natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part II — Processes were generally weak 47 Examples of conditions for which compliance was never reported The number of public research and development priorities should be reduced to provide more resources to relevant research fields (Latvia). 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 47 Näiteid tingimustest, mille täitmise kohta aru ei antud Avaliku sektori teadus-ja arendustegevuse prioriteetide arvu tuleks vähendada, et suunata rohkem vahendeid olulistesse teadusuuringute valdkondadesse (Läti).
Strengthen the capacity of the Structural Funds and Cohesion Fund managing authority to control and decide on EU spending (Romania). 
Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi korraldusasutuse suutlikkust tuleks suurendada, et kontrollida ELi kulutusi ja teha nende kohta otsuseid (Rumeenia).
The government is to adopt legislation to significantly reduce the number of taxes and payments similar to taxes (Romania). 
Valitsus peaks vastu võtma seaduse, et oluliselt vähendada maksude ja maksudele sarnanevate maksete arvu (Rumeenia).
By July 2012, the government will develop a consolidation plan to reorganise and significantly reduce the number of municipalities (308). 
Valitsus kavatseb 2012. aasta juuliks välja töötada konsolideerimiskava, et kohalikke omavalitsusi ümber korraldada ja nende arvu (308) oluliselt vähendada.
The government will implement these plans and changes will come into effect by the beginning of the next local election cycle (Portugal). 
Valitsus kavatseb nimetatud kavad ellu viia ja muudatused jõustada järgmiste kohalike valimiste tsükli alguses.
Establishing special chambers within the tax tribunals (Portugal). 
(Portugal).
Cooperation with the other partners was informal only 108 EU financial assistance was provided together with IMF financial assistance in all programmes. 
Teiste partneritega tehti vaid mitteametlikku koostööd 108 ELi finantsabi anti kõikides programmides koos IMFi finantsabiga.
Each institution took independent funding decisions in line with its own statutes and internal procedures. 
Iga institutsioon tegi sõltumatuid rahastamisotsuseid vastavalt oma põhikirjale ja asutusesisestele menetlustele.
In the case of the Irish and Portuguese programmes, the ECB too was involved in programme management. 
Iirimaa ja Portugali programmide puhul oli Euroopa Keskpank programmijuhtimisega liiga tihedalt seotud.
109 Working with the IMF helped the Commission in learning how to manage the programmes. 
109 Koostöö IMFiga aitas komisjonil programmijuhtimist õppida.
We observed several examples of IMF practices that the Commission adopted after the programmes started, for example more detailed forecasting spreadsheets or the use of a resident representative in later programmes. Also, the Commission’s programme teams were enlarged, matching the size of the IMF’s teams. 110 The legal basis allowed the three institutions to decide how cooperation would be organised. 
Kontrollikoda täheldas näiteid komisjoni poolt ülevõetud IMFi praktikast, nt üksikasjalikumad prognooside arvutustabelid ja resideeruva esindaja kasutamine hilisemates programmides. Samuti suurendati IMFi rühmade eeskujul komisjoni programmirühmasid. 110 Õiguslik alus võimaldas kolmel institutsioonil otsustada koostöö korraldamise üle.
The variety of expertise and experience among the three institutions’ staff made it possible to produce more thorough assessments, which reduced the risk of errors and omissions in programme design and updates. Box 7 
Kolme institutsiooni töötajate eksperditeadmised ja kogemused võimaldasid teha põhjalikumaid hindamisi, mis vähendas programmide kavandamises ja ajakohastamises vigade ja väljajätmiste ohtu. 7. selgitus
Part II — Processes were generally weak 48 111 The institutions did not make any formal arrangements concerning cooperation between them on such aspects as the following. (i) Exchange of information. What information (e.g. negotiation mandates, other programme documents, underlying calculations62, information collected from the Member State) should be exchanged with the other partners? 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 48 111 Institutsioonid ei kehtestanud ametlikku korda omavahelise koostöö järgmistes aspektides: i) Teabevahetus – millist teavet (nt läbirääkimisvolitused, muud prog-rammdokumendid, aluseks olevad arvutused62, liikmesriigilt kogutud teave) tuleks teiste partneritega vahetada?
How should information received after the cut-off date be treated? (ii) Confidentiality. How should documents originally provided to another institution be treated? 
Kuidas käsitleda pärast perioodi lõppu saadud teavet? ii) Konfidentsiaalsus – kuidas tuleks käsitleda algselt mõnele teisele institutsioonile esitatud doku-mente?
