natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 1 — First indent The Commission will further underline the need for Member States to ensure consistency of the sub-measures’ objectives with the general agri-environmental objectives. 
1. soovitus – Esimene taane Komisjon rõhutab ka edaspidi liikmesriikidele vajadust tagada alameetmete eesmärkide kooskõla üldiste põllumajanduse keskkonnaeesmärkidega.
REPLY OF THE COMMISSION Recommendation 1 — Second indent The Commission agrees that the link between environmental pressures and agri-environment must be clearly established. 
KOMISJONI VASTUSED 1. soovitus – Teine taane Komisjon nõustub, et keskkonnale avalduva surve ja põllumajanduse keskkonnatoetuse vaheline seos peab olema selgelt kehtestatud.
Nevertheless, the maintenance of environmental potentials and opportunities is also considered as a valid justification for agri-environment payments. 
Sellele vaatamata peetakse põllumajanduse keskkonnatoetuse piisavaks põhjenduseks ka keskkonna potentsiaali ja võimaluste säilitamist.
Other alternative policies complement agri-environment measures. 
Põllumajanduse keskkonnameetmeid täiendavad muud alternatiivsed võimalused.
In accordance with the principle of subsidiarity, Member States are free to decide whether to use agri-environment and/or other alternative policies to achieve the expected environmental results. 
Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on täielikult liikmesriikide otsustada, kas nad kasutavad oodatavate keskkonnaalaste tulemuste saavutamiseks põllumajanduse keskkonnatoetust ja/või muid alternatiivseid võimalusi.
Good practices are a focal point of all European Network for Rural Development (EN RD) actions and disseminated through the various publications issued and seminars organised. 
Euroopa maaelu arengu võrgustiku kõikide meetmete keskmes on hea tava, mida levitatakse mitmesugustes trükistes ja seminaride raames.
Member States can also disseminate best practices by training and farm advisory service measures. 
Liikmesriigid võivad parimat tava jagada ka koolitus-ja põllumajandusettevõtete nõustamisteenuse meetmete kaudu.
In cases of doubts concerning aid amounts proposed, Member States were asked to provide detailed information on the underlying calculations and revise them, if necessary. 
Kui kavandatud toetussummade suhtes tekkis kahtlusi, paluti liikmesriikidel arvutusi üksikasjalikult selgitada ja need vajaduse korral läbi vaadata.
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
74 Recommendation 2 The Commission agrees with this recommendation, as it reflects the current legal framework. 
74 2. soovitus Komisjon nõustub kõnealuse soovitusega, kuna see kajastab kehtivat õigusraamistikku.
The Commission verifies whether all elements of the calculations as required by the legal framework are provided in the programmes and performs a plausibility check. 
Komisjon kontrollib, kas programmis on esitatud kõik õigusraamistikus nõutavad arvutuselemendid, ning kontrollib arvutuste üldist usaldusväärsust.
In cases of doubt concerning aid amounts proposed, Member States are asked to provide detailed information on the underlying calculations and revise them, if necessary. 
Kui kavandatud toetussummade osas tekib kahtlusi, palutakse liikmesriikidel esitada üksikasjalikku teavet nende aluseks olevate arvutuste kohta ja need vajaduse korral läbi vaadata.
The Commission agrees that a further improvement regarding better targeting of agri-environment is necessary and is envisaged in the framework of the CAP post-2013. 
Komisjon nõustub, et edaspidi tuleb põllumajanduse keskkonnatoetust paremini suunata ning 2013. aastale järgneva perioodi ühise põllumajanduspoliitika raamistikus on see ka ette nähtud.
However, Member States must strike a balance between the costs of implementing this approach and the expected environmental benefits. 
Ent liikmesriigid peavad saavutama tasakaalu sellise lähenemisviisi rakendamise kulude ja prognoositava keskkonnakasu vahel.
Moreover, targeting is not the only valid approach to agri-environment. 
