natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the checks conducted by the Commission, apart from the complexity of analysing thoroughly a whole raft of NBF legislation in place in the Member States, during the abovementioned period a significant amount of effort also went into assessing the compliance of national legal provisions of 22 TSCG Contracting Parties with the Fiscal Compact requirements (as per the invitation made to the Commission in Art. 16 TSCG). 
Komisjoni kontrollidest. Peale selle, et liikmesriikides kehtivate liikmesriikide eelarveraamistiku valdkonna õigusaktide paljususe tõttu on põhjalik analüüsimine keerukas, kulus kontrollimisel küllaltki palju energiat ka hindamisele, kas 22 SKJ-lepingu osalise riiklikud sätted vastavad fiskaalkokkuleppe nõuetele (järgides lepingu artiklis 16 komisjonile esitatud üleskutset).
Finally, the process of compliance checking involved extensive bilateral exchanges with the Member States (primarily via the EU Pilot process) aiming to remedy the transposition gaps and non-conformity issues identified by the Commission. 
Samuti hõlmas vastavuskontroll mahukat kahepoolset suhtlust liikmesriikidega (peamiselt EU Pilot-menetluse kaudu), et parandada komisjoni leitud ülevõtmislüngad ja mittevastavused.
While these exchanges have been very effective, the corrective actions taken by the Member States in turn generated further delays in completing the conformity checks. 
Kuigi selline suhtlus on olnud väga tulemuslik, tekitasid liikmesriikide parandusmeetmed vastavuskontrolli lõpuleviimisel omakorda viivitusi.
As regards the targets set in DG ECFIN’s Annual Management Plans, it should be noted that they refer only to the preliminary conformity checks, i.e. the basis for the EU Pilots. 
Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi iga-aastastes juhtimiskavades seatud sihtide kohta tuleb märkida, et need viitavad ainult esialgsetele vastavuskontrollidele ehk EU Piloti põhiandmetele.
In some cases, this was due to the reason explained above. 
Mõnel juhul oli see nii eespool kirjeldatud põhjustel.
76 On deciding the sequencing of EU Pilots for a Directive which establishes minimum requirements for NBFs of all Member States, the Commission considers that the more operational criteria it used (as indicated in paragraph 76) were more appropriate from an equal treatment point of view than those cited by ECA (namely, the level of public debt and membership of euro area). 
ET ET 76.Kõigi liikmesriikide jaoks liikmesriikide eelarveraamistike miinimumnõuded sätestava direktiiviga seotud EU Piloti järjestuse määramisel kasutatud tegevuspõhisemad kriteeriumid (vt punkt 76) olid komisjoni arvates võrdse kohtlemise seisukohast sobivamad kui Euroopa Kontrollikoja osutatud kriteeriumid (valitsemissektori võlg ja euroala liikmesus).
The Commission points out that half of the high-debt euro area Member States were in fact covered among the 18 Member States that were included in the first and second waves of EU Pilots. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et pooled euroala suure võlgnevusega liikmesriigid kuulusid EU Piloti esimese ja teise laine menetluste kokku 18 liikmesriigi hulka. 78.
78 The Commission stresses that the EU Pilot exchanges have been instrumental for the conformity checks. 
Komisjon rõhutab, et EU Piloti raames toimunud teabevahetus on olnud vastavuskontrollide seisukohalt kasulik.
They enabled to form a definitive view on conformity for the 18 Member States concerned by the first two waves and, on that basis, either conclude on conform transposition or consider the need for launching infringement proceedings where Pilot replies were rejected as unsatisfactory. 
Nende abil sai kujundada kindla arusaama kahe esimese laine kokku 18 liikmesriigi vastavusest ning selle alusel otsustada ülevõtmise nõuetekohasuse või (kui EU Piloti vastused ei olnud rahuldavad) rikkumismenetluse alustamise vajaduse üle.
It should be noted that the 10 weeks for each side involved in the EU Pilot (i.e. the Commission and the Member State concerned) represent a benchmark. 