What should be done if an institution comes into possession of confidential information not available to the other partners63 which could affect the overall programme design and internal analysis? (iii) Ownership of common work. Some electronic documents were jointly produced by all three partners (e.g. macroeconomic projections, financing gap calculations), but were not fully shared between the institutions. (iv) Mechanisms to resolve disagreements about financing decisions or other key programme parameters. 
Mida teha, kui mõnele institutsioonile esitatakse teistele partneritele kättesaadamatut konfidentsiaalset teavet63, mis võib mõjutada programmi üldist kavandamist ja asutusesisest analüüsi? iii) Ühise töö tulemuste kuuluvus – osa elektroonilistest dokumentidest valmis kõigi kolme partneri koostöös (nt makromajanduslikud prognoosid, rahastamispuudujäägi arvutused), kuid neid ei jagatud täielikult institutsioonide vahel. iv) Rahastamisotsuste või muude põhiliste programmi parameetrite puhul tekkivate lahkhelide lahendamise mehhanismid.
The ECB’s advisory role was very broad 112 In the area of programme management, the EFSM regulation64 establishes an advisory relationship between the ECB and the Commission: (i) ‘(the general economic policy) conditions [...] will be defined by the Commission, in consultation with the ECB’65; and (ii) ‘the Commission shall re-examine, in consultation with the ECB, the general economic policy conditions’66. 
EKP nõuandev roll oli väga lai 112 Seoses programmijuhtimisega sätestatakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi määruses64 EKP ja komisjoni vaheline nõuandev suhe: i) „(üldised majanduspoliitilised) (---) tingimused määrab kindlaks komisjon konsulteerides EKPga”65; ja ii) „Komisjon vaatab [---] EKPga konsulteerides läbi [---] üldised majanduspoliitilised tingimused”66.
113 ECB staff advised on issues relevant to financial stability and to ensuring that money markets functioned properly. 
113 EKP töötajad andsid nõu teemadel, mis puudutasid finantsstabiilsust ja rahaturgude nõuetekohase toimimise tagamist.
This included topics such as debt sustainability and the pace of fiscal consolidation67, which were seen by the ECB as important preconditions in both areas of its advisory role. 
See hõlmas teemasid, nagu võla jätkusuutlikkus ja eelarve konsolideerimise tempo67, mida EKP pidas oma nõuandva rolli mõlema valdkonna puhul olulisteks eeltingimusteks.
62 In the balance-of-payments programmes, the actual spreadsheets underlying financing gap estimates were prepared by the IMF and, according to the Commission, were not at the disposal of Commission staff. 
62 Maksebilansiprogrammide puhul koostas rahastamispuudujäägi aluseks olevad tegelikud arvutustabelid IMF ja komisjoni sõnul ei olnud need tema töötajatele kättesaadavad.
63 For example financial market information in the IMF’s financial sector assessments, information collected by the Directorate-General for Competition, ECB banking data. 
63 Nt IMFi finantssektori hindamistes sisalduv finantsturu teave, konkurentsi peadirektoraadi kogutav teave, EKP pangandusalane teave.
64 Council Regulation (EU) No 407/2010. 
64 Nõukogu määrus (EL) nr 407/2010.
65 Article 3(3)(b). 
65 Artikli 3 lõike 3 punkt b.
66 Article 3(6). 
66 Artikli 3 lõige 6.
67 For instance, the ECB argued for maintaining deficit targets in the Portuguese programme. 
67 Näiteks soovis EKP Portugali programmi puhul säilitada eelarvepuudujäägi eesmärgid.
Part II — Processes were generally weak 49 114 Providing advice did not mean, however, that the ECB supplied the other partners with the analysis underlying its position in programme talks. 
II osa. Menetlused olid üldiselt kehvad 49 114 Nõu andmine ei tähendanud siiski seda, et EKP oleks partneritele esitanud oma analüüsi, mis oli programmi läbirääkimiste ajal tema positsiooni aluseks.
For instance, the ECB did not provide the Commission with its internal deliberations on burden-sharing by senior debt holders in the restructuring of the Irish banks. 
Näiteks ei edastanud EKP komisjonile oma asutusesiseseid arutelusid seoses eelisvõlakirjaomanikepoolse kohustuste jagamisega Iirimaa pankade restruktureerimisel.
Given that the amount of Eurosystem financing was close to 100 % of Ireland’s GDP, continued Eurosystem financing68 was essential for the success of the programme. 
Arvestades, et eurosüsteemi eraldatud rahastamine moodustas peaaegu 100% Iirimaa SKPst, oli eurosüsteemi rahastamise jätkamine68 programmi edukuse seisukohast äärmiselt oluline.
The other Troika partners accepted no burden-sharing by senior debt holders. 
