natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, a local development strategy should be approved by Member States in the local context of the specific rural area. 
Lisaks peab kohaliku arengu strateegia heaks kiitma liikmesriik konkreetse maapiirkonna konkreetses kohalikus kontekstis.
Recommendation 4 The mid-term evaluation reports due at the end of 2010 will include recommendations for rural development programme modifications to align programme content with objectives. 
4. soovitus 2010. aasta lõpuks esitatavad vahehindamise aruanded sisaldavad soovitusi maaelu arengu programmi muutmiseks, et viia programmi sisu kooskõlla selle eesmärkidega.
The Commission will take this opportunity to discuss Axis 4 implementation with the Member States and in particular the possibility to improve the quality of local development strategies and their implementation through inter alia better LAG level monitoring and evaluation. 
Komisjon kasutab seda juhust, et arutada liikmesriikidega 4. telje rakendamist ning eelkõige võimalust parandada kohalike arengustrateegiate kvaliteeti ja nende rakendamist muu hulgas parema järelevalve ja hindamise kaudu kohaliku tegevusrühma tasandil.
100 The collection and dissemination of good practice on monitoring at LAG level through the European Network for Rural Development (ENRD) and on evaluation in the context of the European Evaluation Network for Rural Development is envisaged in particular. 
100 Eelkõige nähakse ette hea tava kogumine ja levitamine kohaliku tegevusüksuse tasandil toimuva järelevalve kohta Euroopa maaelu arengu võrgustiku kaudu ning hindamise kohta Euroopa maaelu arengu hindamise võrgustiku raames.
Recommendation 5 In the context of the programme approval for the current programming period under shared management, the Commission has examined the key elements foreseen in Annex 2 of Regulation (EC) No 1974/2006. 
5. soovitus Seoses programmi heakskiitmisega jagatud juhtimise raames käesolevaks programmitöö perioodiks on komisjon uurinud määruse (Eü) nr 1974/2006 2. lisas ette nähtud põhielemente.
However, other additional management elements of Leader have to be defined by the managing authorities after the programme approval in line with the subsidiarity principle. 
Leaderi muud täiendavad juhtimiselemendid peavad kehtestama korraldusasutused pärast programmi heakskiitmist kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
The mid-term evaluation of Leader+ took place at an early stage in LAG strategy implementation. 
Leader+ vahehindamine toimus kohalike tegevusrühmade strateegiate rakendamise algusfaasis.
However, the ex-post evaluation of Leader+, which is under way and will produce its final report towards the end of 2010, is considering the issues of effectiveness and efficiency of expenditure, etc. 
Leader+ käimasoleva hindamise käigus kaalutakse siiski kulude mõjususe ja tõhususe küsimusi ning lõpparuanne esitatakse 2010. aasta lõpupoole.
It is normal that the effectiveness and efficiency of policy instruments are assessed on an ex-post basis. 
On tavapärane, et poliitikavahendite mõjusust ja tõhusust hinnatakse tagantjärele.
This evaluation forms part of the standard policy evaluation cycle. 
See hindamine on osa standardsest poliitika hindamise tsüklist.
The relevant information contained in the Leader+ ex-post evaluation will provide the basis for the Commission’s further work on the Leader approach. 
KOmISjONI VASTUSED Leader+ järelhindamise aruandes sisalduv teave on aluseks komisjoni tulevasele Leader-lähenemise alasele tööle.
Limitations inherent to local development have to be considered in view of identifying and disseminating appropriate simple rules and procedures mitigating possible risks and ensuring reliable financial management. 
Kaaluda tuleb kohalikule arengule omaseid piiranguid, et määrata kindlaks võimalikke riske leevendavad ja usaldusväärset finantsjuhtimist võimaldavad asjakohased lihtsad eeskirjad ja menetlused ning neid levitada.
Recommendation 6 There is a permanent dialogue with Member States to improve the implementation of the Leader approach through the Leader sub-committee of the European Network for Rural Development (ENRD). 
6. soovitus Liikmesriikidega peetakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku Leader-alakomitee kaudu pidevat dialoogi Leader-lähenemise rakendamiseks.
The Commission is also in dialogue with the Member States as regards the improvement of the Common Monitoring and Evaluation Framework, including the monitoring indicators for Leader. 
Lisaks peab komisjon liikmesriikidega dialoogi ühise seire-ja hindamisraamistiku, sealhulgas Leaderi järelevalvenäitajate parandamise üle.
