natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We examined whether the SRB is equipped to carry out bank resolutions effectively. 
Kontrollikoda uuris, kas kriisilahendusnõukogu on võimeline tulemuslikuks kriisilahenduseks.
In particular we analysed: (a) the quality of the SRB’s resolution planning for individual banks (see paragraphs 24 to 83); 12 
Konkreetselt analüüsis kontrollikoda järgmist: a) kriisilahendusnõukogu poolse konkreetsete pankade kriisilahenduse kavandamise kvaliteet (vt punktid 24–83);
13 (b) whether the SRB is adequately set up to comply with its statutory framework for resolution planning (see paragraphs 84 to 102); and (c) whether the SRB has adequate human resources to carry out the tasks entrusted to it and whether the cooperation framework is adequate (see paragraphs 103 to 142). 
13 b) kas kriisilahendusnõukogu on asjakohase ülesehitusega ning vastab õigusaktides sätestatud kriisilahenduse kavandamise raamistikule (vt punktid 84–102), ning c) kas kriisilahendusnõukogul on piisavalt personali, et täita talle usaldatud ülesandeid, ning kas koostööraamistik on piisav (vt punktid 103 –142).
This report will provide conclusions and recommendations (see paragraphs 143 to 158) based on this structure. 
Käesolevas aruandes esitatakse eespool kirjeldatud ülesehitusel põhinevad järeldused ja soovitused (vt punktid 143–158).
In relation to (a), we examined whether the SRB’s resolution plans are appropriate and systematic and include assessments of resolvability and the determination of MREL. 
Kontrollikoda uuris seoses punktiga a, kas kriisilahendusnõukogu kriisilahenduskavad on asjakohased ja süstemaatilised ning hõlmavad kriisilahenduskõlblikkuse hindamisi ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kindlaksmääramist.
For this purpose the audit population consisted of the 58 complete resolution plans which the SRB had prepared for banks up to the end of January 2017. 
Seepärast koosnes auditeeritav andmekogum 58 terviklikust kriisilahenduskavast, mille kriisilahendusnõukogu oli 2017. aasta jaanuari lõpu seisuga pankade kohta koostanud.
Out of these plans, the SRB was willing to provide and we examined five key chapters (see paragraph 26) looking at eight examples of each chapter drawn at random from this population, with no more than two chapters from any one plan, meaning a total of 40 chapters (covering 31 different banks). 
Kriisilahendusnõukogu nõustus esitama nendest kavadest viis tähtsamat peatükki, mida kontrollikoda uuris (vt punkt 26), vaadeldes andmekogumi kavade igast peatükist juhuslikult valitud kaheksat näidet. Ühest kavast vaadeldi kuni kaht peatükki, kokku 40 peatükki (mis hõlmasid 31 eri panka).
The SRB removed from the selected chapters all bank-specific data and data originating with the ECB. 
Kriisilahendusnõukogu eemaldas valitud peatükkidest kõik pangaspetsiifilised ja EKP-lt saadud andmed.
This approach allowed the audit team to look in some detail at critical aspects of the plans and to draw important conclusions, but did not allow for a full understanding of their completeness and internal consistency, requiring us to seek additional information (see paragraph 36), which was provided for three banks. 
Selline metoodika võimaldas auditirühmal vaadelda üsna üksikasjalikult kavade keskseid aspekte ja teha olulisi järeldusi, kuid ei võimaldanud täielikult mõista nende terviklikkust ja sisemist järjepidevust, mistõttu kontrollikojal tuli otsida lisateavet (vt punkt 36), mis saadi kolme panga kohta.
In relation to (b), we assessed whether the SRB applies a suitable system of rules, including manuals, guidelines and frameworks for resolution planning. 
Kontrollikoda hindas seoses punktiga b, kas kriisilahendusnõukogu kohaldab kriisilahenduse kavandamisele asjakohast eeskirjade süsteemi, sealhulgas juhendeid, suuniseid ja raamistikke.
In relation to (c), we assessed whether the SRB has engaged the right number of staff with appropriate skills and offered them further training. 
Kontrollikoda hindas seoses punktiga c, kas kriisilahendusnõukogu on värvanud õige arvu asjakohaste oskustega töötajaid ja pakkunud neile lisakoolitust.
