natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This information would enable it to provide governments with better advice on developing communication strategies and producing counter-narrative campaigns. 
See teave võimaldaks anda valitsustele paremaid nõuandeid strateegiate väljatöötamiseks ja vastupropagandakampaaniate koostamiseks.
The RAN is not used to its full potential 28. 
Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikku ei kasutata täiel määral ära 28.
Although the RAN brings useful benefits from acting at European level, we found that this added value is not maximised in practice13: The RAN could produce more practical outputs, for example by analysing practices in Member States (e.g. by means of more on-site visits) and drawing up a detailed comparative inventory of the approaches implemented in each Member State. 
Kuigi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik toob kasu Euroopa tasandil tegutsemisest, leidis kontrollikoda, et seda lisaväärtust praktikas ei maksimeerita13: radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik võiks luua rohkem praktilisi väljundeid, näiteks analüüsida liikmesriikide tavasid (nt suurema arvu kohapealsete külastuste abil) ja koostada üksikasjalik võrdlev ülevaade igas liikmesriigis rakendatud lähenemisviisidest.
The 2014 ŇCommunication on preventing radicalisation to terrorismÓ refers to the RAN Collection - first published in 2014 - as a repository of best practices. 
2014. aasta teatises terrorismini viiva radikaliseerumise ennetamise kohta nimetatakse radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kogumit (mis avaldati esimest korda aastal 2014) parimate tavade varamuks.
However, the introduction to the RAN Collection states that the practices included are only meant to be informative and inspiring. 
Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kogumis on aga öeldud, et seal kirjeldatud tavad on mõeldud üksnes teabe edastamiseks ja inspiratsiooniks.
Also, we found that entries in the RAN Collection do not have sufficient information on how the project was financed to allow interested parties to identify potential sources of EU funding for the types of project they are considering. The Commission has not analysed the reasons why the RAN is used less by some countries than by others (see Figure 4). 
Samuti leidis kontrollikoda, et radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kogumis ei ole piisavalt teavet selle kohta, kuidas konkreetset projekti rahastati, et huvitatud isikud saaksid leida võimalikke ELi rahastamisallikaid projektide jaoks, mida nad kavatsevad ellu viia; komisjon ei ole analüüsinud põhjuseid, miks teatud riigid kasutavad radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikku vähem kui teised (vt joonis 4).
This difference in use may be explained by different countriesŐ perceptions of terrorism as a threat, the RANŐs focus on particular types of terrorism, its bottom-up approach (i.e. keeping policy makers informed of practitionersŐ perspectives) or its use of English as the main language during meetings. No record is kept of changes over time in participation rates by different Member States. The VOX-Pol project aims to network research activities on online extremism in order to result in better-informed policy agendas at national, European and international levels. 
Seda erinevust on võimalik selgitada eri riikide arusaamaga terrorismist kui ohust, radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku keskendumisega konkreetsetele VOX-Pol projekti eesmärk on luua internetis leviva äärmusluse kohta tehtavate teadusuuringute võrgustik, et töötada välja paremal teabel põhinevad poliitilised tegevuskavad riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Seda kinnitab ka kontrollikoja küsitlus.
8 out of 13 (62 %) survey respondents who expressed an opinion felt that the RAN approach could add more value. 
13st küsimustikule vastanust 8 (62 %) arvas, et radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku lähenemisviis võib lisaväärtust suurendada.
22 12 13 
24 12 13
Figure 4 - RAN Working Group participants since October 2015 Source: ECA, based on Commission data. The Commission tries to increase awareness of EU-funded projects by encouraging project participants to disseminate results through a RAN Working Group. 
Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku töörühmas osalejad alates 2015. aasta oktoobrist Alla 30 osaleja 30–60 osalejat Üle 60 osaleja 25 Allikas: kontrollikoda komisjoni andmete põhjal. komisjon püüab suurendada teadlikkust ELi rahastatavatest projektidest, julgustades projektides osalejaid levitama tulemusi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku
For example, out of 20 ISEC-funded projects14 which have ended since 2011 (when the RAN was set up), and which the Commission assessed as good, very good or excellent, it proposed dissemination through the RAN for 16 of them. 
Näiteks 20st ISECi rahastatud projektist14, mis on alates 2011. aastast (kui radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik loodi) lõppenud, ning millele komisjon pani hindeks „hea”, „väga hea” või „suurepärane”, tegi ta 16 puhul ettepaneku neid radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kaudu levitada.
However, we found that for over half of these projects this did not happen in practice. 
Kontrollikoda leidis siiski, et üle poole neist projektidest tegelikkuses ellu ei viidud.
23 14 The Belgian authorities informed us that practitioners from small organisations on the ground without links to government (e.g. networks of local groups of foreign fightersŐ mothers) are not sufficiently involved in the RAN to ensure a genuine bottom-up approach. 
Auditi ajal oli neist ainult 7 projekti (44 %) tegelikult tutvustatud mõnele radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku töörühmale, mõnel seminaril või konverentsil; Belgia ametiasutused teavitasid kontrollikoda, et kohapealsetest väikestest organisatsioonidest (nt välisvõitlejate emade kohalike rühmade võrgustikud) pärit spetsialistidel, kellel puudub seos valitsusega, ei ole kaasatud radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikku piisavalt, et oleks tagatud tõeline alt üles lähenemisviis; radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku eesmärk on parandada alt üles suunatud suhtlust spetsialistidest kuni poliitikakujundajateni.
However, less than half of respondents to a survey of RAN practitioners carried out by the RAN itself in 2016 felt that the RAN had helped them to influence policymakers. 
Vähem kui pooled radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikus osalevate spetsialistide küsimustikule (mille radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku liikmed viisid läbi 2016. aastal) vastanutest leidsid, et radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik aitas neil poliitikakujundajaid mõjutada.
In addition, four respondents to our survey suggested that the link between the RAN and policymakers could be strengthened, for example by formal exchanges of approaches and ideas. 
Lisaks märkisid neli küsimustikule vastanut, et sidet radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku ja poliitikute vahel võiks tugevdada näiteks lähenemisviiside ja ideede ametliku vahetamise kaudu.
It can take too long for needs identified at practitioner level to find their way into the CommissionŐs policy framework. 
Võrgustikus osalevate spetsialistide tasandil võib vajaduste kindlakstegemine võtta liiga kaua aega, et neid komisjoni poliitilisse raamistikku kaasata.
For example, the issue of radicalisation in prisons has been discussed since 2011 at practitioner level (e.g. prison and probation staff, teachers and social workers) by the RAN Prison and Probation Working Group. 
Näiteks vanglates radikaliseerumise probleemi on radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku vanglate ja kriminaalhoolduse töörühmas spetsialistide tasandil (nt vangla-ja kriminaalhooldustöötajad, õpetajad ja sotsiaaltöötajad) arutatud alates aastast 2011.
However, it was not until 2015 that the Commission identified specific actions financed by the Justice Programme to address this issue. 
Komisjon otsustas aga rahastada konkreetseid meetmeid selle probleemi lahendamiseks alles 2015. aasta õigusprogrammist.
The CommissionŐs framework for assessing results is insufficiently developed 29. 
Komisjoni tulemuste hindamise raamistik ei ole piisavalt välja arendatud 29.
We examined whether the Commission has performance indicators for assessing the effectiveness of its overall support and whether realistic targets were set. 
Kontrollikoda uuris, kas komisjonil on üldise toetuse tulemuslikkuse hindamiseks kehtestanud tulemusnäitajad ja kas on seatud realistlikud eesmärgid.
We examined whether indicators measure not only activity, but also real progress achieved towards the overall objective of helping Member States address radicalisation that leads to terrorism. 
