natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is a preventive measure to avoid that State Aid non‐compliant decisions are taken on major projects in 2014 ‐2020. 
Tegemist on ennetusmeetmega, mille eesmärk on vältida perioodil 2014–2020 suurprojektide kohta riigiabi eeskirjadega vastuolus olevate otsuste tegemist.
VIII (d) (i) The Commission accepts the recommendation and has already implemented it. 
VIII d) i) Komisjon nõustub soovitusega ja on selle juba rakendanud.
The Commission examines the quality of the work of audit authorities with regards to State aid in different audit procedures: in the Commission’s risk‐based audits on the work performed by audit authorities, which include an examination of the methodology (including check‐lists) used by audit authorities for system audits and audits of operations; during re‐performance work on audits already done by audit authorities, to check the validity of the reported results; or during the review each year of Annual Control Reports submitted to the Commission by audit authorities, to confirm whether the audit authority’s opinion is solidly grounded on the basis of the results of sys‐ tem and operations audits. 
Komisjon kontrollib auditeerimisasutuste mitmesuguste auditimenetluste raames tehtava riigiabi käsitleva töö kvaliteeti komisjoni riskipõhistes auditites auditeerimisasutuste tehtud töö kohta, mis hõlmavad metoodikat (sh kontrol-lnimekirju), mida auditeerimisasutused süsteemiauditite ja tegevusauditite puhul kasutavad; auditeerimisasutuste juba tehtud auditite uue teostamise käigus, et kontrollida esitatud tulemuste kehtivust, või auditeerimisasutuste poolt komisjonile esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise käigus, et veenduda, kas auditeerimisasutuse arvamus tugineb kindlalt süsteemi-ja tegevusauditite tulemustele.
In some cases, the Commission had already recommended to the audit authorities concerned, to reinforce their check‐lists to better cover the verification of State aid. 
Mõnel juhul on komisjon juba soovitanud asjaomastel auditeerimisasutustel oma kontrollnimekirju tõhustada, et need hõlmaksid ulatuslikumalt riigiabi kontrollimist.
The Commission will continue to ensure that audit authorities use appropriate checklists. 
Komisjon tagab ka edaspidi, et auditeerimisasutused kasutavad nõuetekohaseid kontrollnimekirju.
VIII (d) (ii) The Commission does not accept the recommendation as it goes against the Commission's objective pursued through its guidance given to Member States in 2012 to not systematically re‐examine the projects decided before that date – leaving to the Member States the possibility to notify or not – and to provide stability to Member States and beneficiaries as regards the treatment of such projects. 
VIII d) ii) Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest see on vastuolus komisjoni eesmärgiga, mida püütakse saavutada 2012. aastal liikmesriikidele esitatud juhiste kaudu – mitte kontrollida süstemaatiliselt üle projekte, mille kohta on tehtud otsus enne asjaomast kuupäeva (jättes liikmesriikidele võimaluse teade esitada või mitte), ning tagada liikmesriikidele ja abisaajatele stabiilsus seoses selliste projektide käsitlemisega.
Reply of the Commission 76 VIII (d) (iii) The Commission accepts the recommendation and is already implementing it. 
Komisjoni vastus 76 VIII d) iii) Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda.
In the context of the implementation of the State aid action plan, the Commission already works on the basis of its State aid decisions which are used as case studies: for instance, over half of the programmes of the thematic semi‐ nars (RDI and Energy have taken place so far) is based on concrete cases (actual State aid decisions). 
Riigiabi tegevuskava rakendamise kontekstis tegutseb komisjon juba oma riigiabi käsitlevate otsuste põhjal, mida kasutatakse juhtumiuuringutena: näiteks põhineb üle poole temaatiliste seminaride (seni on korraldatud seminarid teadus-ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas ja energia valdkonnas) programmidest konkreetsetel juhtumitel (tegelikud riigiabi käsitlevad otsused).
The Commission services provide also guidance in the form of grids, checklists or quick replies to interpretation questions submitted by aid granting authorities. 
Komisjoni talitused pakuvad juhiseid ka tabelite, kontrollnimekirjade või kiirvastustena abi andvate asutuste esitatud tõlgendamisalastele küsimustele.