We also examined the effectiveness of the SRB’s cooperation with NRAs and the ECB. 
Lisaks uuriti, kui tulemuslik on kriisilahendusnõukogu koostöö kriisilahendusasutuste ja EKPga.
19. 
14 19.
In carrying out our audit we used criteria derived from the following sources: (a) legal requirements in the SRM Regulation and the BRR Directive; (b) the Commission Delegated Regulation specifying the content of resolution plans; (c) the Financial Stability Board list of key attributes of effective resolution regimes for financial institutions; and (d) the four lines of defence model from the Financial Stability Institute5. 
Auditi läbiviimisel kasutas kontrollikoda järgmistest allikatest pärit kriteeriume: a) ühtse kriisilahenduskorra määruse ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi õiguslikud nõuded; b) komisjoni delegeeritud määrus, milles on määratletud kriisilahenduskavade sisu; c) finantsstabiilsuse nõukogu loetelu finantseerimisasutuste tulemusliku kriisilahenduskorra põhiomaduste kohta; ja d) finantsstabiilsuse instituudi nelja kaitseliini mudel5.
We carried out most of the audit field work from October 2016 to July 2017, in respect of resolution plans adopted no later than January 2017. 
Valdav osa audititööst, mis hõlmas hiljemalt 2017. aasta jaanuaris vastu võetud kriisilahenduskavu, tehti 2016. aasta oktoobrist 2017. aasta juulini.
The audit evidence consists of information gathered through meetings and interviews with SRB staff, as well as the review of internal SRB documentation, publicly available data, SRB representations6 (where appropriate) and a survey of 20 NRAs7. 
Auditi tõendusmaterjali hulka kuuluvad kriisilahendusnõukogu töötajatega korraldatud kohtumiste ja küsitluste käigus kogutud teave, kriisilahendusnõukogu läbivaadatud sisedokumendid, avalikult kättesaadavad andmed, kriisilahendusnõukogu selgitused6 (asjakohasel juhul) ning 20 kriisilahendusasutust hõlmav küsitlus7.
Access to evidence and confidentiality issues 22. 
Juurdepääs tõendusmaterjalile ja konfidentsiaalsust puudutavad küsimused 22.
The audit rights and the mandate for this performance audit come from the general provisions of Article 287 TFEU, which grants the European Court of Auditors full access to all documentation that is necessary for the audit task. 
Kõnealuse tulemusauditi läbiviimise õigused ja volitused tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 287 üldsätetest, millega antakse Euroopa Kontrollikojale täielik juurdepääs kogu dokumentatsioonile, mis on vajalik auditiülesande täitmiseks.
In the course of the audit, the SRB argued that special confidentiality issues, arising from financial stability concerns, apply to the SRB’s bank-specific data and practices (see also paragraph 16). 
Auditi käigus väitis kriisilahendusnõukogu, et tema pangaspetsiifiliste andmete ja tavadega on seotud teatavad konfidentsiaalsusküsimused, mis tulenevad finantsstabiilsusega seotud asjaoludest (vt ka punkt 16).
The Treaty does not provide any particular exemptions in this regard, but we were able to reach a special arrangement concerning the treatment and protection of this type of data, and we worked with SRB management to reduce any real or apparent risks while ensuring access to data necessary for the audit, including by working extensively with anonymised data, having regard to the needs of the audit. 
kriisilahendusnõukogu juhtkonnaga koostööd, et vähendada tõelisi või näilisi riske, tagades ühtlasi juurdepääsu auditi läbiviimiseks vajalikele andmetele, muu hulgas töötades laialdaselt anonüümsete andmetega ja võttes arvesse auditi vajadusi.
The cooperation and assistance of the SRB did allow us to carry out extensive audit work and to draw with confidence the conclusions outlined in this first special report on its operations. 
Kriisilahendusnõukogu koostöö ja abi võimaldas kontrollikojal teha põhjalikku audititööd ja jõuda kindlatele järeldustele, mida kirjeldatakse käesolevas kriisilahendusnõukogu tegevust käsitlevas esimeses eriaruandes.
Documentation was made extensively available, but with some significant exceptions. 
