natgillin/translations-raw huggingface dataset:
42 The main guides are: Managing Natura 2000 sites — The provisions of Article 6 of the Habitats Directive 92/43/EEC (2000) (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/art6/provision_of_art6_ en.pdf); Assessment of plans and projects significantly affecting Natura 2000 sites — Methodological guidance on the provisions of Articles 6(3) and (4) of the Habitats Directive 92/43/ EEC (2002) (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/art6/natura_2000_ assess_en.pdf); Guidance document on Article 6(4) of the Habitats Directive 92/43/EEC (2007, updated 2012) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/art6/ new_guidance_art6_4_ en.pdf). 
42 Peamised juhised on järgmised: Natura 2000 alade kaitsekorraldus. Loodusdirektiivi 92/43/EMÜ artikli 6 sätete tõlgendamise käsiraamat (2000) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/art6/ provision_of_art6_en.pdf); Natura 2000 alasid märkimisväärselt mõjutavate plaanide ja projektide hindamine. Metodoloogilised suunised elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõigete 3 ja 4 kohta (2002) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/art6/ natura_2000_assess_en.pdf); juhenddokument elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohta (2007, ajakohastatud 2012) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/art6/ new_guidance_art6_4_ en.pdf).
43 Guidance on aquaculture and Natura 2000 (2012) (https:// ec.europa.eu/fisheries/sites/ fisheries/files/docs/body/ guidance-aquaculture-natura2000.pdf); Guidance document on inland waterway transport and Natura 2000 (2012) (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/IWT_BHD_Guidelines. pdf); Wind-energy developments and Natura 2000 (2011); Non-energy mineral extraction and Natura 2000 (2011) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/neei_ n2000_guidance.pdf); The implementation of the Birds and Habitats Directives in estuaries and coastal zones (2011) (http:// ec.europa.eu/transport/sites/ transport/files/modes/ maritime/doc/guidance_doc. pdf). 
43 Vesiviljelus ja Natura 2000 (2012) (https://ec.europa.eu/ fisheries/sites/fisheries/files/ docs/body/guidance-aquaculture-natura2000.pdf); siseveetransport ja Natura 2000 (2012) (http:// ec.europa.eu/environment/ nature/natura2000/ management/docs/ IWT_BHD_Guidelines.pdf); tuule-energia areng ja Natura 2000 (2011); muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine ja Natura 2000 (2011) (http://ec.europa.eu/ environment/nature/ natura2000/management/ docs/neei_n2000_guidance. pdf); linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi rakendamine suudmealades ja rannikuvööndis (2011) (http://ec.europa.eu/ transport/sites/transport/files/ modes/maritime/doc/ guidance_doc.pdf).
44 Belgium, Bulgaria, Czech Republic, Denmark, Estonia, Ireland, Greece, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Netherlands, Slovenia, Finland, Sweden and the United Kingdom. 
44 Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Itaalia, Küpros, Läti, Ungari, Malta, Madalmaad, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.
Observations 28 38 The Commission may start an infringement procedure against a Member State if it fails to implement the Nature Directives (see paragraph 7). 
Tähelepanekud 28 38 Komisjon võib algatada rikkumismenetluse liikmesriigi vastu, kes ei ole loodusvaldkonna direktiive täitnud (vt punkt 7).
According to several Commission sources45, since 1981 the number of cases related to the Nature Directives is the highest within the environmental sector, with a share of around 30 %. 
Komisjoni allikate alusel45 on alates 1981. aastast loodusdirektiividega seotud juhtumite arv kõige suurem keskkonna-sektoris: 30%.
39 The ‘EU pilot scheme’ was introduced as a pre-infringement procedure in 2008. It involves informal and bilateral dialogue between the Commission and Member State authorities on issues concerning the correct transposition or application of EU law. 
39 Rikkumiste eelmenetlusena võeti 2008. aastal kasutusele süsteem EU Pilot, mis hõlmab mitteametlikku kahepoolset dialoogi komisjoni ja liikmesriigi ametiasutuste vahel ELi õigustiku õige ülevõtmise ja kohaldamise küsimustes.