Tasub meeles pidada, et EU Piloti kummagi poole (st komisjoni ja liikmesriigi) jaoks ette nähtud kümme nädalat on soovituslik.
The overall duration of a Pilot case may be longer in practice for a variety of reasons, such as: (i) request for an extension from the Member State, (ii) request for additional information from the Commission; (iii) time necessary for translation of Member States replies and submissions, and (iv) reporting of follow-up measures by the Member State. 
Konkreetse EU Piloti juhtumiga tegelemine võib tegelikult võtta ühtekokku rohkem aega ja seda mitmel põhjusel, nt: i)liikmesriik esitab pikendustaotluse, ii) komisjon küsib lisateavet, iii) liikmesriigi vastuste ja esitatud materjalide tõlkimisele kulub aega ning iv) liikmesriik annab teada järelmeetmetest.
Some or all of the above situations were encountered in all the 18 cases, which explains in part the long span of the exchanges with the Member States. 
Kõigi nende 18 juhtumi käsitlemisel puututi kokku ühe või mitme eelnimetatud olukorraga, mis osaliselt selgitab ka, miks kirjavahetus liikmesriikidega nii aeganõudvaks kujunes.
In particular, it should be noted that in all those Pilot cases the Commission requested additional information. The Commission services involved (i.e. DG ECFIN) adopted a constructive conduct during the EU Pilot exchanges, especially by giving Member States all the necessary assistance and allowing time for some committed measures to be adopted. 
Konkreetselt küsis komisjon kõigi nende juhtude käsitlemisel lisateavet. Komisjoni talituste (st majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi) tegevus oli EU Piloti raames teabevahetuste käigus konstruktiivne, eelkõige võib välja tuua, et liikmesriikidele anti igakülgset abi ja aega lubatud meetmete vastuvõtmiseks.
This lengthened the formal duration of the Pilot cases beyond the benchmarks, but the relevance of this delay is clearly outweighed by the positive outcome of the process: only 7 out of the 18 cases were closed with a rejection, and the outstanding issues in 6 out of those 7 cases have subsequently been settled satisfactorily by the Member States concerned, without the Commission needing to launch infringement proceedings. 
See tegi Piloti juhtumite käsitlemise ametliku kestuse soovituslikust pikemaks, aga selle kaalub üles positiivne tulemus: kokku 18 juhtumist vaid seitse suleti äraütlemisega ning neist seitsmest kuuel juhul on liikmesriigid leidnud lahtistele küsimustele rahuldava lahenduse hiljem, ilma et komisjonil oleks olnud vaja alustada rikkumismenetlust. 79.
79 Common reply to paragraphs 79 and 80: With hindsight, the Commission acknowledges that it may have underestimated the challenges associated with the national transposition of the Directive, to a certain extent. 
Ühine vastus punktidele 79 ja 80 Tagasi vaadates möönab komisjon, et ta ilmselt mõnevõrra alahindas direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise keerukust.
An important reason behind the Member States’ delay in notifying transposing measures was that they also had to incorporate in the national legal order the additional NBF requirements stemming from Regulation 473/2013 and the Fiscal Compact. 
Oluline põhjus, miks liikmesriigid ülevõtmismeetmetest teavitamisega viivitasid, oli see, et nad pidid riiklikku õiguskorda üle võtma ka liikmesriikide eelarveraamistikele määrusest (EL) nr 473/2013 ja fiskaalkokkuleppest tulenevad lisanõuded.
In particular, the latter required passing legislation with high legal force in the national legal hierarchy, sometimes even at constitutional level. 
Just fiskaalkokkuleppes sätestatud nõuete ülevõtmiseks oli riikidel vaja vastu võtta väga suure õigusjõuga õigusakte, vahel isegi põhiseaduse tasandil.
Member States were therefore slower in adopting and notifying the Directive-related measures, leading to the launch of non-communication infringement procedures. 