Dokumendid tehti kontrollikojale suures osas kättesaadavaks, kuid teatavate märkimisväärsete eranditega.
(which the SRB represented as existing only in a draft form), meant that we did not fully assess whether the SRB’s policies are entirely in line with the Single Rulebook, and access principally to anonymised data in relation to resolution plans meant that we did not assess their completeness and internal consistency. 
Lisaks muudele tagajärgedele tähendas teatavate poliitikadokumentide puudumine (mis olid kriisilahendusnõukogu sõnul olemas ainult eelnõu vormis) eelkõige seda, et kontrollikoda ei hinnanud terviklikult, kas kriisilahendusnõukogu poliitika on täielikult kooskõlas ühtsete eeskirjadega, ning juurdepääs kriisilahenduskavade peamiselt anonüümsetele andmetele tähendas, et kontrollikoda ei hinnanud kavade terviklikkust ega sisemist järjepidevust.
Nonetheless, we were able to form some well-evidenced conclusions on resolution plans, as will be evident from this report (see Annex II). 
Käesolev aruanne näitab, et kontrollikoda sai sellest hoolimata teha kriisilahenduskavade kohta mõningaid hästi tõendatud järeldusi (vt II lisa).
OBSERVATIONS Resolution plans: still very much a work in progress 24. 
TÄHELEPANEKUD Töö kriisilahenduskavadega on ikka veel pooleli 24.
This section examines the key elements in resolution plans prepared by the SRB, and reports findings relating to compliance with the Single Rulebook. 
Aruande käesolevas osas uuritakse kriisilahendusnõukogu koostatud kriisilahenduskavade põhielemente ja esitatakse ühtsete eeskirjade täitmist puudutavad leiud.
Planning in progress 25. 
Käimasolev kavandamine 25.
Resolution planning, the SRB’s permanent operational task, applies to all of the banks under its remit, not just those regarded as being in difficulty. 
Kriisilahenduse kavandamine, mis on kriisilahendusnõukogu alaline põhitegevus, hõlmab kõiki kriisilahendusnõukogu pädevusse kuuluvaid panku, mitte ainult raskustes olevaks peetavaid panku.
The resolution planning process starts with the drafting of a resolution plan. 
Kriisilahenduse kavandamise protsess algab kriisilahenduskava koostamisega.
In this context the SRB needs to determine the bank’s critical functions and core business lines. 
Selle raames peab kriisilahendusnõukogu kindlaks tegema panga kriitilised funktsioonid ja põhiäriliinid.
At the next step, the SRB assesses whether the bank can be liquidated under national insolvency proceedings; this is the default approach unless the SRB deems resolution to be in the public interest. 
Järgmises etapis hindab kriisilahendusnõukogu, kas panga saab likvideerida riikliku maksejõuetusmenetluse raames. See on vaikimisi rakendatav meetod, välja arvatud juhul, kui kriisilahendusnõukogu leiab, et kriisilahendus on avalikes huvides.
That done, it then considers the likely impediments to effective resolution of the bank8, as the resolution plan should address how to mitigate any such impediments. 
Kui see on tehtud, pöörab kriisilahendusnõukogu tähelepanu panga tulemuslikku kriisilahendust takistada võivatele asjaoludele8, sest kriisilahenduskavas tuleks käsitleda selliste takistuste vähendamise võimalusi.
Figure 2 illustrates the resolution planning process. 
Joonisel 2 kujutatakse graafiliselt kriisilahendusprotsessi.
15 8 Article 17(5)(g) of BRR Directive. 
8 9 Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 17 lõike 5 punkt g.
A resolution plan contains the following key chapters10: (a) Strategic business analysis: determining the bank’s critical functions and core business lines; (b) Preferred resolution strategy: this chapter assesses the feasibility and credibility of the resolution strategy; (c) Financial and operational continuity: an assessment of the financial and operational prerequisites for ensuring continuity in resolution; 9 10 Page 19 of SRB’s introduction to resolution planning: https://srb.europa.eu/en/node/163. 
