natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples of volatility of the output gap in Commission’s forecasts 2.00 % 1.00 % 0.00 % - 1.00 % - 2.00 % - 3.00 % - 4.00 % - 5.00 % - 6.00 % - 7.00 % Note: A=autumn, S=spring, W=winter Source: Commission’s annual macroeconomic database (AMECO). 2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Germany 2011 Italy 2012 Cyprus 2013 Figure 9 
Näiteid SKP lõhe kõikuvusest komisjoni prognoosides 2,00% 1,00% 0,00% -1,00% -2,00% -3,00% -4,00% -5,00% -6,00% -7,00% 2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 SKSKSKSTKSTK Saksamaa 2011 Itaalia 2012 Küpros 2013 Märkus: S=sügis, K=kevad, T=talv Allikas: komisjoni iga-aastase makromajanduse andmebaas (AMECO). Joonis 9
Observations 61 94 The bottom‐up approach is also somewhat complex, owing mainly to the dif‐ ficulty in defining the impact of revenue measures and to the ‘no policy change’ benchmark against which government actions will be assessed. 
Tähelepanekud 61 94 Ka alt-üles lähenemisviis on mõnevõrra keeruline, mille peamine põhjus on tulumeetmete mõju kindlaksmääramise keerukus ning see, et valitsuse tegevuse hindamise aluseks on eeldus, et poliitikas muudatusi ei tehta.
The Commis‐ sion’s scrutiny/certification of the estimated budgetary impact of fiscal measures inevitably depends on information and figures provided by the national authori‐ ties. 
Fiskaalmeetmete poolt eelarvele avaldatava hinnangulise mõju komisjonipoolne järelevalve/kinni-tamine sõltub paratamatult riiklike ametiasutuste edastatud teabest ja arvudest.
It is impossible for the Commission to adequately assess the accuracy of these figures with the resources it makes available for the task. 
Komisjonil on võimatu arvude täpsust adekvaatselt hinnata nende ressurssidega, mis ta on ülesande täitmiseks eraldanud.
The Commission’s analyses of the impact of fiscal measures lack transparency... 
Komisjoni analüüsid fiskaalmeetmete mõju kohta ei ole piisavalt läbipaistvad ...
95 The increased complexity of the rules for assessing effective action has widened the Commission’s scope for interpretation and discretion. 
95 Mõjusate meetmete hindamise eeskirjade suurenenud keerukus on laiendanud komisjoni tõlgendamis-ja kaalutlusvabadust.
As a result its analyses have become less transparent. 
Selle tagajärjel on komisjoni analüüsid muutunud vähem läbipaistvaks.
96 With regard to the top‐down approach, it is not possible to recalculate the struc‐ tural effort without access to certain key data which were not shared in full with the Member States until the 2015 spring forecast and have still not been made public (see paragraphs 74 and 75). 
96 Ülalt-alla lähenemisviisi puhul ei ole võimalik struktuurilist kohandamist ümber arvutada ilma teatud võtmeandmeteta, mida liikmesriikidega kuni 2015. aasta ke-vadprognoosini täielikult ei jagatud ja mida ei ole siiani avalikustatud (vt punktid 74 ja 75).
97 The Commission used the bottom‐up approach for France in May 2013. 
97 Komisjon kasutas Prantsusmaa puhul 2013. aasta mais alt-üles lähenemisviisi.
This methodology enabled the Commission to judge that France had taken effec‐ tive action and to extend its EDP deadline. 
See metoodika võimaldas komisjonil hinnata Prantsusmaa meetmed mõjusaks ja pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega.
However, the methodology was not endorsed by the Council until June 2014. 
Nõukogu kinnitas metoodika aga alles 2014. aasta juunis.
In addition, the impact assessment of revenue measures is a projection, not an ex‐post assessment, and therefore may be overly optimistic compared with the actual outcomes. 
Samuti võib tulumeetmete mõju hindamine olla ülemääraselt optimistlik, võrreldes tegelike tulemustega, kuna tegemist on prognoosiga, mitte järelhindamisega.