Seetõttu läks liikmesriikidel direktiiviga seotud meetmete vastuvõtmise ja nendest teadaandmisega aega, mistõttu algatati teatamata jätmisega seotud rikkumismenetlused.
The Commission points out that it provided guidance and support on NBFs both before and after the Directive’s transposition deadline of 31 December 2013. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et ta andis liikmesriikide eelarveraamistike kohta juhiseid ja abi nii enne kui ka pärast ülevõtmistähtaega (31.12.2013).
This was done via several means and channels, in particular topic-specific guidance documents (e.g. on statistical requirements, information on tax expenditure), notes to the relevant committees, background papers for peer reviews on NBFs, review of draft national legislation transposing the Directive (including before 31 December 2013), EU Pilot procedures (as of August 2016), and other bilateral technical exchanges. 
Seda tehti mitmel moel ja eri kanalite kaudu, täpsemalt teemapõhiste juhenddokumentidega (nt statistiliste nõuete või maksukulutuste teabe kohta), asjaomastele komiteedele saadetud märkustega, liikmesriikide eelarveraamistikega seotud vastastikuse hindamise taustdokumentidega, direktiivi üle võtvate riiklike õigusaktide eelnõude läbivaatamisega (sh enne 31.12.2013), EU Pilot-menetlustega (alates 2016. aasta augustist) ja muu kahepoolse suhtlusega.
Moreover, the Commission has always responded favourably to any specific request for assistance addressed to it by the Member States. 
Lisaks on komisjon alati nõustunud liikmesriikide kõigi sellekohaste abipalvetega.
When assessing the full extent of guidance on NBFs provided by the Commission to the Member States, one has to consider that Member States overhauled their fiscal frameworks by taking into account not just the Directive requirements, but also obligations stemming from Regulation 473/2013 and the Fiscal Compact, as applicable. 
Hinnates kõiki juhiseid, mida komisjon liikmesriikidele liikmesriikide eelarveraamistike kohta andis, tuleb arvestada ka seda, et liikmesriigid muutsid oma eelarveraamistikke väga palju, sest võtsid 10 ET ET arvesse nii direktiivi nõudeid kui ka määrusest (EL) nr 473/2013 ja fiskaalkokkuleppest tulenevaid kohustusi.
Therefore, when reviewing draft national legislation and providing comments, the Commission also factored in the broader set of supranational NBF requirements to which Member States need to abide by. 
Niisiis arvestas komisjon riiklike õigusaktide eelnõusid hinnates ja märkusi esitades ka liikmesriikide eelarveraamistike valdkonnas liikmesriikidele kohustuslike laiemate riigiüleste nõuetega.
In its Treaty role of monitoring the application of EU law, the Commission has indeed prioritised so far ensuring that the features of reformed NBFs are in line with the new requirements of Union law, as they prompted significant reforms of NBFs across the EU. 
Komisjon on aluslepingu kohases ELi õiguse kohaldamise järelevalves seni seadnud prioriteediks hoolitsemise selle eest, et muudetud liikmesriikide eelarveraamistikud oleks kooskõlas uute liidu õiguse nõuetega, sest nende tõttu olid terves ELis vajalikud liikmesriikide eelarveraamistike suured reformid.
Given the forthcoming completion of the conformity checks for Directive 2011/85, the Commission’s focus will shift towards the implementation of NBFs, including as appropriate the provision of support and guidance. 
Kuna direktiivi 2011/85/EL kohane vastavuskontroll saab peagi läbi, siis keskendub komisjon liikmesriikide eelarveraamistike rakendamise kontrollile (sh abistamisele ja juhendamisele).
83 The Commission envisages to start assessing how Directive 2011/85 is applied after concluding the conformity checks. 
Komisjon kavatseb hakata hindama direktiivi 2011/85/EL kohaldamist pärast vastavuskontrollide lõpetamist.
While the Commission’s focus has so far been on ensuring proper transposition, implementation-related information has also been collected to get a better picture of the overall situation in the Member States. 
