natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on the specific programme, the Commission prepares 2-year work programmes that develop the specific objectives and expected impact, and set out funding opportunities through calls for proposals: 15 billion euro for 2014-2015 and 14,5 billion euro for 2016-2017. The ‘main’ Horizon 2020 work programme dedicates one part to each specific objective of the specific programme. 
Eriprogrammi alusel valmistab komisjon ette kaheaastased tööprogrammid, milles esitatakse erieesmärgid ja eeldatav mõju, ning rahastamisvõimalused projektikonkursside kaudu: 15 miljardit eurot perioodiks 2014–2015 ja 14,5 miljardit eurot perioodiks 2016–2017. „Horisont 2020“ peamises tööprogrammis on eriprogrammi igale erieesmärgile pühendatud eraldi osa.
It is complemented by separate work programmes for the ERC (an annual programme), the JRC (biennial programmes), and the EIT (a triennial programme, broken down annually). 3.35. 
Seda täiendavad eraldi tööprogrammid Euroopa Teadusnõukogu (aastane programm), Teadusuuringute Ühiskeskuse (kaheaasta-sed programmid) ja Euroopa Innovatsiooni-ja Tehnoloogiainstituudi (kolmeaastane programm, mis on jagatud aastasteks) jaoks.
The legislation for Horizon 2020 was adopted shortly before the implementation of the programme started, limiting the scope for strategic planning. 
3.35. „Horisont 2020“ käsitlevad õigusaktid võeti vastu veidi enne seda, kui programmi rakendamine algas, mis piiras strateegilise kavandamise ulatust.
The Europe 2020 strategy, the ‘Innovation Union’ and other flagship initiatives are referred to in the overall strategic framework for the work programme 2014-2015, but the references remain generic, unsystematic and do not clarify the specific contribution of the individual work programmes to particular strategic objectives. 
Perioodi 2014–2015 tööprogrammis viidatakse küll strateegiale „Euroopa 2020“, juhtalga-tusele „Innovatiivne liit“ ja muudele juhtalgatustele, kuid viited on üldised, ebasüstemaatilised ning ei selgita individuaalsete tööprogrammide konkreetset panust teatud strateegiliste eesmärkide täitmisel.
For 2016-2017, the strategic programming process improved and was documented via an overarching strategic planning document and scoping papers. of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 3.32. 
Perioodiks 2016–2017 oli kavandamisprotsessi parandatud ning seda dokumenteeriti üldises ELi strateegia kavandamise dokumendis ning kokkuvõttes. 3.32.
As stated in the reply of the Commission and EIT to special report No 4/2016, the EIT performs comprehensive analyses to compare the Knowledge and Innovation Communities (KICs) based on several factors, not simply on the basis of the core KPIs. 
Nagu komisjoni ning Euroopa Innovatsiooni-ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) vastuses eriaruandele nr 4/2016 sedastatakse, teeb EIT põhjalikke analüüse, et võrrelda teadmis-ja innovaatikakogukondi mitme teguri, mitte ainult peamiste võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate (KPId) alusel.
The implementation of KICs’ business plans is assessed both through quantitative performance indicators and through qualitative reviews done by external experts and the EIT’s staff. 
Teadmis-ja innovaatikakogukondade äriplaanide rakendamist hinnatakse nii kvantitatiivsete tulemusnäitajate kui ka kvalitatiivsete läbivaatamiste põhjal, mille viivad läbi väliseksperdid ja EIT personal.
More widely, the EIT also conducts on-site monitoring and topical reviews of the KICs’ activities. 
Laiemas plaanis viib EIT läbi ka kohapealset järelevalvet ning teadmis-ja innovaatikakogukondade tegevuse temaatilisi läbivaatamisi.
These tools, taken together, provide a very informative picture of the differences between the KICs. 
Ühendatult annavad need vahendid teadmis-ja innovaatikakogukondade erinevustest väga informatiivse pildi.
Since the observation of the Court the Commission has introduced a strategic planning process that went on before the 2016-2017 work programmes were finalised. 
Pärast kontrollikoja märkuse saamist võttis komisjon kasutusele strateegilise planeerimise protsessi, millega alustati enne 2016.–2017. aasta tööprogrammide täpsustamist.
This is a strategic examination of priorities and needs, carried out with Member States and other stakeholders, to ensure the link between the Horizon 2020 specific objectives and the work programmes implementing them. 