Moreover, the impact of expenditure measures is assessed against a baseline identified by the Commission under the ‘no policy change’ assumption and is a matter for expert judgement. 
Lisaks hinnatakse kulumeetmete mõju võrreldes lähteväärtusega, mille on määratlenud komisjon poliitika muutumatuks jäämise eeldusel ja mis on eksperdihinnangu ülesanne.
Observations 62 98 The Commission has been making efforts to enhance transparency. 
Tähelepanekud 62 98 Komisjon on teinud jõupingutusi läbipaistvuse parandamiseks.
In part since the 2014 spring forecast, and in full since the 2015 spring forecast, it has shared with Member States the information they need to replicate its effective action calculation. 
Liikmesriikidega on mõjusate meetmete arvutuskäigu taastamiseks vajalikku teavet jagatud osaliselt alates 2014. aasta kevadprognoosist ja täielikult alates 2015. aasta kevadprog-noosist.
However, as most of this detailed information is not made public, an interested third party would not be able to replicate the assessment. 
Arvestades, et üksikasjalik teave ei ole avalikustatud, ei saa aga asjast huvitatud kolmas pool hindamise käiku korrata.
99 In common with the EDP reporting documents submitted by national authorities (see paragraph 86), the Commission assessments reviewed by us contained no detailed (measure‐by‐measure) or quantified ex‐post assessment of the correc‐ tive measures implemented by Member States. ... and its conclusions are not always sufficiently clear or well‐founded 100 Since the entry into force of the ‘Six‐pack’, Member States placed under an EDP or granted an extension have been required to produce a report, within the follow‐ ing six months, on the corrective action taken (see Figure 7 in paragraph 85). 
99 Nagu riiklike ametiasutuste poolt edastatud ülemäärase eelarvepuudujäägi aruandlusdokumendid (vt punkt 86 ülalpool), ei sisaldanud ka kontrollikoja poolt läbi vaadatud komisjoni hindamised põhjalikke (meetmete kaupa) ega kvantitatiivseid järelhindamisi liikmesriikide poolt rakendatud parandusmeetmetele. ... ning selle järeldused ei ole alati piisavalt selged või põhjendatud 100 Alates esimese majanduse juhtimise paketi jõustumisest nõuti liikmesriikidelt, mille suhtes kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või millele oli antud pikendus, aruande esitamist parandusmeetmete võtmise kohta kuue kuu jooksul (vt punkt 85, joonis 7).
This concerned two Member States in the sample (Malta and France in October 2013). 
See puudutas kaht valimisse kuulunud liikmesriiki (Malta ja Prantsusmaa oktoobris 2013).
In both cases, we found that the conclusions of the Commission’s assessment were based on incomplete data. 
Kontrollikoda leidis mõlemal juhul, et komisjoni hindamise aluseks olid ebapiisavad andmed.
In particular: (i) the Commission pointed out that Malta (EDP deadline end of 2014) failed to meet the EDP requirements for 2014 in both nominal and structural terms, and that neither the report on action taken nor the draft budgetary plan provided sufficient detail about the discretionary measures underpinning the budgetary targets; (ii) the Commission’s top‐down assessment showed that, in France (extended EDP deadline end of 2015), the structural effort was insufficient for both 2013 and 2014, but the adjusted structural effort was on target. 
Täpsemalt: i) komisjon rõhutas, et Malta (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg 2014. aasta lõpp) ei täitnud 2014. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nominaalseid ega struktuurseid nõudeid ning et eelarvelisi eesmärke toetavaid vabalt valitud meetmeid ei käsitletud piisavalt üksikasjalikult ei võetud meetmete aruandes ega eelarvekavas; ii) komisjoni ülalt-alla hindamine näitas, et Prantsusmaal (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pikendatud tähtaeg oli 2015. aasta lõpp) oli struktuurne kohandamine nii 2013. kui 2014. aastal ebapiisav, kuid kohandatud struktuurne kohandamine vastas eesmärgile.