Teised kolmiku partnerid ei kiitnud eelisvõlakirjaomanikepoolset kohustuste jagamist heaks.
68 The provision of euro liquidity to its counterparties, or suspending or objecting to the provision of such liquidity, is part of the Eurosystem’s Treaty role, according to which the Eurosystem is totally independent and outside the work of the other two institutions. 
68 Eurosüsteemi lepingu kohaselt on eurosüsteem kahe teise institutsiooni tegevusest täielikult sõltumatu ja jääb selle ulatusest välja ning lepingu üheks osaks on selle osapooltele euro likviidsuse võimaldamine, selle peatamine või selle andmise vaidlustamine.
69 IMF country report No 15/20 — Ireland — Ex-post evaluation of exceptional access under the 2010 extended arrangement, January 2015, paragraphs 48-52. 
69 IMFi 2015. aasta jaanuari riigiaruanne nr 15/20 – Iirimaa – järelhinnang erakorralisele juurdepääsule 2010. aasta pikendatud lepingu alusel, lk 48–52.
Part III Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 50 115 The European Commission managed all borrowing on behalf of the EU in connection with the delivery of macrofinancial assistance. 
III osa Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida 50 115 Euroopa Komisjon haldas ELi nimel kogu laenukasutust, mis oli seotud makromajandusliku abi andmisega.
By the end of 2014, the EU had issued a total of 22 bonds with a total nominal value of 60.1 billion euro, of which 8 billion euro had already been repaid by 31 March 2015. 
2014. aasta lõpuks oli EL teinud kokku 22 võlakirjaemissiooni nominaalväär-tusega 60,1 miljardit eurot, millest 8 miljardit oli 31. märtsiks 2015 juba tagasi makstud.
116 To assess the Commission’s debt management: (i) we analysed the outcome of issuance in terms of investor’s subscription and cost of debt; and (ii) we benchmarked the Commission’s procedures to the best practices on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
116 Komisjoni võlahalduse hindamiseks tegi kontrollikoda järgmist: i) analüüsis emissioonide tulemust investori märkimiskorralduse ja võlakulu seisukohast; ning ii) võrdles komisjoni menetlusi ja riigivõla haldamist, investoritega suhteid ja võlakirjade emiteerimise läbipaistvust käsitlevaid parimaid tavasid.
Bond issues were well subscribed Cost of debt in line with peer levels 117 The price of an issue70 depends both on the nature of the bond and on the market situation at the time it is sold. 
Võlakirjaemissioonid märgiti üle Võlakulu võrdlustasemetega kooskõlas 117 Emissiooni hind70 sõltub nii võlakirja olemusest kui ka selle müügihetkel valitsenud turuolukorrast.
The bid-to-cover ratio (amount bid in relation to the total amount issued) ranged from 1.2 to over 4.271 (see Figure 7). 
Märkimise ja pakkumise suhe oli vahemikus 1,2 kuni üle 4,271 (vt joonis 7).
Bid-to-cover ratio for EU bond issues 4 3 2 1 0 2.9 4.2 2.3 2.5 2.2 1.2 3.1 2.0 1.5 1.5 1.6 2.1 Source: European Commission. 
ELi võlakirjaemissioonide märkimise ja pakkumise suhe 4 3 2 1 0 2,9 4,2 2,3 2,5 2,2 1,2 3,1 2,0 1,5 1,5 1,6 2,1 Allikas: Euroopa Komisjon.
Figure 7 3y, 12-2008 5y, 2-2009 5. 5y, 3-2009 7y, 7-2009 9y, 3-2010 7y, 9-2010 5y, 1-2011 10y, 9-2011 26y, 4-2012 10y, 5-2012 15y, 7-2012 10y, 3-2014 
Joonis 7 3a, 12-2008 5a, 2-2009 5,5a, 3-2009 7a, 7-2009 9a, 3-2010 7a, 9-2010 5a, 1-2011 10a, 9-2011 26a, 4-2012 10a, 5-2012 15a, 7-2012 10a, 3-2014
Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 51 118 From the very start the issues were made on time72. 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida 51 118 Algusest peale toimusid emissioonid õigel ajal72.
The final cost of debt was in line with the market and peer levels (see Figure 8). 
Laenude lõplik kulukus oli kooskõlas turu ja võrdlustasemetega (vt joonis 8).
Over time the spreads to prevailing risk-free interest rates decreased and, especially for the longer-term issues made in 2011 and 2012, the EU was often able to achieve a lower cost of debt than the European Financial Stability Facility, its only peer with similarly long-term issues. 