Tegemist on prioriteetide ja vajaduste strateegilise uurimisega, mida tehakse koostöös liikmesriikide ja teiste sidusrühmadega, et tagada seostatus programmi „Horisont 2020“ erieesmärkide ja neid rakendavate tööprogrammide vahel.
The preparation of the Horizon 2020 legislation was accompanied by the parallel preparation of the work programmes 2014-2015. 
Paralleelselt programmi „Horisont 2020“ õigusaktide koostamisega koostati aastate 2014–2015 tööprogrammid.
There was a clear link of each work programme part to the Horizon 2020 specific objectives. 
Iga programmi osa oli programmi „Horisont 2020“ erieesmärkidega selgelt seostatud.
For all the work programmes we examined, the 3.36-3.38. It is accepted that the ‘expected impact’ established in objectives are consistent with the specific objectives as defined the work programmes can be improved, and this has already started in in the specific programme. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.36. Kõikide kontrollikoja läbi vaadatud tööprogrammide puhul olid eesmärgid koosõlas eriprogrammides esitatud erieesmärkidega.
However, the objectives in the the 2016-2017 work programmes. sampled work programmes do not translate the high-level objectives from the legislation into operational ones which can be monitored and reported on: three out of five work programme objectives use exactly the same wording as is in the legislation, and none fulfil the SMART(31) criteria. 
Valimisse kuulunud tööprogrammide eesmärkide puhul ei ole aga õigusaktides esitatud kõrgetasemelised eesmärgid teisendatud kasutatavateks eesmärkideks, mille üle saab teha järelevalvet ja esitada aruandeid: viiest tööprogrammist kolm kasutavad täpselt sama sõnastust nagu õigusaktis ning ükski eesmärk ei vasta SMART-kriteeriumidele(31).
Operational objectives and relevant indicators would facilitate the required focus on performance or monitoring and reporting on performance at the work programme level. 
Tegevuseesmärgid ja asjaomased näitajad lihtsustaksid nõutavat tulemuslikkusele keskendumist ning sellealast järelevalvet ja aruandlust tööprogrammi tasandil.
Each work programme contains calls for proposals corresponding to the broad lines of activities of the specific objective (representing the scientific and technological content). 
Iga tööprogramm hõlmab projektikonkursse, mis vastavad erieesmärgi tegevuste üldsuunale (erieesmärgi raames määratletud teaduslik ja tehniline sisu).
The sampled calls for proposals identify objectives which are in line with those in the work programme and consistent with specific broad lines of activities, where applicable (32). 
Projektikonkursside valimis on määratletud eesmärgid, mis on kooskõlas tööprogrammide eesmärkidega ning vastavad tegevuste üldisele suunale, kui see on asjakohane(32).
Although overall the objectives of the calls are more specific than the ones in the work programme, they do not meet all SMART criteria. 
Kuigi projektikonkursside üldeesmärgid on spetsiifilisemad kui tööprogrammide omad, ei vasta need siiski SMART-kriteeriumidele.
Beside objectives, each call also includes an expected impact section. 
Lisaks eesmärkidele sisaldab iga projektikonkurss ka eeldatavat mõju käsitlevat osa.
It will thus be difficult for the Commission to measure the success of the calls in the absence of operational objectives and indicators with targets. 
Seega on komisjonil keeruline mõõta projektikonkursside edu, kuna puuduvad tegevuseesmärgid ja näitajad koos sihtväärtustega.
The sampled work programmes do not identify their long-term contribution to the strategic objectives even though this should be explained according to guidance on work programmes. 
Valimisse kuulunud tööprogrammides ei määratleta nende pikaajalist panust strateegiliste eesmärkide saavutamisel, kuigi tööprogrammide suuniste kohaselt tuleks seda selgitada.
None of the examples we analysed explain how the work programme contributes towards the achievement of specific Europe 2020 objectives; in one case, the objective of the work programme links the actions supported to one of the flagship initiatives but does not specify exactly how. 
Ükski kontrollikoja analüüsitud näidetest ei selgita, kuidas aitab tööprogramm kaasa strateegia „Euroopa 2020“ erieesmärkide saavutamisele.
However, the primary focus of the work programme is to provide the information necessary for applicants to prepare high quality proposals. 
Tööprogrammi peamine mõte on siiski esitada taotlejatele kvaliteetsete ettepanekute esitamiseks vajalikku teavet.
They should rather be linked to the specific objectives of Horizon 2020, and these objectives have been formulated to comply with Europe 2020. 