In accordance with the rules, a bottom‐up analysis was also carried out to confirm whether the Member State had taken effective action. 
Vastavalt eeskirjadele tehti ka alt-üles analüüs, et kinnitada, kas liikmesriik oli võtnud mõjusaid meetmeid.
However, the second analy‐ sis showed that for both years the structural effort fell short of the Council recommendations (i.e. the budgetary impact of new discretionary measures was insufficient). 
Teine analüüs näitas aga, et kummalgi aastal oli struktuurne kohandamine väiksem kui nõukogu soovitused nägid ette (st uute vabalt valitud meetmete mõju eelarvele oli ebaoluline).
As for 2015, the last year of the EDP period, the Commission warned that ‘a significant set of measures on top of those already specified will be needed to ensure that the target for 2015 is reached’. 
Komisjon hoiatas 2015. aasta suhtes (mis oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse perioodi viimane aasta), et „2015. aasta eesmärgi saavutamiseks on vaja olulist meetmete kogumit lisaks neile, mis on juba kindlaks määratud”.
Notwithstanding these comments on both Malta and France, the Commission’s conclusion for both reports on action taken was that the Member State ‘has taken effective action and no further steps in the procedure are needed at present’. 
Hoolimata neist Malta ja Prantsusmaa kohta tehtud märkustest tegi komisjon mõlema võetud meetmete kohta koostatud aruande kohta järelduse, et liikmesriik „on võtnud mõjusaid meetmeid ja uusi samme ei ole menetluses hetkel tarvis”.
Observations 63 101 The Commission argued that the assessment of the report on action taken is retrospective. 
Tähelepanekud 63 101 Komisjon väitis, et võetud meetmete aruande hindamine on tagasiulatuv.
However, this is not in line with the rules set out in the Vademe‐ cum on the SGP (paragraph 232 ‘...the Commission examines [the Member State’s report on action taken] to see whether the Member State has complied with the Article 126(7) recommendations. 
See ei ole aga kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatu eeskirjadega (punkt 232: „... komisjon vaatab läbi [liikmesriigi aruande võetud meetmete kohta], et kontrollida, kas liikmesriik on artikli 126 lõike 7 soovitusi järginud.
This is done by assessing whether the Member State is forecast to meet all the nominal targets, according to the Commission forecasts’), and it also means that setting unambitious targets for the first year of an EDP (when the report falls due) could turn the assessment of the report on action taken into a mere formality that provides no added value. 
Selleks hinnatakse, kas liikmesriik täidab komisjoni prognooside kohaselt kõik nominaalsed eesmär-gid”), ning see tähendab ka, et väikeste eesmärkide seadmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse esimeseks aastaks (kui on aruande esitamise tähtaeg) võib muuta võetud meetmete aruande hindamise pelgalt formaalsuseks, mis ei anna mingit lisaväärtust.
In this respect we note, for example, that the Council recommendations issued in June 2013 required France that year to achieve a headline deficit equal to the forecast made for 2013 in the EEF underlying the EDP recommendations, and required only those discretionary measures which the Member State had already approved in its most recent budget at that time. 
Sellega seonduvalt märgib kontrollikoda, et näiteks nõukogu 2013. aasta soovitustega nõuti Prantsusmaalt selleks aastaks 2013. aastal Euroopa majandusprognoosis tehtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste aluseks olevale prognoosile vastava eelarvepuudujäägi saavutamist ning nõuti üksnes neid vabalt valitud meetmeid, mille liikmesriik oli juba viimase eelarvega selleks ajaks heaks kiitnud.
Lastly, the requisite structural effort was simply derived from the headline budget target. 
Nõutav struktuurne kohandamine tuletati aga lihtsalt eelarvelisest eesmärgist.
102 The assessment of effective action should allow the procedure to be stepped up if the Member State is missing, or is forecast to miss, all the targets (headline deficit, structural effort, adjusted structural effort and bottom‐up targets). 