Kontrollikoda uuris, kas näitajad mõõdavad mitte ainult tegevust, vaid ka tegelikke edusamme üldeesmärgi saavutamisel, milleks on aidata liikmesriikidel võidelda radikaliseerumisega, mis põhjustab terrorismi.
At the level of individual actions, we examined whether the Commission assesses the effectiveness of its support in order to find out what works and where, and what does not work and why. 
Meetmete tasandil uuris kontrollikoda, kas komisjon hindab oma toetuse tulemuslikkust, et selgitada välja, mis toimib ja kus, ning mis mitte ja miks.
The Commission needs this information to be able to: 24 25 respond to requests from the European Parliament to evaluate the EUŐs strategy for combating radicalisation and recruitment to terrorist groups15; improve and adjust its policy and support continuously in response to changes in the threat situation and usersŐ needs; disseminate and scale up examples of successful projects to maximise synergies (and avoid disseminating ineffective or counter-productive project results); demonstrate to citizens that the initiatives are likely to be effective. 
Komisjon vajab seda teavet, et vastata Euroopa Parlamendi taotlustele hinnata radikaliseerumise ja terrorirühmituste liikmeks astumise vastu võitlemise ELi strateegiat15; parandada ja kohandada pidevalt oma poliitikat ja toetust, reageerides ohuolukorra muutustele ja kasutajate vajadustele; levitada edukaid projekte ja teostada neid suuremas maastaabis, et maksimeerida sünergiat (ning vältida ebatõhusate või pärssivate projektitulemuste levitamist); näidata kodanikele, et algatused on tõenäoliselt mõjusad.
The Commission does not evaluate its overall success in achieving policy goals 30. 
Komisjon ei hinda oma üldist edenemist poliitikaeesmärkide saavutamisel 30.
We found that the Commission had not sufficiently developed its framework for assessing whether its policy for supporting Member States in addressing radicalisation is effective and offers value for money. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei olnud piisavalt välja töötanud oma raamistikku, mille alusel hinnata, kas liikmesriikide toetamine radikaliseerumise käsitlemisel on tulemuslik ja pakub kulutustele vastavat tulu.
For example, the Commission has not: broken down the overall objectives of its counter-radicalisation policy into more specific and measurable objectives; established appropriate indicators and targets for EU funds used, in order to measure performance in addressing radicalisation; provided a comprehensive overview of EU-financed counter-radicalisation actions (see paragraph 26); fully set out the cost of addressing radicalisation. 
Näiteks ei ole komisjon jaganud radikaliseerumisvastase poliitika üldeesmärke täpsemateks ja mõõdetavateks eesmärkideks; kehtestanud ELi fondide jaoks asjakohaseid näitajaid ja eesmärke, et mõõta radikaliseerumise käsitlemise tulemuslikkust; Vt nt Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsioon ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta. 27 15
The 2014 ŇCommunication on preventing radicalisation to terrorismÓ included no information on amounts of funding. 
2014. aasta teatises terrorismini viiva radikaliseerumise ennetamise kohta ei esitatud teavet rahastamise suuruse kohta.
The Commission explained that actions would be implemented using existing resources, but did not specify which ones. 
Komisjon selgitas, et meetmeid rakendatakse olemasolevate vahendite abil, kuid ei täpsustanud millistega.
However: (i) some actions, such as the projects financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ, are omitted; (ii) some actions are not costed, notably the EU IRU, the EU Internet Forum, the Civil Society Empowerment Programme and the European Strategic Communications Network; (iii) funding information for the various actions covers different periods; (iv) no distinction is made between the costs of actions which are specifically designed to address radicalisation (e.g. the Ű25 million for the RAN Centre of Excellence) and those which are not, but which nevertheless help to prevent it (e.g. the Ű25.6 billion from the European Social Fund to foster the social inclusion of disadvantaged groups). 
