1 117 177 Belgia 0,49 725 171 Madalmaad 0,23 488 164 445 Taani 0,33 107 368 44 Malta 9,07 42 14 Joonis 5
Overall results 18 More flexibility in the EU budget but risk of payments backlog remains The mid-term review of the MFF has made the EU budget more flexible. 
Üldtulemused 18 ELi eelarve on paindlikum, kuid tegemata maksete kuhjumise oht püsib Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine on muutnud ELi eelarve paindlikumaks.
It has increased the global margin for payments (GMP), which makes it possible to carry over unused payment appropriations to future years. 
Maksete koguvaru on suurendatud ning see võimaldab kasutamata maksete assigneeringuid järgnevatesse aastatesse üle kanda.
Moreover, special instruments have been enhanced. 
Lisaks on tõhustatud erivahendeid.
The amounts available for the Emergency Aid Reserve and for the Flexibility Instrument have been increased by €0.7 billion. 
Hädaabireservile ja paindlikkusinstrumendile eraldatud rahastamist suurendati 0,7 miljardi euro võrra.
In addition, it has been made possible, from 2017 onwards, to transfer to the Flexibility Instrument amounts lapsing from the European Globalisation Adjustment Fund and the European Union Solidarity Fund. 
Lisaks saab Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tühistatud vahendeid alates aastast 2017 paindlikkusinstrumenti ümber paigutada.
These measures have been helpful, but may not be enough to make the EU budget sufficiently flexible to address possible future challenges. 
Nimetatud meetmed on olnud kasulikud, kuid need ei pruugi olla piisavad, et ELi eelarve oleks võimalike tulevaste probleemide lahendamisel piisavalt paindlik.
Furthermore, the issue of whether to count special instruments within the ceilings for payment appropriations has not yet been resolved. 
Lisaks ei ole endiselt lahendatud küsimust selle kohta, kas erivahendeid peaks maksete assigneeringute ülemmäärade täitmise arvutamisel arvesse võtma.
This uncertainty adds to the risk of a payments backlog. 
Nimetatud ebakindlus suurendab veelgi tegemata maksete kuhjumise riski.
The EU budget continues to face significant exposure The EU budget continues to face an accumulation of legal obligations to make payments at a future date, subject to various conditions. 
ELi eelarvet ohustavad endiselt märkimisväärsed riskid ELi eelarvet ohustab ka edaspidi selliste õiguslike kohustuste kuhjumine, mille alusel tuleb eelarvest tulevikus teatud tingimustel väljamakseid teha.
These obligations include contingent liabilities in the form of guarantees that may need funding if a future event occurs. 
Selliste kohustuste hulka kuuluvad näiteks tagatiste vormis võetud tingimuslikud kohustused, mis võivad tulevikus teatud tingimustel rahastamist vajada.
When presenting legislative proposals that include the creation or addition of sizeable contingent liabilities, we recommend that the Commission accompany these with an overview of the total value of contingent liabilities supported by the budget, together with an analysis of stress-test scenarios and their possible impact on the budget. 
Kui esitatakse seadusandlikke ettepanekuid suuremahuliste tingimuslike kohustuste võtmiseks või lisamiseks, soovitab kontrollikoda komisjonil neile lisada ülevaate ELi eelarve kõigist tingimuslikest kohustustest ning analüüsi stressitesti stsenaariumide ja nende võimaliku mõju kohta eelarvele.
The announced withdrawal of the United Kingdom from the Union in 2019 poses additional challenges for the EU budget. 
Ühendkuningriigi lahkumine liidust 2019. aastal põhjustab ELi eelarvele lisaprobleeme.
Want to know more? Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of our 2017 annual report. 
Täielik teave kontrollikoja leidudest eelarve haldamise ja finantsjuhtimise teemal on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 2. peatükis.
Overall results 19 Better use of performance information needed The Commission uses performance information to manage programmes and policies, although appropriate action is not always taken when targets are not met The aim of performance information is to provide an indication as to whether policies, projects and programmes are achieving their objectives efficiently and effectively. 
Üldtulemused 19 Tulemusalast teavet peab paremini kasutama Komisjon kasutab programmide ja poliitika rakendamiseks tulemusalast teavet, kuigi eesmärkide täitmata jätmise korral ei võeta alati asjakohaseid meetmeid Tulemusalase teabe eesmärk on näidata, kas poliitika, projektid ja programmid täidavad oma eesmärke tõhusalt ja tulemuslikult.
Performance information should be used to design the necessary corrective measures, and to support the Commission’s decision-making. 
Tulemuslikkuse alast teavet tuleks kasutada selleks, et kavandada vajalikud parandusmeetmed ja toetada komisjoni otsuste tegemist.
Last year, we reviewed how the Commission’s approach to performance reporting compared with good practice. 
Eelmisel aastal hindas kontrollikoda seda, kuidas suhestub komisjoni käsitlus tulemusaruandlusest hea tavaga.