The Commission has recently finalised a final draft working paper on assessing the impacts of Leader in rural areas. 
Komisjonil valmis hiljuti lõplik versioon töödokumendist Leaderi mõjude hindamise kohta maapiirkondades.
The differences between strategies do not allow the collection of the same information in all LAGs, as the implementation of a local strategy is process-driven. 
Strateegiate vahelised erinevused ei võimalda kõikidel kohalikel tegevusrühmadel koguda sama teavet, sest kohaliku strateegia rakendamine on protsessipõhine.
European Court of Auditors special report No 5/2010 Implementation of the leader approach for rural development Luxembourg: Publications Office of the European Union 2010 — 100 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9207-883-6 doi:10.2865/27311 
Euroopa Kontrollikoda eriaruanne nr 5/2010 Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 2010 — 100 lk — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9207-881-2 doi:10.2865/26945
free publications: How to obtain EU publications • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union’s representations or delegations. 
tasuta väljaanded: Kust saab eLi väljaandeid? • EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu); • Euroopa Liidu esindustest või delegatsioonidest.
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758. Priced publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu). Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
Nende kontaktandmed saab veebisaidilt http://ec.europa.eu või saates faksi numbrile +352 2929-42758. tasulised väljaanded: • EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu). tasulised tellimused (nt euroopa Liidu teataja aastatellimused ja euroopa Liidu Kohtu kohtulahendite kogumikud): • Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
LEADER IS AN APPROACH FOR IMPLEMENTING THE EU’S RURAL DEVELOPMENT POLICy THROUGH LOCAL ACTION GROUPS (LAGS). 
LEADER ON LähENEmINE, mILLE KAUDU KOhALIKUD TEgEVUSRühmAD RAKENDAVAD ELi mAAELU ARENDAmISE POLIITIKAT.
THE COMMISSION HAS NOT yET DEMONSTRATED THE EFFECTIVENESS OR EFFICIENCy OF THE EXPENDITURE, THE ADDED VALUE ACHIEVED THROUGH FOLLOwING THE LEADER APPROACH, THE EXTENT TO wHICH THE kNOwN RISkS HAVE MATERIALISED OR THE REAL COSTS OF IMPLEMENTATION. 
KOmISjON EI OLE VEEL TõESTANUD KULUTUSTE TõhUSUST jA mõjUSUST, LEADER-LähENEmISE KAUDU SAADAVAT LISANDVääRTUST, TEADAOLEVATE RISKIDE mATERIALISEERUmISE ULATUST EgA RAKENDAmISE TEgELIKKU mAKSUmUST.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-10-009-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA Qj-AB-10-009-ET-C
european court of audItors en ImprovIng transport performance on trans-european raIl axes: Have eu raIl Infrastructure Investments been effectIve? special report no 8 2010 Issn 1831-0834 
euroopa KontrolliKoda et Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
special report no 8 2010 ImprovIng transport performance on trans-european raIl axes: Have eu raIl Infrastructure Investments been effectIve? (pursuant to article 287(4), second subparagraph, tfeu) european court of audItors 
eriaruanne nr 8 2010 Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruKtuuri on olnud mõjusad? (vastavalt eli toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) euroopa KontrolliKoda
european court of audItors 12, rue alcide de gasperi 1615 luxembourg luxembourg tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 e-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu special report no 8 2010 a great deal of additional information on the european union is available on the Internet. 
euroopa KontrolliKoda 12, rue alcide de gasperi 1615 luxembourg luXemBourg tel +352 4398-1 faks +352 4398-46410 e-post: euraud@eca.europa.eu internet: http://www.eca.europa.eu eriaruanne nr 8 2010 lisateavet euroopa liidu kohta saate internetist europa serverist (http://europa.eu).