Pigem peaksid need seonduma programmi „Horisont 2020“ erieesmärkidega ning need on sõnastatud strateegiaga „Euroopa 2020“ ühtlustatud moel.
Performance will firstly be assessed through the indicators set out in the legislation. 
Tulemuslikkust hinnatakse kõigepealt õigusaktides sätestatud näitajate alusel.
This is made clear in Article 5 of the Horizon 2020 legislation. ‘The first set of relevant performance indicators for assessing progress against the general objective is set out in [the Annex to the Regulation]’. 
See on programmi „Horisont 2020“ käsitleva õigusakti artiklis 5 selgelt sätestatud. „Esimesed asjaomased tulemusnäitajad, mida kasutatakse üldeesmärgi poole liikumise hindamiseks, on esitatud [määruse lisas]“.
This will be the primary information on which the assessment of performance will be established. 
See on peamine teave, millele tulemuslikkuse hindamine tugineb. 3.36-3.38.
EN C 375/98 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS There is a focus on performance in proposals, evaluations and grant agreements but there are weaknesses that can lead to problems when assessing performance 3.39. 
C 375/98 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 ET KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Taotlustes, hinnangutes ja toetuslepingutes pööratakse tähelepanu tulemuslikkusele, kuid esinevad puudused võivad põhjustada probleeme tulemuslikkuse hindamisel 3.39.
In this section we assess the focus on performance for these stages of the management process. 
Käesolevas osas hinnatakse tulemuslikkusele keskendumist juhtimisprotsessi nendes etappides.
Evaluation of proposals 3.40. 
Taotluste hindamine 3.40.
Proposals are normally evaluated by experts, on behalf of the Commission, based on their excellence, impact and the quality and efficiency of their implementation(33). 
Enamasti hindavad taotlusi komisjoni määratud eksperdid, võttes aluseks taotluste taseme, mõju ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe (33).
With the exception of the ERC, which uses only the excellence criterion, the beneficiaries’ proposals we examined all included sections structured around these three evaluation criteria, with the weighting for impact at least as high as the other two criteria. 
Välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu, kes kasutas ainult tipptaseme kriteeriumit, olid kõik läbivaadatud toetusesaajate taotlused üles ehitatud nendele kolmele hindamiskriteeriumile, ning mõju kriteeriumi kaal oli vähemalt suur kui kahe ülejäänud kriteeriumi oma.
However, the quality of this evaluation depends on the quality of the expected impacts set out in the calls published by the Commission. 
Hindamise kvaliteet sõltub aga komisjoni avaldatud projektikonkurssides määratletud eeldatava mõju kvaliteedist.
For the excellence criterion, templates included in proposals indicate how objectives should be defined. Three out of the five proposal templates sampled required applicants to define SMART objectives and explain how they relate to the topic of the relevant work programme. 
Viiest valimisse kuulunud projektitaotluse vormist kolmes nõuti taotlejatelt SMART-eesmärkide määratlemist ning selgitamist, kuidas taotlus on seotud asjaomase tööprogrammi teemaga.
The objectives of these three proposals are generally SMART. 
Nende kolme taotluse eesmärgid vastavad üldiselt SMART-kriteeriumidele.
(33) Article 15 of Regulation (EU) No 1290/2013. 
(33) Määruse (EL) nr 1290/2013 artikkel 15.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/99 THE COURT’S OBSERVATIONS Grant agreements 3.42. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/99 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Toetuslepingud 3.42.
Grant agreements are the main way in which Horizon 2020 funds are allocated to deliver the programme objectives. 
Programmi „Horisont 2020“ vahendeid eraldatakse programmi eesmärkide saavutamiseks peamiselt toetuslepingute kaudu.
The sampled grant agreements used the same objectives as were in the proposals. 
Valimisse kuulunud toetuslepingutes kasutati samu eesmärke mis toetusetaotlustes.
These results mean ‘any tangible and intangible output Information on the indicators established in the legal base can and will of the action’ as defined in the rules of participation (34). 
Toetuslepingud sisaldavad osa tausta ja tulemuste kohta. Tulemused on osalemiseeskirjades (34) määratletud kui „kõik meetme materiaalsed ja immateriaalsed tulemused“.
We have pointed to problems assessing performance at the higher level (work programmes and calls) in the previous paragraphs. The design of the monitoring and reporting system of Horizon 2020 limits the Commission’s ability to properly monitor and report on performance 3.44. 