Peale selle ei ole suunamine põllumajanduse keskkonnatoetuse puhul ainus võimalik lähenemine.
The application of selection criteria is not necessary to ensure the most efficient and effective way of spending under agri-environment. 
Valikukriteeriumide kohaldamine ei ole ainus viis tagada põllumajanduse keskkonnatoetuse raames kõige tõhusamad ja mõjusamad kulutused.
Differentiated co-financing rates at sub-measure level are not foreseen under the current regulatory framework. 
Kehtiva õigusraamistiku alusel ei ole erinevaid kaasrahastamise määrasid alameetmete tasandil ette nähtud.
Their introduction would lead to a considerable additional administrative burden and significantly increase the requirements related to the implementation of the respective programmes. 
Nende kehtestamine suurendaks oluliselt halduskoormust ja vastavate programmide rakendamisega seotud nõudeid.
REPLY OF THE COMMISSION Member States determine participation levels (number of beneficiaries and area to be covered) in response to their environmental needs and objectives. 
KOMISJONI VASTUSED Liikmesriigid määravad osalemise taseme (toetusesaajate arvu ja hõlmatud alad) kindlaks vastavalt oma keskkonnavajadus-tele ja -eesmärkidele.
The Commission agrees that certain types of agri-environment operations would merit more research. 
Komisjon nõustub, et teatavaid põllumajanduse keskkonnategevusi tuleks lähemalt uurida.
Recommendation 3 — First indent The Commission agrees that there is a need for better targeting in agri-environment to ensure greater environmental benefits and to improve the effectiveness of the measures. 
3. soovitus – Esimene taane Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnatoetust tuleks paremini suunata, et tagada suurem keskkonnakasu ja muuta meetmed tõhusamaks.
Targeting should not only be linked to specific environmental needs but also to the existing environmental potential and opportunities. 
Suunamine ei peaks olema seotud üksnes konkreetsete keskkonnavajadustega, vaid ka keskkonna olemasoleva potentsiaali ja võimalustega.
Recommendation 3 — Second indent — First sub-indent When proposing their agri-environment sub-measures, Member States justify them by establishing a link between the sub-measures proposed and the identified needs (be it pressures or potentials). 
3. soovitus. Teine taane. Esimene alltaane Oma põllumajanduskeskkonna alameetmeid välja pakkudes põhjendavad liikmesriigid neid, tuues välja kavandatava alameetme ja kindlaksmääratud vajaduste (olgu siis surve või potentsiaali) vahelise seose.
Both cases have to be well justified. 
Mõlemal juhul tuleb valikut hästi põhjendada.
Recommendation 3 — Second indent — Third sub-indent Member States determine participation levels (number of beneficiaries and area to be covered) in response to their environmental needs and objectives. 
Kolmas alltaane Liikmesriigid määravad osalemise taseme (toetusesaajate arvu ja hõlmatud alad) kindlaks vastavalt oma keskkonnavajadus-tele ja -eesmärkidele.
75 Recommendation 3 — Second indent 3 — Fourth sub-indent The Commission agrees with the Court’s recommendation. 
75 3. soovitus. Teine taane. Neljas alltaane Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega.
Recommendation 3 — Third indent Linking the co-financing rate to the environmental potential of a sub-measure would introduce an element of subjective judgment concerning the assessment of each sub-measure’s environmental potential. 
3. soovitus. Teine taane Kaasrahastamise määra sidumine alameetme keskkonnapotentsiaaliga tooks kaasa iga alameetme keskkonnapotentsiaali subjektiivse hindamise elemendi.
Given the large number of sub-measures and the wide diversity of farming practices they refer to, this would create a considerable additional administrative burden and significantly increase the requirements related to the implementation of the respective programmes. 
Arvestades alameetmete suurt arvu ja mitmekesiseid põllumajandusliku tootmise viise, millega need on seotud, lisaks see oluliselt halduskoormust ja vastavate programmide rakendamisega seotud nõudeid.