26. Kriisilahenduskava sisaldab alljärgnevaid keskse tähtsusega peatükke10: a) strateegiline ärianalüüs: panga kriitiliste funktsioonide ja põhiäriliinide kindlakstegemine; b) eelistatud kriisilahendusstrateegia: selles peatükis hinnatakse kriisilahendusstrateegia teostatavust ja usaldusväärsust; c) rahaline ja tegevuse järjepidevus: kriisilahenduses järjepidevuse tagamise rahaliste ja tegevusega seotud eeltingimuste hindamine; d) kriisilahenduskõlblikkuse hindamise kokkuvõte: kriisilahenduskõlblikkust takistavate oluliste asjaolude ja nende kõrvaldamise võimaluste hindamine.
In this chapter the SRB also determines MREL; (e) Management summary. 
Käesolevas peatükis määrab kriisilahendusnõukogu kindlaks ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuded; e) juhtimiskokkuvõte.
SRB’s approach to resolution planning 27. 
Kriisilahendusnõukogu lähenemisviis kriisilahenduse kavandamisele 27.
The SRB prepares resolution plans in four phases. 
Kriisilahendusnõukogu koostab kriisilahenduskavad neljas etapis.
It starts with a transitional resolution plan (TRP), which it subsequently updates and expands. (a) TRPs (or phase one plans) focus on aspects of the strategic business analysis. 
Esiteks koostatakse kriisilahenduse üleminekukava, mida seejärel ajakohastatakse ja täiendatakse. a) Kriisilahenduse üleminekukavades (ehk esimese etapi kavades) keskendutakse strateegilise ärianalüüsi aspektidele.
They are not subject to approval by the SRB meeting in an extended Executive Session (see paragraph 8) and are mainly for internal use. (b) Phase two plans are more comprehensive than TRPs and are subject to adoption by an extended Executive Session (see paragraph 8). 
Nende kavade jaoks ei ole vaja saada kriisilahendusnõukogu heakskiitu laiendatud täitevkogul (vt punkt 8) ja need on mõeldud peamiselt ametisiseseks kasutamiseks. b) Teise etapi kavad on ulatuslikumad kui üleminekukavad ja need tuleb vastu võtta laiendatud täitevkogul (vt punkt 8).
They are sent to resolution colleges for a decision but do not include a determination of substantive impediments or MREL. (c) Phase three plans include a determination of the MREL buffer at consolidated level. (d) Phase four plans include a determination of substantive impediments and MREL at consolidated and single entity level. 
c) Kolmanda etapi kavades määratakse konsolideeritud tasandil kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete puhver. d) Neljanda etapi kavades määratakse nii konsolideeritud kui konkreetsete üksuste tasandil kindlaks olulised takistused ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete puhver.
As of January 2017, the SRB was tasked by the legislator with adopting 130 resolution plans11, with no provision in the legislation for any intermediate steps. 
2017. aasta jaanuaris tegi seadusandja kriisilahendusnõukogule ülesandeks võtta vastu 130 kriisilahenduskava11, kusjuures õigusaktides ei nähtud ette vaheetappe.
It has so far fallen short of this target owing to a lack of resources (see paragraphs 103 to 124). 
Kriisilahendusnõukogu ei ole ressursinappuse tõttu seni eesmärki täitnud (vt punktid 103 – 124).
By the end of January 2017 it had prepared 65 phase two plans, 64 of which had been adopted12, and prepared TRPs for a further 32 banks (see Figure 3). 
Kriisilahendusnõukogu koostas 2017. aasta jaanuari lõpuks 65 teise etapi kava (neist 64 võeti vastu12) ja üleminekukavad veel 32 panga jaoks (vt joonis 3).
The legislation13 requires the SRB to determine a specific date by which the first Single Rulebook-compliant resolution plans are to be drawn up, but the SRB has not done this. 
Õigusaktis13 nõutakse, et kriisilahendusnõukogu määraks, milliseks kuupäevaks tuleb koostada ühtsetele eeskirjadele vastavad esimesed kriisilahenduskavad, kuid kriisilahendusnõukogu ei ole seda teinud.
In 2016 the SRB’s internal resolution teams had started preparing comprehensive phase two plans. 
Kriisilahendusnõukogu sisemised kriisilahendusmeeskonnad alustasid 2016. aastal terviklike teise etapi kavade koostamist.
According to SRB representations these were detailed and ran to between 150 and 300 pages. 