Kuigi komisjon on seni keskendunud nõuetekohase ülevõtmise tagamisele, on kogutud ka rakendamisega seotud teavet, et saada liikmesriikide üldisest olukorrast parem ülevaade.
However, this has not been done in a systematic way and will require an across-the-board update at the time of conducting full application checks. 
Seda ei ole siiski tehtud süsteemselt ja täieliku kohaldamiskontrolli ajal on kogu seda infot vaja värskendada. 84.
Notwithstanding this, it should be noted that on a number of Directive provisions which are more implementation-oriented than transposition-driven (e.g. statistical provisions), the internal transposition guidance actually includes elements of guidance for application checks. 
Sellest hoolimata tuleb tähele panna, et ülevõtmise sisejuhistes on direktiivis sisalduva mitme rohkem rakendamisele kui ülevõtmisele keskenduva sätte (nt statistikasätted) kohta tegelikult olemas ka kohaldamiskontrolli juhiseid. 85.
85 Common Commission reply to paragraphs 85 and 86: The Commission acknowledges the relevance of further analysis and will continue to explore ways in which useful results could be achieved. 
Komisjoni ühine vastus punktidele 85 ja 86 Komisjon möönab lisaanalüüsi vajalikkust ja uurib edasi, kuidas jõuda kasulike tulemusteni.
However, the Commission stresses that making a strict correlation between a Member State’s implementation of the Directive (which is a subset of the supranational NBF requirements) and its overall fiscal performance in relation to the SGP requirements is very challenging methodologically. 
Komisjon rõhutab siiski, et metodoloogiliselt on väga keeruline leida tugevat korrelatsiooni, millega seostada seda, kuidas liikmesriik direktiivi (ehk liikmesriikide eelarveraamistike suhtes kohaldatavate riigiüleste nõuete alamkogumit) rakendab, selle üldise tulemuslikkusega stabiilsuse ja kasvu pakti eelarvenõuete täitmisel.
While assessing the degree of implementation and functioning of the Directive provisions is relatively straightforward, assessing the extent to which these requirements have affected fiscal performance is less clear, mainly because of: - high degree of overlap between certain requirements of the Directive and provisions laid down in Regulation 473/2013 and the Fiscal Compact that produced effects during the same period. - the timing of the Directive, which coincided with a deep financial and economic crisis during which several Member States were under external financial assistance programmes (most of those programmes contained conditionalities that took on board many of the Directive requirements). - the need to allow sufficient time for the Directive requirements to be applied in practice and exert their influence on the budgetary process. 
Direktiivi rakendamise ja toimimise määra hindamine on küll suhteliselt lihtne, kuid selle hindamine, mil määral need nõuded on mõjutanud eelarvevaldkonna tulemuslikkust, ei ole sama lihtne. Peamiselt alljärgnevatel põhjustel. – Direktiivi mõned nõuded ning määruse (EL) nr 473/2013 ja fiskaalkokkuleppe sätted kattuvad paljus, samuti avaldus nende mõju samal perioodil. – Direktiiv võeti vastu sügava finants-ja majanduskriisi ajal, mil paljud liikmesriigid kasutasid väliste finantsabiprogrammide tuge (suurem osa neist programmidest sisaldas tingimusi, mis kattusid direktiivi nõuetega). –Direktiivi nõudeid tuleb kõigepealt piisavalt pikka aega reaalselt kohaldada, et need saaks eelarveprotsessile mõju avaldada.
89 The Commission has decided to postpone the publication of the suitability review and to publish it together with the review of other parts of the Six and Two-pack. 
Komisjon on otsustanud sobivuse hindamise aruande avaldamise edasi lükata ja avaldada see koos esimese ja teise majanduse juhtimise paketi teiste osade läbivaatamise aruandega.
This will allow the Commission to form an aggregate view on the whole EU fiscal framework, consisting of EU rules and national fiscal frameworks. 
Siis saab komisjon tervikliku pildi kogu ELi eelarveraamistikust, mis hõlmab nii ELi eeskirju kui ka riiklikke eelarveraamistikke.