Eelmistes punktides toodi välja probleemid tulemuslikkuse hindamisega kõrgematel tasanditel (tööprogrammid ja projekti-konkursid). „Horisont 2020“ järelevalve-ja aruandlussüsteemi ülesehitus piirab komisjoni suutlikkust teha tulemuslikkuse üle asjakohast järelevalvet ja esitada aruandeid 3.44.
This section focuses on the monitoring and reporting system for Horizon 2020. 
Käesolev osa keskendub programmi „Horisont 2020“ järelevalve-ja aruandlussüsteemile.
We examined whether: (a) the current setup enables the Commission to monitor and report separately the spending on research and development as opposed to innovation; (b) the contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 can be reported on; (c) the Commission will be in a position to evaluate the programme in the course of its life. 
Kontrollikoda uuris järgmiseid küsimusi: a) kas praegune ülesehitus võimaldab komisjonil teha järelevalvet ja esitada aruandeid teadus-ja arendustegevuse ning innovatsioonikulutuste üle eraldi; b) kas on võimalik aru anda programmi „Horisont 2020“ panuse kohta strateegia „Euroopa 2020“ rakendamisel; c) kas komisjonil on võimalik hinnata programmi selle kestuse ajal.
THE COMMISSION’S REPLIES See Commission’s replies to paragraphs 3.36 to 3.38. 
Vt komisjoni vastuseid punktidele 3.36–3.38.
(34) Article 2(1)(19) of Regulation (EU) No 1290/2013. 
(34) Määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 2 lõike 1 punkt 19.
EN C 375/100 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS Spending on research is not monitored separately from that on innovation 3.45. 
ET C 375/100 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Teadusuuringute ja innovatsioonikulude üle ei tehta eraldi järelevalvet 3.45.
Horizon 2020 brings together previously separate funding instruments for research and innovation in a common strategic framework(35). 
Programmis „Horisont 2020“ on ühisesse strateegilisse raamistikku(35) ühendatud kaks varasemalt eraldiseisnud teadusuuringute ja innovatsiooni instrumenti.
In line with this approach, the innovation-related parts of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (36) and the EIT were brought together under the umbrella of Horizon 2020. 
Selle lähenemisviisiga kooskõlas toodi programmi „Horisont 2020“ alla kokku konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (36) ning Euroopa Innovatsiooni-ja Tehnoloogiainstituudi innovatsiooniga seotud osad.
We pointed out in the past that the proposed legislation for Horizon 2020 did not provide a clear definition of innovation and that without some limits on the scope of fundable innovation activities there was a risk that a wide range of innovation projects would dilute funding (37). 
Kontrollikoda on varem märkinud, et programmi „Horisont 2020“ käsitlevad kavandatud õigusaktid ei sisaldanud innovatsiooni selget määratlust ning et ilma rahastatavate innovatsioonimeetmete teatud piiramiseta on oht, et rahastamine hajub, kui innovatsiooniprojekte on liiga palju(37).
In our view this risk persists. The framework programme and the specific programme for Horizon 2020 do not provide clear criteria to distinguish between ‘research and development’ and ‘innova-tion’(38) or to monitor and report separately on the performance under these headings. 
Kontrollikoda on seisukohal, et risk püsib. „Horisont 2020“ raamprogramm ja eriprogramm ei sisalda selgeid kriteeriume „teadus-ja arendustegevuse“ ja „innovatsiooni“ (38) eristamiseks ning järelevalve tegemiseks ja aruannete esitamiseks nende rubriikide raames.
THE COMMISSION’S REPLIES One of the major aims of Horizon 2020, set out from the beginning of discussions on the framework programme, was to narrow the divide between research and innovation. 
13.10.2016 KOMISJONI VASTUSED Üks programmi „Horisont 2020“ käsitlevate arutelude algusest peale seatud peaeesmärk oli vähendada teadusuuringute ja innovatsiooni vahelist lõhet.
The legislation gives no separate definition of research and innovation instead stating that: ‘“Research and innovation activities” mean the whole spectrum of activities of research, technological development, demonstration and innovation, including the promotion of cooperation with third countries and international organisations, the dissemination and optimisation of results and the stimulation of high quality training and mobility of researchers in the Union’. 
Õigusaktid ei anna teadusuuringute ja innovatsiooni kohta eraldi määratlusi, sätestades selle asemel: „„teadus-ja innovatsioonitegevus“ – tegevus, mis hõlmab teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, sh koostöö edendamine kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, tulemuste levitamine ja optimeerimine ning liidu teadlaste kõrgetasemelise koolituse ja liikuvuse soodustamine“.