The questions and answers serve as the basis for the publication of FAQ documents. 
Küsimuste ja vastuste põhjal avaldatakse korduvaid küsimusi käsitlevaid dokumente.
The Commission will continue to update the guidance material for all concerned authorities, including ESIF pro‐ gramme authorities, if developments require it. 
Komisjon jätkab kõikidele asjaomastele asutustele, sealhulgas Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide programme haldavatele asutustele suunatud juhiste ajakohastamist, kui muutused seda nõuavad.
Finally, the recently adopted Commission Notice of the Notion of aid provides guidance on when public spending falls within, and outside, the scope of EU State aid control. 
Samuti pakub hiljuti vastu võetud komisjoni teatis, mis käsitleb abi mõistet, juhiseid selle kohta, millal ELi riigiabi kontroll avaliku sektori kulutusi hõlmab ja millal mitte.
VIII (d) (iv) The Commission does not accept the recommendation since the de minimis Regulation leaves the choice to Member States whether to set up a central register for monitoring de minimis aid or to work on the basis of other means (e.g. self‐declarations by beneficiaries). 
VIII d) iv) Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest vähese tähtsusega abi määrusega jäetakse liikmesriikide otsustada, kas luua vähese tähtsusega abi jälgimiseks keskne register või tugineda oma töös muudele vahenditele (nt abisaajate kinnitustele).
While a central register of de minimis aid is preferable, Article 6 of the de minimis Regulation does not oblige the Member State to have such register and allows implementing the cumulation rule with other means. 
Kuigi vähese tähtsusega abi keskne register oleks eelistatav, ei seata vähese tähtsusega abi määruse artikliga 6 liikmesriikidele kohustust sellist registrit omada ning võimaldatakse neil rakendada kumuleerimiseeskirja muude vahendite abil.
Leaving the Member States the choice is in line with the general principle that Member States can decide on the most appro‐ priate administrative setting for their Member State. 
Liikmesriikidele valikuvõimaluse jätmine on kooskõlas üldpõhimõttega, mille kohaselt liikmesriigid saavad otsustada enda jaoks kõige sobilikuma halduskorralduse.
The Commission also noted the negative reaction of several Member States on the idea to have a mandatory de minimis register in the context of the first consultation for the revision of the de minimis Regulation. (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html). VIII (d) (v) The Commission does not accept the recommendation as it considers that the Deggendorf principle can only be applied at the level of an individual Member State. 
Samuti täheldas komisjon vähese tähtsusega abi määruse läbivaatamist käsitleva esimese konsultatsiooni ajal mitme liikmesriigi negatiivset reaktsiooni vähese tähtsusega abi kohustusliku registri ideele. (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html) VIII d) v) Komisjon ei nõustu soovitusega, sest ta on seisukohal, et Deggendorfi põhimõtet saab rakendada vaid üksiku liikmesriigi tasandil.
The Commission intends to clarify this point in the ongoing review of the 2014 GBER. 
Komisjon kavatseb selgitada seda teemat 2014. aasta üldise grupierandi määruse käimasoleva läbivaatamise käigus.
VIII (e) The Commission accepts this recommendation. 
VIII e) Komisjon nõustub selle soovitusega.
The Directors‐General of the four European Structural and Investment Fund Directorates‐General meet already regularly in the ex‐ante conditionality suspension committee. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidega tegeleva nelja peadirektoraadi peadirektorid juba kohtuvad korrapäraselt eeltingimuste täitmisega seotud maksete peatamise komitees.
The current approach which is both preventive (with the implementation of national action plans for non‐fulfilment of ex ante conditionality) and corrective (with sus‐ pension of payments when necessary), will continue to be applied strictly and consistently. 
Jätkatakse praeguse, nii ennetava (liikmesriikide tegevuskavade rakendamine eeltingimuste täitmata jätmise korral) kui ka korrigeeriva (vajaduse korral maksete peatamine) lähenemisviisi ranget ja järjepidevat kohaldamist.