91 The Fiscal Governance Database (FGD) and the related indices were established for a broader purpose than the assessment of requirements in EU law (incidentally, their creation predates the Directive 2011/85). 
Eelarve juhtimise andmebaasi ja sellega seotud indeksite kasutuselevõtu mõte oli laiem kui ELi õiguses sätestatud nõuete hindamine (need võeti kasutusse enne direktiivi 2011/85/EL).
The MTBF index was designed from the outset to reflect desirable features and best practices for MTBFs, thus going beyond the Directive, which sets only minimum requirements for MTBFs. 
Keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks loodi algusest peale selleks, et see kajastaks selliste raamistike soovituslikke omadusi ja parimaid tavasid ehk enamat kui vaid direktiivis sätestatud miinimumnõudeid.
In fact, the Commission considers that an index taking into account only the requirements from the Directive would be of limited relevance. 
Õigupoolest arvab komisjon, et indeks, mis arvestaks vaid direktiivi nõuetega, ei oleks kuigi kasulik.
The MTBF index was also not designed as a measure of the transposition or implementation of the Directive in the area of MTBFs. 
Keskpika perioodi eelarveraamistiku indeksit ei loodud ka direktiivi asjaomaste nõuete ülevõtmise ega rakendamise mõõdikuna.
It should be noted, however, that after the 2015 methodological review of the FGD the index criteria have been refined in light of the improvements recorded in the Member States and have been better aligned with (most of) the requirements of the Directive. 
Siiski tasub meeles pidada, et pärast eelarve juhtimise andmebaasi metoodika muutmist 2015. aastal on indeksi kriteeriumeid liikmesriikides tehtud täiustusi arvestades täpsustatud ja need on direktiivi nõuetega (enamikuga neist) paremini kooskõlla viidud.
92 While the study does not purport to be a fully-fledged assessment on the application of EU requirements concerning MTBFs, it provides evidence on the effectiveness of national fiscal rules and MTBFs in the EU. 
Kuigi selle uuringuga ei ole taotletud keskpika perioodi eelarveraamistikele kehtestatud ELi nõuete kohaldamise täielikku hindamist, saab sellega tõendeid riiklike eelarvereeglite ja keskpika perioodi eelarveraamistike mõjususe kohta ELis.
First indent: The MTBF index is indeed compiled based on information reported by the Member States in the FGD. 
Keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks on tõepoolest koostatud selle teabe alusel, mille liikmesriigid on esitanud eelarve juhtimise andmebaasi.
This is in line with the original mandate given by the ECOFIN Council via its conclusions adopted on 5 May 2009. 
See on kooskõlas algsete volitustega, mille majandus-ja rahandusküsimuste nõukogu 5. mail 2009 vastuvõetud järeldustes andis.
In time, and especially after the 2015 FGD review, the amount of MTBF-related information reported in the FGD has increased noticeably and its level of detail justifies continuing to rely on the Member States (i.e. Ministries of Finance) as information providers. 
Aja jooksul ja eriti pärast eelarve juhtimise andmebaasi metoodika 2015. aasta muudatusi on andmebaasis esitatud keskpika perioodi eelarveraamistiku andmete arv märgatavalt kasvanud ja kuna liikmesriikide (st rahandusministeeriumide) esitatud andmed on piisavalt detailsed, on mõistlik jätkata nende kasutamist.
It should also be stressed that in recent years the information submitted by Member States has been increasingly verified against in-house Commission knowledge and in many cases corrected before entering the index. 
Samuti tuleb rõhutada, et viimastel aastatel on liikmesriikide esitatud teavet üha enam kontrollitud võrdluses komisjoni siseinfoga ja paljudel juhtudel ka enne indeksisse lisamist parandatud.
This has increased the reliability of the index. 
Seetõttu on indeks muutunud usaldusväärsemaks.
Second indent: As indicated in the reply just above, the MTBF index was designed from the outset to reflect desirable features and best practices for MTBFs. 