The Commission uses the EU pilot when it requires clarification from Member States of their factual legal position on these issues. 
Komisjon kasutab EU Piloti süsteemi, kui liikmesriikidelt on vaja saada selgitusi nende faktiliste või õiguslike seisukohtade kohta kõnealustes küsimustes.
Since 2008, 554 EU pilot files have been opened in relation to the Nature Directives, of which 78 (14 %) led to formal infringement procedures. 
Alates 2008. aastast on avatud 554 loodusvaldkonna direktiividega seotud EU Piloti süsteemi toimikut, millest 78 juhul (14%) võeti kasutusele ametlikud rikkumismenetlused.
The introduction of the EU pilots has, since 2008, resulted in efficiency gains and a drop in the number of infringement cases, as only cases which could not be solved by this dialogue with the Member State concerned went further through the initiation of an infringement procedure (see Figure 3). 
EU Piloti süsteemi kasutuselevõtt 2008. aastal on suurendanud tõhusust ning vähendanud rikkumisjuhtumite arvu, sest ainult nende juhtumite puhul, mida ei olnud võimalik lahendada dialoogi abil asjaomase liikmesriigiga, algatati rikkumismenetlus (vt joonis 3).
Number of infringements opened per year in relation to the Nature Directives compared to number of infringements referred to the Court of Justice 45 2014 and 2015 annual reports on monitoring of the application of Union law and other information provided by the Commission. 
Loodusvaldkonna direktiividega seotud avatud rikkumismenetluste arv aastas, võrreldes Euroopa Kohtule esitatud rikkumisjuhtumite arvuga 45 Liidu õigustiku kohaldamise järelevalve 2014. ja 2015. aasta aastaaruanded ja muu komisjoni esitatud teave.
90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 Infringements not referred to the Court of Justice Infringements referred to the Court of Justice Source: The ECA’s analysis, based on data provided by the European Commission. 
90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 Kohtule edastamata rikkumisjuhtumid Kohtule edastatud rikkumisjuhtumid Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni esitatud andmete põhjal.
1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Figure 3 
1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Joonis 3
Observations 29 EU funds were not well mobilised to support the management of the Natura 2000 network 40 The financing of Natura 2000 is mainstreamed into EU funds for which nature protection is only one of many objectives. 
Tähelepanekud 29 ELi vahendeid ei kasutatud piisavalt Natura 2000 võrgustiku juhtimise toetamiseks 40 Natura 2000 rahastamine on jaotatud ELi fondide vahel, mille jaoks looduskaitse on vaid üks paljudest eesmärkidest.
The Member States prepare PAFs to determine the needs of the Natura 2000 network and ensure that they are matched with adequate EU funding (see paragraphs 13 to 15). 
Liikmesriigid koostavad tähtsusjärjestatud tegevuskavad, et teha kindlaks Natura 2000 võrgustiku vajadused ning tagada, et neile leitakse piisavad ELi vahendid (vt punktid 13–15).
These needs must then be incorporated into the programming document proposed by the Member States for each of the different EU funding instruments for the 7 years of the programming period. 
Vajadused tuleb seejärel lisada kavandamisdokumenti, mille liikmesriigid esitavad igale ELi rahastamisvahendile programmitöö perioodi seitsmeks aastaks.
The specific needs of the Natura 2000 sites should also be reflected in the actual measures and projects funded. 
Natura 2000 alade erivajadu-sed peavad samuti kajastuma tegelikult rahastatud meetmetes ja projektides.
The Prioritised Action Frameworks presented an unreliable picture of the costs of the Natura 2000 network No reliable estimate of EU funds used for Natura 2000 for the 2007-2013 programming period 41 While there was information available on some specific measures, there were no reliable and comparable consolidated funding estimates for the implementation of Natura 2000 for the 2007-2013 programming period: the reporting on the implementation of the various EU programmes did not allow the Commission to monitor the amount of EU funds devoted to Natura 2000, and this information was not provided by the PAF exercise. There were significant limitations in the data made available by the Member States. 