Sellest hoolimata i) jäeti välja osa meetmetest, näiteks Sisejulgeolekufondi (politsei osa) rahastatavad projektid; ii) ei ole mõne meetme puhul välja toodud nende maksumust, eelkõige ELi IRU, ELi internetifoorumi, kodanikuühiskonna tugevdamise programmi ja Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustiku puhul; iii) hõlmavad erinevate meetmete rahastamise andmed erinevaid ajavahemikke; iv) ei eristata konkreetselt radikaliseerumise probleemi lahendamiseks kavandatud meetmeid (nt 25 miljonit eurot radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskusele) ja neid, mis seda ei ole, kuid mis siiski aitavad radikaliseerumist tõkestada (nt 25,6 miljardit eurot Euroopa Sotsiaalfondist ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalse kaasatuse edendamiseks).
As a result, there is no overall report covering the cost and achievements of EU-financed counter-radicalisation actions. 
Selle tagajärjel ei ole koostatud üldist aruannet ELi rahastatud radikaliseerumise meetmete maksumuse ja saavutuste kohta.
Instead, the issues are covered in various reports which describe what has been done rather than measuring success in achieving policy goals (see Box 8). 
Teemasid käsitletakse hoopis eri aruannetes, milles kirjeldatakse tehtut, kuid ei mõõdeta poliitikaeesmärkide saavutamise edenemist (vt 8. selgitus).
The Commission cannot demonstrate how effective its individual actions actually are 32. 
Komisjon ei suuda näidata, kui tulemuslikud tema meetmed tegelikult on 32.
More activity does not necessarily mean greater effectiveness. 
Rohkem tegevust ei tähenda tingimata suuremat tulemuslikkust.
We found that assessments of Commission actions to help Member States address radicalisation often measure achievements in terms of amount of activity (e.g. the number of meetings held or documents produced) rather than effectiveness (e.g. the knowledge acquired by RAN participants, how they applied it, and its impact on their job). 
Kontrollikoda leidis, et hinnangud komisjoni meetmete kohta, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel võidelda radikaliseerumise vastu, mõõdavad sageli nende arvu (nt korraldatud kohtumiste või koostatud dokumentide arv), mitte tulemuslikkust (nt radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku osalejate omandatud teadmised, kuidas teadmisi rakendati ja mõju nende tööle).
The recent ŇComprehensive Assessment of EU Security PolicyÓ also highlighted the need to evaluate the results and effectiveness of actions which aim to prevent terrorism. 
Hiljutises ELi julgeolekupoliitika põhjalikus hindamises rõhutati ka vajadust hinnata terrorismi ennetamise meetmete tulemusi ja tõhusust.
Consequently, as the following paragraphs show, the Commission cannot demonstrate how effective EU-funded counter-radicalisation actions actually are. 
Sellest tulenevalt, ja nagu järgmistes punktides näidatakse, ei suuda komisjon näidata, kui tulemuslikud ELi rahastatud radikaliseerumise vastased meetmed tegelikult on.
Evaluations are planned for projects funded by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ. 
Hindamised on kavandatud Sisejulgeolekufondi (politsei osa) rahastatavate projektide jaoks.
However, projects often lack effectiveness indicators. 
Tulemuslikkuse näitajaid ei ole aga sageli projektide jaoks kehtestatud.
For example, out of the five successful project proposals in response to the 2014 call for proposals on radicalisation (see paragraph 19(b)), the Commission considered that three of these18 had scarce, vague or basic evaluation and monitoring strategies, and lacked indicators for measuring how effective projects actually were. 
17 punkti 19 alapunkt b) raames esitatud viiest edukast projektitaotlusest kolme18 hindamis-ja järelevalvestrateegiad olid piiratud, ebamäärased või algelised, ning puudusid näitajad projektide tegeliku tulemuslikkuse mõõtmiseks.
For ISEC (the fund which preceded the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ), the Commission reviewed the final report19 for each project and described the results achieved in terms of concrete outputs. 