It can be accessed through the europa server (http://europa.eu). cataloguing data can be found at the end of this publication luxembourg: publications office of the european union, 2010 Isbn 978-92-9207-818-8 doi:10.2865/97788 © european union, 2010 reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus. luxembourg: euroopa liidu väljaannete talitus, 2010 isBn 978-92-9207-816-4 doi:10.2865/95132 © euroopa liit, 2010 allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
3 contents Paragraph Glossary I–III 1–14 1–3 4–14 5–10 11–14 15–18 19–61 19–24 21 22–24 25–38 28–31 32 33 34–38 39–48 41–43 44 45–48 EXECUTIVE sUMMary INTroDUCTIoN BaCKGroUND EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays legIslatIve measures at eu level eu co-fInancIng of raIl Infrastructure aUDIT sCoPE aND aPProaCh oBsErVaTIoNs DEfINITIoN of PrIorITy ProjECTs aCCorDING To DEMoNsTraBlE NEEDs IN TErMs of EXIsTING aND aNTICIPaTED raIl sErVICEs tHere were weaknesses In tHe procedure to defIne prIorIty projects In 2004 tHe prIorIty projects do not represent defInItIve descrIptIons of tHe maIn trans-european raIl axes TarGETING, sElECTIoN aND aPProVal of EU fINaNCIal sUPPorT concentratIon of ten-t co-fInancIng at cross-border locatIons Has Improved sInce 2006, but mucH remaIns to be acHIeved tHe co-ordInators Have Had a posItIve Influence In concentratIng Investments and facIlItatIng developments on tHe prIorIty projects IdentIfIcatIon of bottlenecks could be Improved tHere were weaknesses In selectIon and approval procedures at tHe commIssIon CoNsTrUCTIoN of EU Co-fINaNCED INfrasTrUCTUrE aCCorDING To sPECIfICaTIoNs aND ITs aVaIlaBIlITy for UsE planned Infrastructure Is delIvered In lIne wItH specIfIcatIon tHere are sometImes delays before Infrastructure becomes avaIlable for use cost escalatIons were observed for all sectIons, mostly due to unforeseeable reasons special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
3 sisuKord Punktid SõnaStik i–iii 1–14 1–3 4–14 5–10 11–14 15–18 19–61 19–24 21 22–24 25–38 28–31 32 33 34–38 39–48 41–43 44 45–48 kommenteeritud kokkuvõte SiSSejuhatuS tauSt eLi raudteeaLaSed SekkumiSed seadusandliKud meetmed eli tasandil raudteeinfrastruKtuuri eli poolne Kaasrahastamine auditi LähenemiSviiS ja uLatuS täheLePanekud eSmatähtSate Projektide määratLemine kindLate PraeguSe ja PrognooSitava nõudLuSe PõhjaL raudteeteenuSte järgi esmatähtsate projeKtide määratlemise menetluses 2004. aastal oli puudusi esmatähtsad projeKtid ei vasta Üleeuroopaliste raudteetelgede lõpliKele Kirjeldustele eLi rahaLiSe abi Suunamine, vaLik ning heakSkiitmine ten-t Kaasrahastamise Koondamine piiriÜlestele lõiKudele on alates 2006. aastast parenenud, ent arenguruumi on veel KÜllalt Koordinaatorid on avaldanud positiivset mõju investeeringute Koondamisele ning esmatähtsate projeKtide arendamise edendamisele KitsasKohtade määratlemine vajaB parandamist Komisjoni valiKu-ja heaKsKiidumenetlustes oli puudusi eLi PooLt kaaSrahaStatud infraStruktuuri rajamine vaStavaLt tehniLiSeLe kirjeLduSeLe ja SeLLe kaSutuSvaLmiduS Kavandatud infrastruKtuur rajati vastavalt tehnilisele Kirjeldusele infrastruKtuuri Kasutuselevõtul esineB Kohati viivitusi Kõigil lõiKudel täheldati enamasti ettenägematutest asjaoludest tulenenud Kulude suurenemist eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
Essen Projects: 14 projects of common interest in respect of trans-european network defined at the essen european council in 1993. 
14 üleeuroopalist huvi pakkuvat prioriteetset üleeuroopalise transpordivõrgu projekti, mis määratleti 1993. aasta euroopa Ülemkogu kohtumisel essenis. euroopa koordinaatorid.
European Co-ordinators: persons appointed by the commission to facilitate the coordinated implementation of certain projects, in particular cross-border projects or sections of cross-border projects included among the projects declared to be of european interest. 
Komisjoni poolt nimetatud isikud, kelle ülesandeks on teatud projektide elluviimise koordineeritud edendamine, eriti just üleeuroopalist huvi pakkuvateks projektideks kuulutatud piiriüleste projektide või nende lõikude edendamine. euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ertmS).
It is made up of two technical components, the european train control system (etcs) and global system for mobile communications – rail (gsm-r). European regional Development fund (ErDf): financial instrument designed to promote economic and social cohesion between the regions of the eu. erdf interventions are mainly implemented through operational programmes encompassing a large number of projects. 