The specific environmental needs can be addressed by both types of schemes: basic and higher level. 
Konkreetseid keskkonnavajadusi saab täita mõlemat liiki, st nii lihtsamate kui ka kõrgemate nõudmistega kavade kaudu.
The Commission wants agri-environment in pillar 2 to continue to include both basic and higher-level schemes as such a mix allows to address a large number of needs and issues, and to cover a broad area. 
Komisjon soovib, et põllumajanduse keskkonnatoetus hõlmaks teise samba raames ka edaspidi nii lihtsamate kui ka kõrgemate nõudmistega kavasid, kuna selline kombinatsioon võimaldab tegeleda väga mitme vajaduse ja probleemiga ning hõlmata suuri alasid.
Basic schemes, if well designed and implemented, can offer significant environmental benefits at a relatively low cost. 
Kui lihtsamate nõudmistega kavad on hästi kavandatud ja rakendatud, võivad need anda märkimisväärset keskkonnakasu suhteliselt väikeste kuludega.
Recommendation 4 The Commission considers that, in accordance with the principle of subsidiarity, agri-environmental operations should be defined at Member State and not EU level. 
4. soovitus Komisjon leiab, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuleks konkreetsed põllumajanduse keskkonnategevused määratleda liikmesriikide, mitte ELi tasandil.
All three types of sub-measures mentioned by the Court are needed to attain the environmental objectives. 
Keskkonnaeesmärkide saavutamiseks on vaja kõiki kontrollikoja nimetatud kolme liiki alameetmeid.
All of them are also based on the principle that aid amounts are calculated on the basis of income foregone and cost incurred. 
Nende kõikide aluseks on põhimõte, et toetussummad arvutatakse saamata jäänud tulu ja kantud kulude põhjal.
REPLY OF THE COMMISSION Simple sub-measures allow broader participation of farmers and territorial coverage, while more demanding sub-measures have a higher potential in cases where specific problems are to be addressed and specific environmental impacts are expected. 
KOMISJONI VASTUSED Lihtsad alameetmed võimaldavad põllumajandustootjate ulatuslikumat osalemist ja laiemat territoriaalset kohaldamist, samas kui keerulisematel alameetmetel on suurem potentsiaal juhul, kui lahendada tuleb kindlaid probleeme ja prognoositakse konkreetsemat keskkonnamõju.
With regard to organic farming, the Commission will take account of the Court’s recommendation. 
Komisjon võtab arvesse kontrollikoja soovitust seoses mahepõllundusega.
Organic farming is a measure that requires very demanding management and is implemented across the whole territory of the EU without any specific targeting. 
Kõnealune meede nõuab väga oskuslikku haldamist ning seda rakendatakse ilma konkreetse suunamiseta tervel ELi territooriumil.
Thus, it would constitute a separate measure if the division proposed by the Court were to be employed. 
Seega, kui võtta kasutusse kontrollikoja soovitatud jaotus, moodustaks mahepõllundus eraldi meetme.
The Commission agrees that there is scope for improving the effectiveness of agri-environment policy. 
Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnapoliitikat saab oluliselt tõhustada.
The current legal framework already provides a good basis which will need to be reinforced at the programming level. 
Kehtiv õigusraamistik annab selleks hea aluse, mida tuleb programmitöö tasandil veelgi tugevdada.
The effectiveness of agri-environment and the result of the policy can only be comprehensively assessed once the current programming period is over. 
Põllumajanduse keskkonnatoetuse tõhusust ja tulemusi saab põhjalikult hinnata alles pärast käesoleva programmitöö perioodi lõppu.
Environmental impacts are the result of a combination of many factors and it is not always feasible to identify the precise contribution of specific individual actions. 
Keskkonnamõju tuleneb mitme teguri koostoimest ning alati ei ole iga üksiku meetme täpse panuse kindlakstegemine otstarbekas.