Aja jooksul vähenes võlakirja hinnavahe valitseva riskivaba intressimäära suhtes ning eriti 2011. ja 2012. aastal tehtud pikaajaliste emissioonide puhul suutis EL tihti saavutada madalama kulukuse kui Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, mis on ainuke asutus, mis tegeleb sarnaste pikaajaliste emissioonidega.
122 We examined the files for three bonds issued in 201274. 
122 Kontrollikoda uuris kolme 2012. aastal emiteeritud võlakirja faile74.
In one case the difference was 11 basis points (0.11 %), in the other 5 basis points (0.05 %)75. 
Ühel juhul oli erinevus 11 baaspunkti (0,11%), teisel 5 baaspunkti (0,05%)75.
In both cases the demand from investors was high, with bid-to-cover ratios above 2 and 1.6 respectively. 
Mõlemal juhul oli investorite poolne nõudlus suur ning märkimise ja pakkumise suhe vastavalt rohkem kui 2 ja 1,6.
72 For example, the first disbursement to Hungary was made 1 month after the Council’s decision (Council Decision 2009/102/EC of 4 November 2008 providing Community medium-term financial assistance for Hungary (OJ L 37, 6.2.2009, p. 5)) to provide financial assistance. 
72 Näiteks tehti esimene osamakse Ungarile üks kuu pärast finantsabi andmist lubava nõukogu otsuse tegemist (nõukogu 4. novembri 2008. aasta otsus 2009/102/EÜ, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (EÜT L 37, 6.2.2009, lk 5)).
73 Commission internal procedure manual for borrowing activities, Commission internal control standards Nos 8 and 11. 
73 Komisjoni laenuandmistegevuse siseprotseduuride käsiraamat, komisjoni sisekontrollistandardid nr 8 ja 11.
74 The EU made six bond issues in 2012. 
74 EL tegi 2012. aastal kuus võlakirjade emissiooni.
75 This translates into approximately 3 million and 1 million euro respectively of extra cost in debt per annum. 
75 See tähendab vastavalt ca 3 ja 1 miljonit eurot täiendavat võlakulu aastas.
Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice Final cost of debt similar to market and peer levels 52 4% 3% 2% 1% 4% 3% 2% 1% Key: 7-year issues 20+-year issues 5-year issues 10-year issues * 9-year issues * 15-year issues 2009 2010 2011 2010 2011 2012 ð The distance of issue yields of EU bonds from the prevailing risk-free interest rate at a given maturity decreased over time. ð The distance was also similar to the distance achieved by peer issuers. 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida Laenude kulukus sarnane turu ja võrdlustasemetega 52 4% 3% 2% 1% 4% 3% 2% 1% Selgitus: 7-aastased emissioonid üle 20-aastased emissioonid 5-aastased emissioonid 10-aastased emissioonid * 9-aastased emissioonid * 15-aastased em issioonid 2009 2010 2011 2010 2011 2012 ð ELi võlakirjade tootluse ja riskivaba intressimäära vahe konkreetsel tagasimaksetähtajal vähenes aja jooksul. ð Vahe oli sarnane ka võrdluseks võetud emitentidel.
Issues made by the EU Issues made by the peer issuers Mid-swap rate for a given maturity *Issues made by the EU or peer issuers with a similar but different maturity than that of the swap rate curve Source: ECA, data provided by Bloomberg, see Annex III for methodology. 
ELi tehtud emissioonid Teiste samasuguste emitentide tehtud emissioonid Asjaomase tagasimaksetähtaja mid-swap määr * ELi või võrdluseks võetud emitentide tehtud emissioonid, mille tagasimaksetähtaeg on sama, kuid vahetuslepingute intressimäär on erinev Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Bloombergi edastatud andmete põhjal, metoodika kohta vt III lisa.
Interest rate Figure 8 
Intressimäär Joonis 8
Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 53 Circumstances initially made it difficult to always abide by best practices 123 We found a number of shortcomings in the debt management process in the initial years (see Figure 9). 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida 53 Asjaolude tõttu ei olnud parimaid tavasid alati võimalik järgida 123 Kontrollikoda leidis algusaastate võlahaldusprotsessis puudusi (vt joonis 9).
Lack of documentation and other gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing. 
Dokumentide puudumine ja muud puudused ei avaldanud laenamise tulemusele märgatavat mõju.
124 It is accepted practice76 to issue written guidelines covering the organisation of the debt management office, the distribution of roles and responsibilities, the establishment of maximum debt thresholds, the type of debt to be issued and rules for documenting the issuance process. 
124 Heaks tavaks on76 väljastada kirjalikud suunised, mis hõlmavad riigivõla haldamisega tegelevate asutuse korraldust, ülesannete ja vastutusvaldkondade jagamist, maksimaalsete võla kontrollväärtuste kehtestamist, väljastatava võla liiki ja emiteerimisprotsessi dokumenteerimiskorda.