Üleeuroopaline initsiatiiv eesmärgiga aidata erinevate riiklike raudtee juhtimissüsteemide asendamise teel kaasa ühtse üleeuroopalise raudteesüsteemi loomisele. see koosneb kahest tehnilisest komponendist - euroopa rongijuhtimissüs-teemist (etCs) ning raudteealasest globaalsest mobiilsidesüsteemist (gsm-r). euroopa regionaalarengu fond. finantsinstrument, mille eesmärgiks on eli regioonide vahelise majandusliku ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. euroopa regionaalarengu fondi sekkumist rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate tegevusprogrammide kaudu. infrastruktuuri-ettevõtja. asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri loomise ja hooldamise eest; see võib sisaldada ka vastutust kontrollija ohutussüsteemide eest. iSPa. ispa oli perioodil 2000–2006 üks instrumentidest Kesk-ja ida-euroopa kanditaatriikide abistamisel ühinemiseks ettevalmistamisel. selle eesmärkideks oli aidata kandidaatriikidel kohaldada eli keskkonnastandardeid ja kaasajastada ning laiendada transpordivõrke, sealhulgas sidemeid üleeuroopalise võrguga. peale liitumist muudeti need projektid Ühtekuuluvusfondi projektideks. koostalitlusvõime. infrastruktuuri, veeremi, valgussignaalseadmete ning teiste raudteesüsteemide tehniline ühilduvus; menetlused veeremile kasutuslubade andmiseks üleeuoopalises raudteevõrgus. raudtee-ettevõtja. vastavalt kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele litsentseeritud riigi osalusega äriühing või eraõiguslik ettevõtja, kelle peamine tegevusala on kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenuste osutamine reguleeriv organ. organ, mis on sõltumatu mis tahes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, maksus-tavast organist, jaotavast organist või taotlejast. raudtee-ettevõtja võib ka esitada reguleerivale organile apellatsiooni. tgv / hSL / ave.
TGV / hsl / aVE: trains à grande vitesse / High speed line / alta velocidad española. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Trains à Grande Vitesse / High Speed Line / Alta Velocidad Española kiirrongiliinid. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?
6 I. european union policy in respect of railways entails, on the one hand, legislative measures addressing the opening of the european rail market and also interoperability and safety issues, and, on the other, co-financing rail infrastructure development under ten-t and cohesion policy. the court’s audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. 
6 i. eli raudteepoliitika hõlmab ühest küljest – seadusandlikke meetmeid, mis puudutavad euroopa raudteeturu avamist, koostalitlusvõimet ja ohutust; ning teisest küljest raudteeinfrastruktuuri kaasrahastamist üleeuroopalise transpordivõrgu (ten-t) ja ühtekuuluvuspoliitika kaudu.
II. the court concluded that, through co-financing the development of rail infrastructure, the eu contributed to providing new possibilities for trans-european rail transport. some actions could however be taken in order to achieve greater value for eu money: — the definition of the priority projects, the main mechanism for co-ordinating and concentrating eu financial resources, has not, to date, been based on an analysis of actual and anticipated traffic flows and the axes to which they correspond do not represent definitive descriptions of the main trans-european rail axes; executIve summary — the concentration of ten-t co-financing at cross-border locations has improved, and the co-ordinators appointed by the commission to facilitate cross-border and other sections have made a positive contribution. 
Kontrollikoja audit keskendus raudtee-infratsuruktuuri eli poolsele kaasrahastamisele ning uuris selle mõjusust üleeuroopaliste transporditelgede toimimise parandamisele. ii. – Kontrollikoda leidis, et raudteeinfrastruktuuri kaasrahastades aitas el üleeuroopaliste raudteevedude jaoks uusi võimalusi luua. siiski peaks võtma meetmeid, et tehtud kulutustest saadav tulu oleks suurem: – esmatähtsate projektide definitsioon, mis on eli finantsressursside koordineerimise ja koondamise põhiliseks mehhanismiks, ei ole siiani põhine-– nud tegelikel ja ennustatavatel trans-pordivoogudel ning neile vastavad transporditeljed ei vasta põhiliste üleeuroopaliste telgede kirjeldustele; ten-t poolse kaasrahastamise koondamine piiriületuskohtadele on paranenud ning komisjoni poolt piiriüleste ja muude lõikude edendamiseks nimetatud koordinaatorite panus on olnud positiivne. sellegipoolest on neis kohtades veel palju teha ja kitsaskohtade analüüs vajab parandamist. puudusi oli Ühtekuuluvusfondi projektide heakskiitmismenetlustes ning ka ten-t valikumenetlustes on veel arenguruumi; kaasrahastatud infrastruktuuriprojektide raames valmis kavandatud infrastruktuur vastavalt tehnilisele kirjeldusele ning pärast valmimist pakkus see raudteetranspordi jaoks esmatähtsate projektide võtmelõikudel uusi ja paremaid võimalusi. ehituse käigus ilmnenud asjaolude tõttu tehti tehnilistes kirjeldustes muudatusi ning tavaline oli projektikulude suurenemine; mõõdetavaid edusamme on saavutatud reisijateveoks mõeldud kiirrongiliinidel, ent oodatud mahus ei toimi raudteeteenused veel segakasutuseks ning kaubavedudeks mõeldud tava-liinidel, mille kasutamist mõjutavad mitmed faktorid, sh raudteevõrgu süsteemipiirangud, eriti just piiriületus-kohtadel.