The strategic approach where measures are combined in a logical framework in order to support a desired outcome reflects this reality. 
Sellist tegelikku olukorda kajastab strateegiline lähenemine, mille puhul meetmed on ühendatud loogilisse raamistikku, et aidata saavutada soovitud tulemust.
European Court of Auditors Special Report No 7/2011 Is agri-environment support well designed and managed? 
Euroopa Kontrollikoda Eriaruanne nr 7/2011 Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2011 — 75 pp. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-201-9 doi:10.2865/41418 77 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 2011 – 76 lk – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-203-3 doi:10.2865/42614 77
Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
Tasulised tellimused (nt Euroopa Liidu Teataja aastatellimused ja Euroopa Liidu Kohtu kohtulahendite kogumikud): • Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm)
AGRI-ENVIRONMENT IS A KEY EU POLICY WHICH AIMS TO RESPOND TO SOCIETY’S INCREASING DEMAND FOR ENVIRONMENTAL SERVICES. 
PÕLLUMAJANDUSLIK KESKKONNATOETUS ON TÄHTIS ELi POLIITIKA, MILLE EESMÄRK ON ÜHISKONNA KASVAVA KESKKONNAALASTE TEENUSTE NÕUDLUSE RAHULDAMINE.
THIS REPORT ASSESSES WHETHER THIS POLICY IS WELL DESIGNED AND MANAGED. 
KÄESOLEVAS AUDITIS HINNATAKSE, KAS SEE POLIITIKA ON HÄSTI KAVANDATUD JA HALLATUD.
THE COURT FOUND THAT THE CONDITIONS FOR ASSESSING WHETHER OR NOT THE OBJECTIVES OF THE POLICY HAVE BEEN ACHIEVED ARE NOT IN PLACE. 
KONTROLLIKODA LEIDIS, ET PUUDUVAD TINGIMUSED, MILLE PÕHJAL HINNATA, KAS POLIITIKA EESMÄRGID ON SAAVUTATUD VÕI MITTE.
ALTHOUGH THE AUDIT IDENTIFIED GOOD PRACTICES, THE WEAKNESSES FOUND BY THE COURT HAVE HAMPERED OPTIMAL ACHIEVEMENT OF THE MAIN OBJECTIVES OF AGRI-ENVIRONMENT, NAMELY CONTRIBUTING TO EU-LEVEL PRIORITY AREAS (BIODIVERSITY, WATER, CLIMATE CHANGE) AND IMPROVING THE ENVIRONMENT AND THE COUNTRYSIDE. 
KUIGI AUDITIGA LEITI NÄITEID HEAST TAVAST, ON KONTROLLIKOJA LEITUD PUUDUSED TAKISTANUD PÕLLUMAJANDUSKESKKONNA PÕHIEESMÄRKIDE OPTIMAALSET SAAVUTAMIST, MILLEKS ON ELi TASANDI PRIORITEETSETE VALDKONDADE (BIOLOOGILINE MITMEKESISUS, VESI, KLIIMAMUUTUS) TOETAMINE NING KESKKONNA JA PAIKKONNA SÄILITAMINE.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-005-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA QJ-AB-11-005-ET-C
Special Report No 11 2011 ISSN 1831-0834 
Eriaruanne nr 11 2011 ISSN 1831-0818
Special Report No 11 2011 DO THE DESIGN AND MANAGEMENT OF THE GEOGRAPHICAL INDICATIONS SCHEME ALLOW IT TO BE EFFECTIVE? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Eriaruanne nr 11 2011 KAS GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA ÜLESEHITUS JA JUHTIMINE VÕIMALDAVAD SEL TÕHUSALT TOIMIDA? (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) EUROOPA KONTROLLIKODA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 11 2011 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 Faks +352 4398-46410 E-post: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Eriaruanne nr 11 2011 Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011 ISBN 978-92-9237-267-5 doi:10.2865/75364 © European Union, 2011 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2011 ISBN 978-92-9237-269-9 doi:10.2865/75717 © Euroopa Liit, 2011 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud. Printed in Luxembourg