Tähtsusjärjestatud tegevuskavad ei andnud usaldusväärset ülevaadet Natura 2000 võrgustiku kulude kohta Programmitöö perioodil 2007–2013 Natura 2000 jaoks kasutatud ELi vahendite kohta puudub usaldusväärne hinnang 41 Vaatamata sellele, et teatud meetmete kohta oli teave kättesaadav, puudus programmitöö perioodil 2007–2013 Natura 2000 rakendamiseks tehtud konsolideeritud kulude kohta usaldusväärne ja võrreldav prognoos: ELi eri programmide rakendamise aruandlus ei võimaldanud komisjonil teha järelevalvet Natura 2000 rakendamisele eraldatud vahendite üle, ühtlasi puudus sellekohane teave tähtsusjärjestatud tegevuskavades.
The fitness check supporting study reveals similar issues (see paragraph 5). 
Uuringut toetav toimivuskontrolli uuring tõi esile sarnased probleemid (vt punkt 5).
42 Apart from the LIFE fund, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) had measures dedicated only to Natura 2000 during the 2007-2013 period (measures 213 ‘Natura 2000 payments’ and 224 ‘Forest Natura 2000 pay-ments’), in addition to other measures which can benefit the Natura 2000 network. 
42 Lisaks LIFE’i fondile olid Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondil (EAFRD) programmitöö perioodil 2007–2013 ainult Natura 2000 rakendamiseks mõeldud meetmed (meede 213 „Natura 2000 maksed” ja 224 „Forest Natura 2000 maksed”) ning ka muud meetmed, mis toovad kasu Natura 2000 võrgustikule.
However, measures 213 and 224 were only used to a limited extent. 
Meetmeid 213 ja 224 kasutati siiski vaid piiratud ulatuses.
In the five Member States visited, only the German Länder of Schleswig-Holstein and Bavaria and the Spanish autonomous community of Asturias had used them. 
Viiest külastatud liikmesriigis kasutati neid meetmeid vaid Saksamaal Schleswig-Holsteini ja Baieri liidumaal ning Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas.
Observations 30 43 EU funding is also used to support environmental measures which are not specifically aimed at Natura 2000 sites. 
Tähelepanekud 30 43 ELi vahenditest toetatakse ka keskkonnameetmeid, mis ei ole otseselt Natura 2000 aladele suunatud.
They are, however, an important source of funding for the network. 
Need on aga võrgustiku rahastamise oluline allikas.
Due to limitations in the way actual spending is accounted for, it was often difficult to distinguish the support for Natura 2000 from the funding of other environmental actions. 
Tulenevalt piirangutest tegelike kulutuste kohta aru andmisel oli sageli raske vahet teha Natura 2000 ja muude keskkonnameetmete toetustel.
44 Our survey also confirmed the lack of consistent, comparable information about public expenditure targeted on Natura 2000 during the 2007-2013 programming period, including EU funding. 
44 Kontrollikoja uuring kinnitas, et programmitöö perioodil 2007–2013 puudus järjepidev ja võrreldav teave Natura 2000 rakendamiseks eraldatud avaliku sektori (sh ELi) toetuse kohta.
Every year, EU expenditure of between 400 million euro (2007) and 2 billion euro (2013) was reported. 
ELi kulude suurus aastas oli 400 miljonit eurot (2007) kuni 2 miljardit eurot (2013).
Not all Member States were able to report data for all funds (see Table 1). 
Mitte kõik liikmesriigid ei esitanud andmeid kõikide fondide kohta (vt tabel 1).
Over 90 % of the expenditure reported in the survey was made under the ERDF, the EAFRD and LIFE. 
Üle 90% uuringus teavitatud kuludest puudutas ERFi, EAFRD-d ja LIFE’i.
The assessment of funding needs for the 2014-2020 programming period was not accurate or complete 45 As well as analysing Member States’ experience with the use of the EU funding for the 2007-2013 programming period, the PAFs included estimates of future funding needs, particularly in view of the 2014-2020 programming period. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 rahastamisvajaduste prognoos ei olnud täpne ega täielik 45 Tähtsusjärjestatud tegevuskavades analüüsiti liikmesriikide ELi vahendite kasutamisel saadud kogemusi programmitöö perioodil 2007–2013 ning lisaks sellele tulevasi rahastamisvajadusi, pidades eelkõige silmas programmitöö perioodi 2014–2020.