ISECi (enne Sisejulgeolekufondi (politsei osa) eksisteerinud fond) puhul vaatas komisjon iga projekti lõpparuande19 läbi ja kirjeldas konkreetsete väljundite puhul saavutatud tulemusi.
It also assessed the quality of results, i.e. whether they were useful and transferable, and whether and how they should be disseminated. 
Samuti hinnati tulemuste kvaliteeti, st kas need olid kasulikud ja ülekantavad ning kas ja kuidas neid tuleks levitada.
In the absence of effectiveness indicators actually built into a project, they recorded the reviewerŐs judgement of how effective it was likely to be. 
Projekti tulemusnäitajate puudumisel esitati kontrollija hinnang selle kohta, kui tulemuslik see tõenäoliselt on.
The EU IRU at Europol flags online terrorist content and refers it to the service providers that host it so that they can remove it. 
Europoli juures tegutsev ELi IRU märgistab terroristlikku veebisisu ning hoiatab seda majutavaid teenuseosutajaid, et need saaksid selle eemaldada.
Performance is measured in terms of the amount and proportion of referred content which is removed by service providers (see Figure 5). 
Tulemuslikkust mõõdetakse teenuseosutajate poolt eemaldatud sisu hulga ja osakaalu alusel (vt joonis 5).
These statistics have the following limitations: They do not show how much content was removed solely as a result of the EU IRUŐs actions. 
Kõnealune statistika on puudulik, kuna see ei näita, kui palju sisu eemaldati üksnes ELi IRU tegevuse tulemusena.
Indeed, the EU IRU may ask internet companies to remove terrorist propaganda which has also been flagged by Member States20. 
ELi IRU võib tõepoolest paluda internetiettevõtjatel eemaldada terroristliku propaganda, mille liikmesriigid20 on samuti märgistanud.
When the EU IRU examines propaganda in non-EU languages (e.g. Arabic, Russian or Turkish) which national Internet Referral Units examine less, the risk is lower. 
Kui ELi IRU uurib propagandat mõnes muus kui ELi ametlikus keeles (nt araabia, vene või türgi keel), mida liikmesriikide internetisisust teavitamise üksused vähem uurivad, on risk väiksem.
The EU IRU does not have information on how much terrorist content has been removed by internet companies at its request alone, without also having been flagged by national IRUs, civil society or the internet companies themselves. 
ELi IRU-l ei ole teavet selle kohta, kui palju on internetiettevõtjad ainult tema taotlusest tulenevalt terroristlikku veebisisu kõrvaldanud, ilma et seda ei oleks juba enne märganud ka liikmesriikide internetisisust teavitamise üksused, kodanikuühiskond või internetiettevõtjad.
Internet companies do not provide feedback on why content has been removed. 
Internetiettevõtjad ei anna tagasisidet selle kohta, miks sisu on kõrvaldatud; FIRST LINE, LIAISE II ja SAFFRON.
They do not demonstrate effectiveness in terms of the amount of terrorist propaganda that remains on the internet. 
ei hinda see tulemuslikkust, st ei näita, kui palju terroristlikku propagandat on endiselt internetist eemaldamata.
The 10 survey respondents who expressed an opinion felt that one challenge faced by the EU IRU is that the removed propaganda is simply re-uploaded or moved to other platforms (known as the Ňwhack-a-moleÓ effect). 
10 küsimustikule vastanud ja arvamust avaldanud vastajat leidsid, et ELi IRU üheks suureks probleemiks oli asjaolu, et veebist eemaldatud propaganda laetakse lihtsalt uuesti üles või viiakse teistele platvormidele (nn mitme peaga lohe efekt: raiud ühe ära, kasvab mitu asemele).
At the December 2016 EU Internet Forum (see Box 2), key internet companies presented an initiative to help prevent propaganda being re-uploaded. 