8 IntroductIon BaCKGroUND 1. In recent years, transport volumes in the european union have increased significantly, with growth in freight transport volumes outstripping gdp growth between 1995 and 2007 (see Figure 1). 
8 sissejuhatus tauSt 1. viimastel aastatel on transpordimahud euroopa liidus märkimisväärselt kasvanud. aastatel 1995–2007 on kaubavedude mahtude kasv ületanud sKt kasvu (vt joonis 1).
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. Kasvu jätkumist prognoositake kuni aastani 2020. hiljutiste prognooside kohaselt läheb suurem osa kaubavedude kasvust maantee-ja meretranspordi (vt joonis 2) ning valdav enamus reisijateveo kasvust sõiduautode arvele (vt joonis 3). euroopa raudteede arvele läheb oodatavast kasvust vaid väike osa, mis viib transporditurul selle suhtelise turuosa prognoositud vähenemisele. jooniS 1 tranSPordimahtude kaSv: eu-27 (1995–2007) 140% 135% 130% 125% 120% 115% 110% 105% 100% 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 SKT Kaubamaht, tonnkilomeetrit Sõitjakilomeetrit A l l i k a s : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, euroopa Komisjon (energeetika ja transpordi peadirektoraat). eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine.
3. the commission has identifed three important obstacles to developing a strong and competitive european rail transport industry: ο rail infrastructure is not well adapted to cater for trans-european services, in particular, there are missing links between national rail networks (especially at cross-border locations), there are bottlenecks on important axes and much of the rail infrastructure in use today in europe is several decades old (some as old as a century) and in need of replacement or upgrade; ο the european rail network is made up of a patchwork of national rail networks that have historically developed to meet national needs, each developing similar, but not identical, national technical and operational characteristics and administrative procedures; interoperability problems need to be addressed; and ο rail services in europe have historically been provided within national markets only; a competitive market for trans-european services needs to emerge. 
3. Komisjon on tuvastanud kolm tähtsat takistust tugeva ja konkurentsivõimelise euroopa raudteetransporditööstuse arenda-misel: ο raudteeinfrastruktuur ei ole üleeuroopaliste teenuste osutamiseks hästi kohandatud, eelkõige tulenevalt puuduvatest lülidest riikide raudteevõrkude vahel (eriti piiriületus-kohtadel), tähtsatel transporditelgedel on kitsaskohti ning suur osa euroopas praegu kasutusel olevast infrastruktuu-rist on mitukümmend aastat vana (osa lausa sada aastat vana) ja vajab väljavahetamist või uuendamist; ο euroopa raudteevõrk koosneb erinevatest riiklikest raud-teevõrkudest, mida on ajalooliselt arendatud riiklikest vajadustest lähtuvalt, igaühel neist on sarnased, kuid mitte identsed riiklikud tehnilised ja toimimispõhimõtted ning haldusmenetlused, tegelemist vajavad probleemid koos-talitlusvõimega; ο raudteeteenuste osutamine on ajalooliselt piirdunud vaid riikide siseturgudega ning konkurentsivõimeline üleeuroopaliste teenuste turg tuleb alles luua.
9 fIGUrE 2 forECasT frEIGhT TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Road Rail 2010 Inland Waterways 2020 Pipelines Sea S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion tonnes km 
9 jooniS 2 kaubavedude kaSvuPrognooS: eu-25 (1998–2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Maantee Raudtee 2010 Siseveeteed Torujuhtmed 2020 Meretransport A l l i k a s : energeetika ja transpordi peadirektoraadi hindamise „liikumisvõimeline euroopa”, ii lisa, lk 35 ja 36. eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine. Kas eli investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? Miljardit tonn-km