We found that Member States’ PAFs differed significantly as regards the quality of these estimates. 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide tähtsusjärjestatud tegevuskavades esitatud prognooside kvaliteet varieerus suuresti.
Three Member States did not submit their PAF46 and six Member States47 did not provide estimates of their funding needs (either in their PAF or in their reply to our survey). 
Kolm liikmesriiki46 ei esitanud oma tähtsusjärjestatud tegevuskava ning kuus liikmesriiki47 ei esitanud oma rahastamisvajaduste prognoosi (ei tähtsusjärjestatud tegevuskavas ega vastuses kontrollikoja küsitlusele).
In the Member States visited, these estimates of funding needs in the PAFs were not complete or accurate (see Box 9). 
Külastatud liikmesriikides ei olnud tähtsusjärjestatud tegevuskavades esitatud rahastamisvajaduste prognoosid täielikud ega täpsed (vt 9. selgitus).
The Commission undertook only a limited assessment of the PAFs and, with the exception of Spain, did not formally follow up these assessments with the Member States visited. 
Komisjon tegi tähtsusjärjestatud tegevuskavade kohta vaid piiratud hindamise ning ei teinud külastatud liikmesriikides (välja arvatud Hispaania) nimetatud hindamiste ametlikku järelkontrolli.
46 Malta, Lithuania and Croatia did not submit their PAFs. 
46 Malta, Leedu ja Horvaatia ei esitanud oma tähtsusjärjestatud tegevuskavu.
47 Denmark, Croatia, Malta and the United Kingdom. 
47 Taani, Horvaatia, Malta ja Ühendkuningriik.
In addition, while Cyprus and Germany referred to costs, they were out of date. 
Küpros ja Saksamaa küll viitasid kuludele, kuid andmed olid aegunud.
Example of an incomplete cost estimate at national level in Poland In Poland, the cost estimates in the PAF were based on the amounts of national and EU funds used for biodiversity protection during the 2007-2013 programming period. 
Näide ebatäielikust riikliku tasandi kulude prognoosist Poolas Poolas põhinesid tähtsusjärjestatud tegevuskavas esitatud kulude prognoosid programmitöö perioodil 2007– 2013 bioloogilise mitmekesisuse kaitseks kulutatud riiklikel ja ELi vahenditel.
Only 44 % of sites had such plans available at the time of the audit. 
Auditi ajal oli selline kava olemas vaid 44% aladest.
As the conservation measures co-financed from EU funds during the 2014-2020 programming period would be implemented over a much larger area, the costs presented in the PAF had been underestimated and there is a potential funding gap. Box 9 
Kuna ELi vahenditest kaasrahastatud kaitsemeetmeid rakendatakse programmitöö perioodil 2014–2020 palju suuremal alal, hinnati tähtsusjärjestatud tegevuskavas esitatud kulud liiga madalaks, mis võib põhjustada rahastamispuudujäägi. 9. selgitus
Observations 31 Information reported in our survey for the programming period 2007-2013 Member State / Fund name EAFRD ERDF EFF2 LIFE ESF3 CF FP74 National Other Belgium X X X X X Bulgaria X X Czech Republic X X X XX Denmark X X X X Germany X X X X Estonia XXXXX X X Ireland X X Greece X X X X Spain XXXXX X X France XXXX Croatia XX Italy XXXX X XX Cyprus X X Latvia X X X X X XX Lithuania X X X X X XX Luxemburg X X X Hungary X X X X Malta X X X X XX Netherlands X X X XXX Austria X X X X Poland XXXX XX Portugal X X X XX Romania X X X Slovenia X X X Slovakia X X X X Finland X X X Sweden1 X United Kingdom X X Total 24 22 9 23 5 6 4 16 10 1 Although Sweden indicated that EAFRD finances Natura 2000, it could not provide figures. 