Kriisilahendusnõukogu selgituste kohaselt olid kavad üksikasjalikud ja sisaldasid 150–300 lehekülge.
In the second half of 2016 the SRB in Executive Session took a policy decision to prepare shorter resolution plans of approximately 40 pages. 
Kriisilahendusnõukogu tegi 2016. aasta teisel poolaastal toimunud täitevkogul poliitilise otsuse koostada lühemaid, ligikaudu 40-leheküljelisi kriisilahenduskavu.
The decision was taken in order to facilitate the decision making process and make it more manageable. 
Otsus tehti selleks, et lihtsustada otsustusprotsessi ja muuta see paremini juhitavaks.
Although banks vary hugely in complexity, this indicative limit on length applies to all plans. 
Kuigi pangad on keerukuselt väga erinevad, kehtib soovituslik mahupiirang kõigile kavadele.
It means that much necessary and/or compulsory information is not included, as discussed in the next section. 
See tähendab, et palju vajalikku ja/või kohustuslikku teavet jääb välja, nagu kirjeldatakse aruande järgmises osas.
Figure 4 summarises the SRB’s structure for resolution plans from 2017 onwards and shows to which stakeholders each part of a plan is sent. 
Joonisel 4 esitatakse kokkuvõte kriisilahendusnõukogu kriisilahenduskavade struktuurist alates 2017. aastast ja näidatakse, millistele sidusrühmadele milline kava osa saadetakse.
Not all stakeholders receive the same set of information from the SRB. 
Kriisilahendusnõukogu ei esita kõigile sidusrühmadele sama teavet.
Significantly, neither resolution colleges nor the SRB in Executive Session are supplied with the background technical notes, which include important information such as alternative resolution strategies. 
Tuleb märkida, et ei kriisilahenduskolleegiumidele ega kriisilahendusnõukogu täitevkogule ei anta tähtsat teavet (näiteks alternatiivseid kriisilahendusstrateegiaid sisaldavaid tehnilisi taustamärkusi).
19 limitation in sharing of relevant information with resolution college members in the legislation14. 
20 Õigusaktis puuduvad piirangud kriisilahenduskolleegiumide liikmetega asjakohase teabe jagamise kohta14.
Figure 4 - Structure and recipients of resolution plans, 2017 onwards Plan Annexes Background technical notes Presentation slides Content Results and high-level summary of the required analysis Standardised annexes such as lists (contact persons, IT systems etc.), liability data/EBA templates, resolvability assessment, reasoned MREL proposal, multiple point of entry plans, bank proposals on how to remove impediments Technical analyses/underlying assumptions underpinning main components of the resolution plan (for example critical functions, access to financial market infrastructure, resolution tools/alternative strategies, access to short-term liquidity, asset encumbrance, operational continuity) For presentation of the plan to resolution colleges (RCs) Shared with 15: SRM, extended Executive Session, RC members SRM, extended Executive Session, RC members SRM, ECB RC members, RC observers Source: Adapted from the SRB. 
Joonis 4. Kriisilahenduskavade struktuur ja adressaadid (alates 2017. aastast) Kava Lisad Tehnilised taustamärkused Esitlusslaidid Sisu Nõutud analüüsi tulemused ja üldine kokkuvõte Standarditud lisad, näiteks loetelud (kontaktisikud, IT-süsteemid jms), vastutust puudutavad andmed / Euroopa Pangandusjärelevalve vormid, kriisilahenduskõlblikkuse hindamine, põhjendatud ettepanek omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohta, mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise kavad, panga ettepanekud takistuste kõrvaldamise kohta Kriisilahenduskava põhiosade aluseks olevad tehnilised analüüsid / eeldused (näiteks kriitilised funktsioonid, juurdepääs finantsturu taristule, kriisilahendusvahendid / alternatiivsed strateegiad, juurdepääs lühiajalisele likviidsusele, varade koormatised, talitluspidevus) Kava esitlemiseks kriisilahenduskolleegiumi dele Kellega jagatakse 15: Ühtne kriisilahenduskord, laiendatud täitevkogu, kriisilahenduskolleegiumi de liikmed Ühtne kriisilahenduskord, laiendatud täitevkogu, kriisilahenduskolleegiumi de liikmed Ühtne kriisilahenduskord, EKP Kriisilahenduskolleegiumi de liikmed, kriisilahenduskolleegiumi des vaatlejana osalejad Allikas: Ühtse Kriisilahendusnõukogu andmete põhjal.