2016. aasta detsembris toimunud ELi internetifoorumil (vt 2. selgitus) esitasid olulised internetiettevõtjad algatuse mahavõetud propaganda uuesti üles laadimise tõkestamiseks.
The French authorities we met stressed the need to demonstrate the effectiveness of this mechanism. 
Kontrollikoja külastatud prantsuse ametiasutused rõhutasid vajadust näidata selle mehhanismi tulemuslikkust.
28 20 The UK Counter-Terrorism Internet Referral Unit refers approximately 100 000 items per year. They do not measure response speed, e.g. the time the EU IRU takes to identify suspicious content once it has been uploaded and the time internet companies take to remove such content once they have been notified of it. 
Samuti rõhutasid nad, et on raske leida õiget tasakaalu selle vahel, et ühest küljest muuta terroristlik propaganda internetis vähemkättesaadavaks ja teisest küljest sundida terroriste keerulisemaid ja salajasi teavitussüsteeme kasutama, mis võib uurimise veelgi keerukamaks muuta; ei mõõda see reageerimise kiirust, st aega, mille jooksul ELi IRU teeb kindlaks kahtlase sisu pärast seda, kui see on üles laaditud, ning aega, mille jooksul internetiettevõtjad eemaldavad sellise sisu veebist pärast seda, kui neid on sellest teavitatud; Joonis 5.
Figure 5 - EU IRU statistics 29 1 July 2015 to 1 July 2016 1 July 2016 to 1 June 2017 Proposals for referral 9 787 20 174 Content removed by service providers 8 949 16 143 Success rate 91.4 % 80.0 % Source: Europol - EU IRU Year One Report and Europol data. 
ELi IRU statistika 31 1. juuli 2015 – 1. juuli 2016 1. juuli 2016 – 1. juuni 2017 Ettepanekud sisu eemaldamiseks 9787 20 174 Teenuseosutajate poolt eemaldatud sisu 8949 16 143 Edukuse määr 91,4 % 80,0 % Allikas: Europol — ELi IRU esimese aasta aruanne ja Europoli andmed.
DG Migration and Home Affairs sets detailed quantified targets for the RAN in the annual activity plan, and reviews progress in quarterly and annual progress reports. 
Rände ja siseasjade peadirektoraat määrab radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku jaoks iga-aastases tegevuskavas kindlaks üksikasjalikud kvantitatiivsed eesmärgid ning kajastab edusamme kvartali-ja iga-aastastes eduaruannetes.
However, these plans and reports only list activities, e.g. numbers of meetings, participants, ex-ante papers, study visits, seminars, conferences, newsletters, training courses, workshops, policy papers and issue papers. 
Nimetatud kavades ja aruannetes loetletakse üles ainult tegevused, nt koosolekute, osalejate, ex ante dokumentide, kontrollkäikude, seminaride, konverentside, teabelehtede, koolituskursuste, töötubade, poliitikadokumentide ja aruteludokumentide arv.
The Commission has not asked the RAN Centre of Excellence for information to monitor its effectiveness, e.g. participant satisfaction, the knowledge and contacts acquired, how these were used and disseminated within Member States, and their impact on the job or on the organisationŐs results (e.g. whether training actually helped the police to recognise radicalised individuals and mitigate the risk they posed). 
Komisjon ei ole palunud radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskuselt selle tulemuslikkuse jälgimiseks teavet, nt osalejate rahulolu, omandatud teadmiste ja kontaktide kohta, nende kasutamise ja levitamise kohta liikmesriikides ning nende mõju kohta tööle või organisatsiooni tulemustele (nt kas koolitus aitas tegelikkuses politseil radikaliseerunud isikuid ära tunda ja nendega seotud ohtu vähendada).
On its own initiative, the RAN Centre of Excellence has, however, carried out surveys which provide some indication of how useful its products are. 
Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus on aga omal algatusel korraldanud uuringuid, mis annavad mõningase ülevaate, kui kasulikud tema tooted on.