102 Meetmete mõjususe hindamine peaks võimaldama menetlust tõhustada, kui liikmesriik ei täida või prognoosikohaselt ei täida ühtegi eesmärki (eelarvepuudujääk, struktuurne kohandamine, kohandatud struktuurne kohandamine ja alt-üles eesmärgid).
How‐ ever, we found that this was not the case with the ongoing assessments (‘regular monitoring’) that were made of France50 on the occasion of the 2014 spring and autumn forecasts: although France was missing all its targets, the procedure was not stepped up (see Annex VI). 
Kontrollikoda leidis aga, et see ei olnud nii Prantsusmaa suhtes käimasolevate hindamiste puhul („regulaarne järelevalve”)50 2014. aasta kevad-ja sügisprognoosis: kuigi Prantsusmaa ei täitnud eesmärke, menetlust ei tõhustatud (vt VI lisa).
103 Our analysis of the assessment that the Commission carries out at the expiry of the deadline for revised recommendations (Malta in 2010 and France in 2009, 2013 and 2015) is given in paragraphs 79 et seq. 
103 Kontrollikoja analüüs hindamise kohta, mida komisjon teeb uute soovituste esitamise tähtaja kättejõudmisel (Malta 2010. aastal ning Prantsusmaa aastatel 2009, 2013 ja 2015), on ära toodud punktides 79 jj.
50 As can be seen from Annex VI, France is the only Member State in the sample to which this weakness in the ongoing assessment applies. 
50 Nagu näitab VI lisa, on Prantsusmaa valimis ainus liikmesriik, keda see käimasoleva hindamise puudujääk puudutab.
Observations 64 104 On the issue of debt, we found in general that, even after the application of the debt criterion, the analysis of the dynamics of the debt ratio is inconclusive for Member States under an EDP that was already in place in November 2011. 
Tähelepanekud 64 104 Võla küsimuses leidis kontrollikoda, et isegi pärast võlakriteeriumi kohaldamist ei ole võlamäära muutumise analüüs veenev nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust juba 2011. aasta no-vembrist.
The analysis broadly describes historical and forecast trends in the debt‐to‐GDP ratio, and warns that Member States’ projections might underestimate the debt growth rate and that measures planned in their stability programmes could be insufficient to bring the debt‐to‐GDP ratio down. 
Analüüsis kirjeldatakse üldiselt ajaloolisi ja prognoositavaid suundumusi seoses võla suhtega SKPsse ning hoiatatakse liikmesriike, et nende hindamistes võib esineda võla kasvumäära alahindamist ja nende stabiilsusprogrammides kavandatud meetmed võivad olla ebapiisavad võla ja SKP suhte alandamiseks.
However, the conclusions do not even question whether or not the debt criterion was breached. 
Järeldustes ei tõstatata aga isegi küsimust, kas võlakriteeriumi rikuti või mitte.
The Commis‐ sion pointed out that any such conclusion would only become relevant after the abrogation of the EDP. 
Komisjon rõhutas, et mistahes selline järeldus muutub asjakohaseks alles pärast ülemäärase eelarveülejäägi menetluse tühistamist.
In this respect we also note that, according to the internal version of the Vademecum on SGP, EDPs that were open in November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only. 
Selle kohta märgib kontrollikoda, et stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatu asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud versiooni kohaselt tuleb 2011. aasta novembris pooleliolnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kriteeriumi alusel.
Nevertheless, the introduction of annual fiscal targets in EDP recommendations from 2011 onwards provides a clear benchmark for the ongoing assessment of effective action in multiannual EDPs 105 In principle, an EDP should be closed by the end of the year following that in which it was opened. The targets set by EDP recommendations therefore have an annual horizon. 
Alates 2011. aastast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes kasutusele võetud aastased eelarvelised eesmärgid annavad siiski selge võrdlusaluse mitmeaastaste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste meetmete mõjususe pidevaks hindamiseks 105 Põhimõtteliselt peaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõppema selle alustamise aastale järgneva aasta lõpuks.