Tähelepanekud 31 Programmitöö perioodi 2007–2013 käsitlevas kontrollikoja uuringus esitatud teave Liikmesriik / fondi nimi EAFRD ERF EKF2 LIFE ESF3 Ühtekuuluvusfond FP74 Riiklik Muu Belgia XXXX X Bulgaaria X X Tšehhi Vabariik X X X XX Taani X X X X Saksamaa X X X X Eesti XXXXX X X Iirimaa X X Kreeka X X X X Hispaania X X X X X X X Prantsusmaa X X X X Horvaatia XX Itaalia X X X X X XX Küpros X X Läti X X X X X XX Leedu XXXXX XX Luksemburg X X X Ungari X X X X Malta X X X X XX Madalmaad X X X XXX Austria X X X X Poola XXXX XX Portugal X X X XX Rumeenia X X X Sloveenia X X X Slovakkia X X X X Soome X X X Rootsi1 X Ühendkuningriik X X Kokku 24 22 9 23 5 6 4 16 10 1 Kuigi Rootsi märkis, et EAFRD rahastab Natura 2000 võrgustikku, ei esitatud selle kohta arvandmeid.
2 The European Fisheries Fund. 
2 Euroopa Kalandusfond.
3 The European Social Fund. 
3 Euroopa Sotsiaalfond.
4 The 7th framework programme for research and technological development. 
4 Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmes raamprogramm.
Note: A blank box indicates that the Member State did not provide figures for the relevant fund. 
Märkus: tühi lahter tähendab, et liikmesriik ei esitanud asjaomase fondi kohta andmeid.
Observations 32 46 In our survey, we asked Member States whether there was a gap between their estimated funding needs for Natura 2000 and the available funds. 
Tähelepanekud 32 46 Kontrollikoja uuringus küsiti liikmesriikidelt, kas Natura 2000 rakendamiseks prognoositud kulude ja olemasolevate vahendite vahel on rahastamispuudujääk.
In response, 17 Member States48 declared that such a funding gap did exist, although only three Member States49 reported the actual amount of this gap. 
17 liikmesriiki48 vastas, et rahastamispuudujääk on olemas, kuigi kõigest kolm liikmesriiki49 märkis ära puudujäägi tegeliku suuruse.
47 Similarly, at local level (site, authority), the costs of managing the Natura 2000 network had often not been accurately estimated and did not cover all activities (for example, the costs of establishing sites, management planning, habitat management and investment costs). 
47 Natura 2000 võrgustiku halduskulusid ei ole ka kohalikul tasandil (ala, ametiasu-tus) alati õigesti prognoositud ning kõiki tegevusi ei ole arvesse võetud (nagu alade rajamise kulud, majandamise kavandamine, elupaikade haldamine ja investeerimiskulud).
Only Poland prepared detailed estimates of the cost of implementing the actions envisaged in the management plans. 
Ainult Poola esitas majandamiskavades ette nähtud tegevuste rakendamise kulude üksikasjalikud prognoosid.
In the four other Member States audited, the site management documents did not contain sufficiently accurate or relevant information on the resources needed to implement the conservation measures. 
Neljas ülejäänud auditeeritud liikmesriigis ei sisaldanud ala haldusdokumendid piisavalt täpset ja asjakohast teavet kaitsemeetmete rakendamiseks vajalike vahendite kohta.
Furthermore, potential sources of funding were usually not precisely identified in these four Member States. 
Lisaks ei olnud nimetatud neljas liikmesriigis potentsiaalsed rahastamisallikad konkreetselt määratletud.
The 2014-2020 programming documents of the various EU funds did not fully reflect the needs identified in the Prioritised Action Frameworks 48 Member States were asked to submit their PAFs in 2012 so that they would be available sufficiently in advance of the submission of the operational programmes and rural development programmes for the 2014-2020 programming period (see paragraph 15). 
ELi eri fondide programmitöö perioodi 2014–2020 kavandamisdokumendid ei kajasta täies ulatuses tähtsusjärjestatud tegevuskavades määratletud vajadusi 48 Liikmesriikidel paluti esitada tähtsusjärjestatud tegevuskavad aastal 2012, et need oleksid kättesaadavad enne rakenduskavade ja maaelu arengukavade esitamist programmitöö perioodiks 2014–2020 (vt punkt 15).