125 ‘In many cases, the organisational structure of modern debt offices is patterned on private-sector financial institutions such as banks and finance departments of major corporations’77. 
125 „Tänapäeva riigivõlaga tegelevate asutuste organisatsiooniline struktuur on paljudel juhtudel loodud erasektori finantseerimisasutuste, nagu pangad ja suurte ettevõtete finantsosakonnad, eeskujul”77.
On this principle, the office would be divided into at least two main units: (i) a front office — typically responsible for executing transactions in financial markets, including managing auctions and other forms of borrowing, and all other funding operations; and (ii) a back office — responsible for handling the settlement of transactions and maintaining financial records. 
Selle põhimõtte kohaselt tuleks riigivõlaga tegelev asutus jagada vähemalt kaheks peamiseks üksuseks: i) tehinguid sõlmiv osakond (front office) – vastutab tavaliselt finantsturgudel tehingute tegemise eest, sh enampakkumiste ja muude laenuandmisvormide haldamise ning kõikide teiste rahastamistoimingute tegemise eest; ja ii) arveldusosakond (back office) – vastutab tehingute arveldamise ja finantsdokumentide säilitamise eest.
126 In addition, a number of key functions, particularly for risk management, could be situated in a separate middle office. 
126 Lisaks võidakse mitu põhifunktsiooni (eriti riskijuhtimisega seonduvad) anda eraldi vahepealsele osakonnale.
127 Limited human resources78, combined with the urgency of raising funding79 in stressed financial markets, made it very difficult in the initial years to abide by best debt management practices. 
127 Piiratud inimressursid78 ja vajadus surve all olevatelt finantsturgudelt kiiresti vahendeid hankida79 muutsid algusaastatel võlahalduse hea tava järgimise väga raskeks.
Pre-issuance 128 The manual of debt management procedures was drawn up at the time of the first issues, but was either unclear or lacked guidance on important elements of the process. 
Emiteerimiseelne aeg 128 Võlahaldusmenetluste käsiraamat koostati esimeste emissioonide ajal, kuid menetluse oluliste osade kohta oli see kas ebaselge või juhendid puudusid.
It was progressively improved through multiple updates, the value of which was reflected in the quality of documentation for the bond issues since 2012. 
Käsiraamatut täiustati järk-järgult mitme ajakohastamisega, mille väärtust oli näha pärast 2012. aastat tehtud võlakirjade emissioonide dokumentide kvaliteedis.
129 From the end of 2008 to 2011, owing to time constraints, the Commission applied an exceptional procedure for the selection of lead banks. 
129 Alates 2008. aasta lõpust kuni 2011. aastani kohaldas komisjon ajapiirangute tõttu juhtivpankade valimisel erandlikku menetlust.
Requests for proposals were not produced until 2011, when documentation of the selection process became more precise and comprehensive. 
Pakkumistaot-lusi ei koostatud enne 2011. aastat, kui valikumenetluse dokumendid muudeti täpsemaks ja põhjalikumaks.
76 IMF, 2014, Revised guidelines for public debt management’, IMF-World Bank, p. 
76 IMF, 2014, „Valitsemissektori võla haldamise muudetud suunised”, IMF–Maailmapank, lk5ja6.
77 OECD, 2002, Debt management and government securities markets in the 21st century. 
77 OECD, 2002, „Debt Management and Government Securities Markets in the 21st Century”.
78 At the time of the first bond issue in December 2008, the unit responsible for both borrowing and lending was staffed by four people. 
78 Esimese võlakirjade emissiooni ajal detsembris 2008 oli nii laenuandmise kui ka laenuvõtmise eest vastutavas üksuses neli töötajat.
At its peak, at the beginning of 2011, the unit still had no more than eight members of staff. 
Kõige kiiremal tööajal 2011. aasta alguses oli üksuses ikka vaid kaheksa töötajat.
79 Recommendation for a Council decision granting mutual assistance for Hungary — Proposal for a Council decision providing Community medium-term financial assistance for Hungary COM(2008) 716 final of 30.10.2008, paragraph 6. 
79 Soovitus nõukogu otsuse tegemiseks vastastikuse abi andmise kohta Ungarile – ettepanek nõukogu otsuse tegemiseks Ungarile keskmise tähtajaga rahalise abi andmise kohta, KOM(2008) 716 (lõplik), 30.10.2008, artikkel 6.
Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice Shortcomings in debt management in the initial years 54 Source: ECA. 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida Puudused algusaastate võlahalduses 54 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.