106 However, in 2009 several EDPs were launched with a multiannual deadline. 
106 2009. aastal algatati aga mitu mitmeaastast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.
A general government deficit target was set for the period as a whole, with, to this end, a fiscal effort averaged over the period (see Annex VI, yellow cells). 
Valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk oli seatud kogu tähtajaks ning selleks kohaldati eelarvelist kohandamist kogu ajavahemiku kohta (vt VI lisa, kollased lahtrid).
The drawback was that this allowed Member States to postpone most corrective action until the last year of the period. 
Selle puuduseks oli, et see võimaldas liikmesriigil suuremat osa parandusmeetmetest kuni perioodi viimase aastani edasi lükata.
At that point, the sheer magnitude of the corrections needed made them unrealistic and forced the Council to extend the deadline. 
Selleks hetkeks muutis juba ainuüksi vajalike parandusmeetmete ulatus need ebareaal-seteks ja sundis nõukogu tähtaega pikendama.
107 To remedy this weakness, since 2011 EDP recommendations have included annual fiscal targets for these multiannual EDPs in both nominal and structural terms, thus restoring the annual benchmark for assessing corrective action as was the case before 2009. 
107 Selle puuduse parandamiseks lisati 2011. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustesse mitmeaastaste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste aastapõhised eelarvelised eesmärgid nii nominaalses kui ka struktuurses plaanis, taastades seega aastase võrdlusaluse parandusmeetmete hindamiseks, nagu see oli enne 2009. aastat.
Observations 65 Structural reforms are now also taken into account in the overall assessment of EDP action taken... 
Tähelepanekud 65 Ka struktuurireforme arvestatakse nüüd ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud meetmete üldises hindamises ...
Structural reforms address those weaknesses and remove obstacles to the fundamental drivers of growth by, for example, liberalising labour, product and service markets, which in turn encourages job creation and investment and improves productivity. 
Struktuurireformid tegelevad nende puudustega ja kõrvaldavad takistused fundamentaalsete kasvu edendavate tegurite eest, näiteks liberalisee-rides tööjõu-ning toodete ja teenuste turge, mis omakorda hoogustab töökohtade loomist ja investeeringuid ning parandab produktiivsust.
Thus structural reforms may improve competitiveness, boost growth and, in the medium and long term, contribute to a lasting correc‐ tion of the deficit. 
Seega võivad struktuurireformid parandada konkurentsi, anda hoogu kasvule ning pakkuda keskpikal ja pikal perioodil eelarvepuudujäägi kestvat paranemist.
109 Since May 2013 the Commission has also taken structural reforms into account in the overall assessment of EDP action. 
109 Komisjon on alates 2013. aasta maist võtnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse meetmete üldisel hindamisel arvesse ka struktuurireforme.
It does this by assessing economic partner‐ ship programmes (EPPs). Since the entry into force of the ‘Two‐pack’, euro‐area Member States under an EDP have been required, together with their reports on action taken, to submit EPPs, which are a sort of road map of planned structural reforms. 
Alates teise majanduse juhtimise paketi jõustumisest on euroala liikmesriikidelt, kelle suhtes on kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, nõutud koos võetud meetmete aruandega ka majanduspartnerluse programmide esitamist, mida võib võrrelda kavandatud struktuurireformide kavaga.
Moreover, since February 2015 the Commission has regarded structural reforms planned in sufficient detail as a relevant factor for not launching an EDP or for granting a multiannual deadline51. ... although the analyses carried out in this regard are still limited and do not take sufficient account of the importance of structural reforms in the context of the EDP. 
Lisaks on komisjon alates 2015. aasta veebruarist lugenud piisava täpsusega kavandatud struktuurireformid oluliseks teguriks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mittealgatamisel või mitmeaastase tähtaja andmisel51. ... kuigi sellekohased analüüsid on endiselt piiratud ja neis ei võeta piisavalt arvesse struktuurireformide tähtsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis.
110 EPP assessments are a one‐off exercise, and the Commission does not systemati‐ cally follow up the weaknesses identified. 