Nagu eelmises vastuses osutatud, loodi keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks algusest peale selleks, et see kajastaks selliste raamistike soovituslikke omadusi ja parimaid tavasid.
Thus, not each and every provision in the Directive is taken into account in the scoring, while in turn some criteria go beyond the scope of the Directive. 
Niisiis ei arvestata punktide andmisel direktiivi kõigi sätetega, ent mõni kriteerium on direktiivi kohaldamisalaga võrreldes ka juurde võetud.
Third indent: By design, the MTBF index focuses exclusively on elements of design, for which information is available in the FGD. 
Kolmas taane. Keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks kajastab taotluslikult ainult ülesehitust, mille kohta on teave eelarve juhtimise andmebaasis olemas.
Fourth indent: While the MTBF index was neither designed nor used as a measure of the transposition or implementation of the Directive, reforms introduced by the Member States in response to the Directive are reflected by the index as they are adopted and reported in the FGD, independent of the timing of the Directive assessment (the index scoring and the Directive assessment follow separate processes). 
Kuigi keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks ei olnud loodud ega kasutuses direktiivi ülevõtmise ega rakendamise mõõdikuna, kajastuvad indeksis siiski direktiivi tõttu liikmesriikides tehtud reformid niipea, kui need vastu võetakse ja kantakse eelarve juhtimise andmebaasi ning olenemata direktiivikohase hindamise ajast (indeksi punktiarvestus ja direktiivikohane hindamine toimuvad eraldi).
In other words, for the purposes of the study in question, the MTBF index covers the structural features that were in place in the Member States up until end-2015. 
Teisisõnu hõlmab keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks uuringu seisukohalt olulisi struktuurseid omadusi, mis olid liikmesriikides olemas hiljemalt 12
Fifth indent: Whereas the MTBF index provides a numerical measure of the design quality of MTBF across Member States, it cannot track the reasons underlying the changes to the index, such as the financial assistance programmes. 
Kuigi keskpika perioodi eelarveraamistiku indeks näitab numbriliselt eelarveraamistiku ülesehituse kvaliteeti liikmesriikides, ei saa selle abil jälgida seda, miks indeks muutunud on (nt finantsabi programmide tulemusena).
As pointed out in the Commission reply to paragraphs 85 and 86, isolating the specific impact of the Directive 2011/85 from other factors influencing NBF reforms is very challenging methodologically. 
Nagu mainitud komisjoni vastuses punktidele 85 ja 86, on konkreetselt direktiivi 2011/85/EL ja teiste liikmesriikide eelarveraamistikke mõjutavate tegurite mõju eristamine metodoloogiliselt väga keeruline.
This is true also for the financial assistance programmes, most of which contained conditionalities that took on board many of the Directive requirements. 
Sama kehtib ka finantsabiprogrammide puhul, sest neist enamik sisaldas palju direktiivi nõuetest üle võetud tingimusi.
95 As regards the reference to the Contracting Parties’ commitments in the Commission’s assessment, it should be recalled that the Fiscal Compact is not an instrument of Union law. 
Mis puudutab lepinguosaliste võetud kohustuste komisjoni hindamises arvesse võtmist, siis tasub meeles pidada, et fiskaalkokkulepe ei ole liidu õigusakt.
The Commission found it therefore appropriate to take a relatively flexible approach, according to which formal commitments and announced plans of the Contracting Parties are considered to complement and reinforce the adopted national provisions. 
Seetõttu pidas komisjon sobivaks kasutada suhteliselt paindlikku lähenemist, mille kohaselt käsitatakse lepinguosaliste ametlikult võetud kohustusi ja teadaantud kavasid vastuvõetud riiklike sätete täienduse ja tugevdusena.
The Commission acted in full transparency by publicly referring in the report to the commitments and plans announced by the Contracting Parties. 
Komisjon tegutses täiesti läbipaistvalt, sest tõi aruandes avalikult välja lepinguosaliste võetud kohustused ja teadaantud kavad.