49 Natura 2000 was just one of the many objectives in these programmes. 
49 Natura 2000 oli vaid üks nende kavade paljudest eesmärkidest.
As funds were generally not earmarked for Natura 2000 in the various programmes, the Commission cannot easily assess whether the costs of managing the network estimated in the PAFs had been fully taken into account in the Member States’ proposed allocation in the 2014-2020 programming documents. 
Kuna eri kavade raames ei eraldatud vahendeid üldjuhul konkreetselt Natura 2000 võrgustikule, on komisjonil keeruline hinnata, kas liikmesriikide programmitöö perioodi 2014– 2020 kavandamisdokumentides esitatud vahendite jaotuses on võetud täielikult arvesse tähtsusjärjestatud tegevuskavades esitatud võrgustiku haldamise kulusid.
Also, environmental and biodiversity measures do not always specify the extent to which they apply to Natura 2000 areas (see paragraph 43). 
Ka keskkonna-ja bioloogilise mitmekesisuse meetmetes ei täpsustata alati seda, millises ulatuses kohaldatakse neid Natura 2000 aladele (vt punkt 43).
48 Belgium (Flanders), Czech Republic, Estonia, Ireland, Greece, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxemburg, Malta, Austria, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden and the United Kingdom. 
48 Belgia (Flandria), Tšehhi Vabariik, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Austria, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.
49 Italy, Latvia, Finland. 
49 Itaalia, Läti, Soome.
Observations 33 50 The ERDF programming period for 2014-2020 included a new category specifically for Natura 2000 (086) and maintains a category for biodiversity which may also fund Natura 2000 (085). 
Tähelepanekud 33 50 ERFi programmitöö periood 2014–2020 hõlmab uut, spetsiaalselt Natura 2000 jaoks mõeldud kategooriat (086) ning sisaldab endiselt ka bioloogilise mitmekesisuse kategooriat (085), millest samuti võib Natura 2000 võrgustikku rahastada.
Five Member States50 do not plan to use category 086, and all but one plan to use category 085. 
Viis liikmesriiki50 ei plaani kategooriat 086 kasutada ning kõik peale ühe kavatsevad kasutada kategooriat 085.
The ‘thematic concentration’ requirement meant that 80 % to 50 % of ERDF funds for the more developed and less developed regions, respectively, had to be used for actions relating to research and innovation, SMEs51, competitiveness, the low carbon economy and information and communication technologies (ICT). 
Temaatilise suunamise nõue tähendab, et 80% kuni 50% ERFi rohkem ja vähem arenenud piirkondadele mõeldud vahenditest tuli vastavalt kasutada meetmetele, mis käsitlevad teadusuuringuid, VKEsid51, konkurentsivõimet, vähese CO2-heitega majandust ning info-ja kommunikat-sioonitehnoloogiat (IKT).
Biodiversity was not included in the thematic concentration as a policy choice. 
Bioloogiline mitmekesisus ei sisaldunud temaatilises suunamises poliitikavalikuna.
51 In Member States where operational programmes and rural development programmes were regionalised52 but the PAF had been developed at national level, it was impossible to assess whether the objectives and the planned use of the funds had been consistent with the PAF. 
51 Liikmesriikides, kus rakenduskavad ja maaelu arengukavad olid piirkondlikud52, kuid tähtsusjärjestatud tegevuskavad olid välja töötatud riiklikul tasandil, oli võimatu hinnata, kas eesmärgid ja vahendite kavandatud kasutamine olid kooskõlas tähtsusjärjestatud tegevuskavaga.
The manner of implementation also varied from one region to another; this made it difficult to gain an overview of the coherence and consistency. 
Rakendusviis varieerus ka piirkonniti ning seetõttu oli keeruline saada ülevaadet terviklikkusest ja järjepidevusest.
DG Environment checks the consistency of these documents with the EU’s environmental policies, priorities and objectives, including Natura 2000, and addresses comments to other directorates-general and to Member States. 
Keskkonna peadirektoraat kontrollib, kas nimetatud dokumendid on kooskõlas ELi keskkonnapoliitika, prioriteetide ja eesmärkidega, kaasa arvatud Natura 2000-ga, ning esitab kommentaarid muudele peadirektoraatidele ja liikmesriikidele.