110 Majanduspartnerluse programmide hindamised on ühekordsed ning komisjon ei tee tuvastatud puuduste üle süstemaatiliselt järelevalvet.
For example, in its opinion on the EPP submitted by Malta in October 2013 the Council concluded that all reforms were a work in progress and that implementation remained subject to risks. 
Näiteks tegi nõukogu oma arvamuses Malta poolt 2013. aasta oktoobris esitatud majanduspartnerluse programmi kohta järelduse, et kõik reformid olid pooleli ja nende elluviimist ohustasid riskid.
In addi‐ tion, some country‐specific recommendations had not yet been fully addressed. 
Lisaks ei olnud veel täielikult käsitletud mõningaid riigipõhiseid soovitusi.
It therefore invited Malta to provide additional information on the implementa‐ tion of the planned reforms in the upcoming national reform programme and stability programme, while considering additional measures to ensure long‐term public finance sustainability. 
Seetõttu kutsus komisjon Maltat üles esitama täiendavat teavet eelseisva riikliku reformiprogrammi ja stabiilsusprogrammi kavandatud reformide rakendamise kohta, kaaludes sealjuures täiendavaid meetmeid, et tagada pikaajaline riigi rahanduse jätkusuutlikkus.
However, although Malta failed to address all the aspects of the Council’s Opinion in respect of a number of reforms, the Commis‐ sion did not mention the missing details in its assessment of the relevant national reform programme. 
Ehkki Malta ei käsitlenud nõukogu arvamuse kõiki aspekte, mis puudutasid mitut reformi, ei märkinud komisjon puuduvaid üksikasju ära oma hinnangus asjaomasele riiklikule reformiprogrammile.
Observations 66 111 With the exception of Member States under a financial assistance programme (e.g. Cyprus), follow‐up of the implementation of structural reforms by Member States under an EDP is done only in the context of the European Semester (moni‐ toring of the implementation of country‐specific recommendations) and is no stricter than that carried out in respect of other Member States. 
Tähelepanekud 66 111 Kui välja arvata finantsabiprogrammi kuuluvad liikmesriigid (näiteks Küpros), siis toimub liikmesriikides struktuurireformide rakendamise järelkontroll ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames üksnes Euroopa poolaasta kontekstis (järelevalve riigipõhiste soovituste rakendamise üle) ega ole rangem kui muude liikmesriikide suhtes.
112 Moreover, the monitoring of country‐specific recommendations does not always extend to the actual implementation of reforms or to assessing their effective‐ ness. 
112 Lisaks ei laiene riigipõhiste soovituste järelevalve sugugi alati reformide tegelikule rakendamisele või nende tõhususe hindamisele.
It mainly focuses on the steps taken to put the proposed measures into law (see Box 11). 
See keskendub peamiselt sammudele, mis tehakse meetmete kohta esitatud ettepanekute seadustamiseks (vt 11. selgitus).
We consider that weak monitoring could compromise the impact of the Commission’s recent decision to take greater account of the implementation of structural reforms. 
Kontrollikoda leiab, et nõrk järelevalve võib vähendada struktuurireformide rakendamise suuremat arvessevõtmist puudutava komisjoni hiljutise otsuse mõju.
The Commission’s assessment of structural reforms implemented by Italy By way of illustration of the Commission’s approach to the assessment of structural reforms, reference is made to three reforms regarded as priorities by both Italy and the Commission: ο Spending review: in their 2013 and 2014 national reform programmes the Italian authorities highlighted the appointment of a commissioner to oversee the spending review. 
Komisjoni hinnang Itaalias rakendatud struktuurireformidele Illustreerimaks komisjoni lähenemisviisi struktuurireformide hindamisele, viidatakse kolmele reformile, mida peavad esmatähtsaks nii Itaalia kui ka komisjon: ο kulude läbivaatamine: Itaalia valitsus rõhutas oma 2013. ja 2014. aasta riiklikes reformiprogrammides voliniku määramist kulude üle järelevalve tegemiseks.