The SRB’s 2017 work plan envisaged the preparation of 27 TRPs out of the 33 plans that had not started by end-January 2017. 
Kriisilahendusnõukogu 2017. aasta töökavas nähti ette, et 33 kavast, mille koostamisega ei olnud 2017. aasta jaanuari lõpuks veel alustatud, tuleb koostada 27 üleminekukava.
The 32 TRPs already existing were to be taken to phase two, and the 65 existing phase two plans were to progress to phase three. 
olemasolevad 32 üleminekukava pidid suunduma teise etappi ja 65 olemasolevat teise etapi kava pidid liikuma kolmandasse etappi.
The deadline was the first quarter of 2018. 
Tähtaeg on 2018. aasta esimene kvartal.
Considering the progress made by end-July 2017, the expected workload and the SRB’s current staffing, this plan seems overly optimistic (see also paragraphs 114, 124 and 125). 
See plaan näib olevat liiga optimistlik, arvestades 2017. aasta juuli lõpuks tehtud edusamme, eeldatavat töökoormust ja kriisilahendusnõukogu praegust töötajate arvu (vt ka punktid 114, 124 ja 125).
Overview of resolution plan content 35. 
Ülevaade kriisilahenduskavade sisust 35.
The Single Rulebook provides guidance on the content of resolution plans. 
Ühtsetes eeskirjades antakse juhiseid kriisilahenduskavade sisu kohta.
To assess the SRB’s compliance, we developed a large set of criteria based on the Single Rulebook’s requirements for resolution plans, and examined the sampled resolution plans. 
Kriisilahendusnõukogu nõuetele vastavuse hindamiseks töötas kontrollikoda välja suure hulga kriteeriume, võttes aluseks ühtsete eeskirjade nõuded kriisilahenduskavade kohta, ja uuris valimisse kuuluvaid kriisilahenduskavu.
As will be shown in the following paragraphs, the resolution plans themselves did not meet more than a minority of the criteria applied. 
Nagu järgmistes punktides näidatakse, vastasid kriisilahenduskavad ise ainult vähestele kohaldatavatele kriteeriumidele.
The SRB told us that, although detail might be lacking in the resolution plans themselves, it had considerable additional background information to supplement nearly half of the expected total plans. 
Kriisilahendusnõukogu teatas kontrollikojale, et kuigi kriisilahenduskavad ise ei pruugi olla piisavalt üksikasjalikud, on kriisilahendusnõukogul märkimisväärses mahus taustteavet peaaegu poolte eeldatavasti koostatavate kavade täiendamiseks.
While this information was not formally part of the resolution plans, it did nonetheless form an important part of the informational base underlying the SRB’s understanding of and decision-making in relation to the banks within its remit. 
Kuigi see teave ei kuulunud ametlikult kriisilahenduskavadesse, moodustab see siiski tähtsa osa teabebaasist, mille alusel kriisilahendusnõukogu käsitleb oma pädevusse kuuluvaid panku ja teeb neid puudutavaid otsuseid.
Examining this material for three banks reassured us that there were fewer gaps in the SRB’s data than might be deduced from a reading of the resolution plans alone. 
Kontrollikoda uuris kolme panga vastavat materjali ja veendus, et kriisilahendusnõukogu andmetes on vähem lünki, kui võiks järeldada ainult kriisilahenduskavade lugemisest.
Key elements of resolution plans still missing 37. 
Kriisilahenduskavadest puuduvad endiselt tähtsad elemendid 37.
The following paragraphs set out areas in which our assessment showed that the SRB’s resolution plans did not meet the requirements of the Single Rulebook. 
Järgmistes punktides loetletakse valdkonnad, kus kriisilahendusnõukogu kriisilahenduskavad ei vastanud kontrollikoja hinnangul ühtsete eeskirjade nõuetele.
Strategic business analysis 38. 
Strateegiline ärianalüüs 38.
In this area, the resolution plans fell short in a number of ways. 
Selles valdkonnas on kriisilahenduskavades mitmeid puudusi.