39–55 39–40 41–55 CONSUMER RECOGNITION OF THE GEOGRAPHICAL INDICATIONS SCHEME IS LOW AND THE OPTIONS USED ARE UNLIKELY TO INCREASE IT CONSUMER RECOGNITION OF THE GEOGRAPHICAL INDICATIONS SCHEME IS LOW THE OPTIONS USED ARE UNLIKELY TO RAISE AWARENESS OF THE GEOGRAPHICAL INDICATIONS SCHEME CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS REPLY OF THE COMMISSION 56–62 4 Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
39–55 39–40 41–55 TARBIJATE TEADLIKKUS GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAST ON MADAL NING KASUTATAVAD MEETMED SEDA TÕENÄOLISELT EI TÕSTA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA ON TARBIJATE SEAS VÄHETUNTUD KASUTATAVAD MEETMED EI TÕSTA TÕENÄOLISELT TEADLIKKUST GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAST JÄRELDUSED JA SOOVITUSED KOMISJONI VASTUSED 56–62 4 Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida?
Article 11 checks: Member States’ checks to verify compliance of a PDO or PGI product with its product specification before it is placed on the market. 
5 MÕISTED 11. artikli kontrollid: liikmesriigid kontrollivad enne KPN-või KGT-toote turule toomist toote vastavust spetsifikaadile.
The checks are provided for by Article 11 of Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs. 
Kontrollid on sätestatud 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artiklis 11.
EAFRD measure No 132: Financial support provided to farmers for costs arising from participation in food quality schemes, including the GI scheme. 
EAFRDi meede nr 132: rahaline toetus põllumajandusettevõtjatele toidukvaliteedikavades (sh geograafiliste tähiste kavas) osalemisest tulenevate kulude katmiseks.
EAFRD measure No 133: Financial support provided to producer groups to inform consumers and promote products belonging to the food quality schemes, including the GI scheme. 
EAFRDi meede nr 133: rahaline toetus tootjarühmadele tarbijate teavitamiseks ja toidukvalitee-dikavadesse (sh geograafiliste tähiste kava) kuuluvate toodete reklaamimiseks.
EU agricultural product quality policy: A set of EU schemes that aim to highlight individual product qualities resulting from a particular origin and/or production method. 
ELi põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika: ELi kavad, mille eesmärk on tuua esile konkreetse toote päritolust ja/või tootmisviisist tulenevad eriomadused.
Geographical indications (GI) scheme: A scheme that intends to protect names that identify products whose given quality, reputation or other characteristic are essentially attributable to their geographical origin. 
Geograafiliste tähiste kava: kava eesmärk on kaitsta nimetusi, mis tähistavad tooteid, mille kvaliteet, maine või muud omadused tulenevad nende geograafilisest päritolust.
Protected designation of origin (PDO): Names registered as a protected designation of origin describe products having characteristics resulting essentially from the geographical area and the abilities of the producers in the area of production. 
Kaitstud päritolunimetus (KPN): kaitstud päritolunimetusena registreeritud nimetused on toodetel, mille omadused tulenevad põhiliselt geograafilisest piirkonnast ning tootmispiirkonna tootjate võimalustest.
All stages of the production take place in the geographical area concerned. 
Kõik tootmisetapid toimuvad asjaomases geograafilises piirkonnas.
Rural development programme: A key programming document prepared by a Member State and approved by the Commission for the planning and implementation of the EU’s rural development policy. 
Maaelu arengukava: liikmesriigi koostatud ja komisjoni heakskiidetud peamine programmdokument ELi maaelu arengupoliitika kavandamiseks ja elluviimiseks.