The Commission considers that distinguishing between research and innovation activities is not required, has no clear added value, and risks to run counter to the efforts to narrow the gap between research and innovation in Europe. 
Komisjoni arvates ei ole teadus-ja innovatsioonitegevust vaja eristada, sellel ei oleks selget lisaväärtust ning see võib minna vastuollu teadusuuringute ja innovatsiooni vahelise lõhe vähendamise pingutustega Euroopas.
(35) COM(2010) 700 final of 19 October 2010, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the National Parliaments, ‘The EU Budget Review’, p. 8 and COM(2011) 500 final of 29 June 2011, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions ‘A Budget for Europe 2020’, Part I, p. 10. 
(35) KOM(2010) 700 lõplik, 19. oktoober 2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja riikide parlamentidele, „ELi eelarve läbivaatamine“, lk 8 ja KOM(2011) 500 lõplik, 29. juuni 2011, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“, osa I, lk 10.
See also Recitals 4, 5, 7, 10 of Regulation (EU) No 1291/2013. 
Vt ka määruse (EL) nr 1291/2013 põhjendused 4, 5, 7, 10.
(36) Entrepreneurship and Innovation Programme, the Information Communication Technologies Policy Support Programme, and the Intelligent Energy Europe Programme. 
(36) Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm, info-ja sidetehnoloogia tegevuspõhimõtete toetusprogramm ja programm „Arukas energeetika – Euroopa“.
(37) Opinion No 6/2012 on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down the rules for the participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’, paragraphs 37 and 38 (http://eca.europa.eu). 
(37) Kontrollikoja arvamus nr 6/2012 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) osalemis-ja levitamiseeskirjad, punktid 37 ja 38 (http://eca.europa.eu).
(38) The dividing line between research and innovation is not always obvious. 
(38) Teadusuuringute ja innovatsiooni vaheline erinevus ei ole alati selge.
The Commission uses the ‘Frascati Manual 2015 — Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development’(http://www.oecd.org) and the ‘Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005’ (http://www.oecd-ilibrary.org) to make the distinction. 
Komisjon kasutab vahetegemiseks järgmiseid dokumente „Frascati Manual 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development“(http://www. oecd.org) ja „Oslo Manual: Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005“ (http://www.oecd-ilibrary. org).
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/101 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.47. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/101 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.47.
The EU has adopted the 3 % headline target for the research and development intensity indicator. 
EL on seadnud teadus-ja arendustegevuse intensiivsus-näitaja 3 protsendi suuruse peamise eesmärgi.
Not all of the innovation activity funded by Horizon 2020 falls within the definition of research and development for the purpose of this target(39). 
Mitte kõik „Horisont 2020“ raames rahastatud innovatsioonialased tegevused ei vasta selle eesmärgi raames teadus-ja arendustegevuse määratlusele (39).
As a matter of fact, there are activities within Horizon 2020 that aim specifically at fostering innovation (40) as opposed to research and development and, therefore, are not captured by the 3 % target. The contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 whilst established in the budget will not be reported on in meaningful way at least until 2018 3.48. 
Tegelikult kuulub „Horisont 2020“ alla tegevusi, mis on otseselt suunatud innovatsiooni,(40) mitte teadus-ja arendustegevuse edendamisele, ning mida seetõttu 3-protsendilise eesmärgiga ei hõlmata. Programmi „Horisont 2020“ panus strateegiasse „Euroopa 2020“ on küll eelarves määratletud, kuid selle kohta ei anta otstarbekalt aru enne 2018. aastat 3.48.
The programme statements, used in the budgetary procedure to justify operational expenditure, provide information on the links between spending programmes and the Europe 2020 strategy by signalling the headline targets pursued and by estimating the financial contribution of programmes to the flagship initiatives. 
Programmide tegevusaruanded, mida kasutatakse eelarvemenetluses tegevuskulude põhjendamiseks, annavad teavet kuluprogrammide ja strateegia „Euroopa 2020“ vaheliste seoste kohta, märkides ära peamised eesmärgid, mille poole püüeldak-se, ning hinnates programmide rahalist panust juhtalgatustesse.
Therefore, the financing of the Europe 2020 strategy from the EU budget is calculated based on the estimated financial contribution of spending programmes to the flagship initiatives in the programme statements. 
Seega arvutatakse strateegia „Euroopa 2020“ rahastamine ELi eelarvest programmide tegevusaruandes esitatud kuluprogrammide hinnangulise rahalise panuse alusel juhtalgatustele.