Current rural development programmes cover the period 2007–13. 
Praegused maaelu arengukavad hõlmavad ajavahemikku 2007–2013.
Single document: A document that forms part of the application for registration of a name as a PDO or PGI and which is scrutinised by the Commission. 
Spetsifikaat: dokument, mis on osa taotlusest nimetuse registreerimiseks kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisena.
It sets out the main features of the product specification and a description of the link between the product and a particular geographical area. 
Dokumendis on esitatud toote peamised omadused, nagu kaitstud nimetus, tootekirjeldus, geograafilise piirkonna määratlus, toote saamismeetod ning üksikasjad, mis tõendavad seost toote ja geograafilise piirkonna vahel.
6 Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
6 Eriaruanne nr 11/2011 – Kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel tõhusalt toimida?
7 SUMMARY I. The European geographical indications scheme aims to protect the names of products whose characteristics are associated with the geographical area in which they are produced. 
7 KOKKUVÕTE I. Euroopa geograafiliste tähiste kava eesmärk on kaitsta tootenimesid, mille omadusi seostatakse selle geograafilise piirkonnaga, kus neid toodetakse.
The geographical indications scheme provides a potential economic opportunity for farmers and producers of food and can have a positive impact on the rural economy. 
Geograafiliste tähiste kava annab põllumajandus- ja toiduainetetootjatele potentsiaalsed majanduslikud võimalused ning võib mõjutada positiivselt maapiirkondade majandust.
To achieve this objective and provide the intended protection, an appropriate EU framework needs to be in place. 
Selle eesmärgi saavutamiseks ning kavandatud kaitse võimaldamiseks tuleb luua asjakohane ELi raamistik.
The Court examined whether the scheme’s control system is conceptually robust, whether the procedures and measures used render it attractive to potential participants and whether the measures available and the Commission’s actions have contributed to increasing consumer awareness. 
Kontrollikoda uuris, kas geograafiliste tähiste kava kontrollisüsteem on sisuliselt põhjalik, kas kasutatavad menetlused ja meetmed muudavad selle võimalikele osalejatele atraktiivseks ning kas olemasolevad meetmed ja komisjoni tegevus aitavad kaasa tarbijate teadlikkuse tõstmisele.
Checks relating to the geographical indications scheme aim to verify compliance of a PDO or PGI product with a product specification and to detect instances of disallowed use of a protected name. The audit showed that further clarification on the design of the control system for these checks is needed. 
Geograafiliste tähiste süsteemi kontrollide eesmärk on kinnitada kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähi-sega toote vastavust spetsifikaadile ning avastada kaitstud nime loata kasutamise juhtumeid. Audit näitas, et nende kontrollide jaoks vajalike järelevalvesüsteemide kavandamine vajab selgitamist.
Regarding the Commission’s supervision of Member States’ checks related to the geographical indications scheme, no service within the Commission has sole responsibility for carrying out audits of the scheme and no such audits have been carried out so far. 
Komisjon teeb järelevalvet nende kontrollide üle, mida liikmesriigid teostavad seoses geograafiliste tähiste kavaga, kuid ükski komisjoni talitus ei vastuta ainuisikuliselt kava auditeerimise eest ning siiani ei ole sellekohaseid auditeid läbi viidud.
V. The effectiveness of the geographical indications scheme is affected by the extent to which it is used by producers and the level of consumer awareness of it. 
V. Geograafiliste tähiste kava tõhusust mõjutab see, millises ulatuses tootjad seda kasutavad ja kui teadlikud on sellest tarbi-jad.
Potential exists to attract further producers to join the scheme, especially where the take-up is low, but the procedure for the scrutiny of applications is lengthy and discourages them. 
Kavaga on võimalik rohkemgi tootjaid liituma meelitada, eriti seal, kus selle juurutamine on aeglane olnud, kuid taotluste läbivaatamise menetlus on pikk ning see takistab neid.