Reply of the Commission 77 Common reply to paragraphs 34 to 36 The Commission has carefully followed‐up all State aid issues detected over the last years following the Court's and its own audit findings in this field and requested financial corrections from the concerned Member States and pro‐ grammes, whenever it deemed necessary (see paragraphs 50 and 51). 
Komisjoni vastus 77 Ühine vastus punktidele 34–36 Komisjon on hoolikalt jälginud kõiki viimastel aastatel selles valdkonnas kontrollikoja ja komisjoni enda auditileidude põhjal avastatud riigiabiga seotud küsimusi ning taotlenud asjaomaste liikmesriikide ja programmide puhul finantskorrektsioonide tegemist, kui ta on seda vajalikuks pidanud (vt punktid 50 ja 51).
The Commission notes nevertheless that as shown by the Court in table 2, the number of State aid errors detected in its samples has recently decreased. 
Komisjon märgib aga, et nagu kontrollikoda on tabelis 2 näidanud, on tema valimites avastatud riigiabiga seotud vigade arv hiljuti kahanenud.
The number of errors with a financial impact decreased from 5 cases in 2013 to 3 cases in 2014. 
Finantsmõjuga vigade arv vähenes viielt juhtumilt 2013. aastal kolmele juhtumile 2014. aastal.
The Commission expects this trend to continue also due to the application of the 2014 GBER (Regulation (EU) No 651/2014). 
Komisjon eeldab selle suundumuse jätkumist, muu hulgas tulenevalt 2014. aasta üldise grupierandi määruse (määrus (EL) nr 651/2014) kohaldamisest.
Common reply to paragraphs 37 to 44 The Commission agrees with the typology of errors in the area of State aid presented by the Court and also detected through its own audits (see paragraphs 47 and 48). 
Ühine vastus punktidele 37–44 Komisjon nõustub riigiabi valdkonnas esinevate nende vigade liigitusega, mille kontrollikoda esitas ja mille komisjon on avastanud ka oma auditite kaudu (vt punktid 47 ja 48).
Experience from past errors has led the Commission to clarify and simplify rules, in particular on the incentive effect in the 2014 GBER. 
Lähtudes varasemate vigadega seoses saadud kogemustest, selgitas ja lihtsustas komisjon eeskirju (eriti ergutavat mõju käsitlevaid eeskirju) 2014. aasta üldise grupierandi määruses.
53 The Commission notes that, during the period covered by the Court’s report, the Commission’s State aid monitor‐ ing covered roughly 6% to 9% of total expenditure of State aid each year. 
53 Komisjon märgib, et kontrollikoja aruandes käsitletud ajavahemikul hõlmas komisjoni kontroll riigiabi üle ligikaudu 6–9% iga aasta riigiabi kogukuludest.
A significant portion of schemes has been monitored at least once in their lifetime. 
Märkimisväärset hulka kavadest on nende kestusaja jooksul vähemalt ühel korral kontrollitud.
55 Given the limited number of schemes monitored for individual Member States, the ratio of problematic cases should be related to the overall number of schemes monitored. 
55 Võttes arvesse üksikute liikmesriikide puhul kontrollitud kavade piiratud arvu, võib probleemsete juhtumite osakaal olla seotud kontrollitud kavade koguarvuga.
For example, in case of Lithuania and Luxembourg, the 50% ratio of problematic cases is based on the monitoring of four schemes only (i.e. two out of four were found problematic). ‘Problematic’ is a term used by DG COMP to indicate infringements of State aid rules ranging from formal shortcomings such as incorrect formulation of cumulation rules to legal issues such as an absence of GBER conditions reflected in a GBER scheme. 
Näiteks Leedu ja Luksemburgi puhul põhineb probleemsete juhtumite 50%-line osakaal üksnes nelja kava kontrollimisel (st neljast kaks kava leiti olevat probleemsed). „Probleemne” on termin, mida konkurentsi peadirektoraat kasutab selleks, et tähistada mitmesuguseid riigiabi eeskirjade rikkumisi, alustades vormipuudustest, nagu kumulatsioonieeskirjade vale sõnastamine, ja lõpetades õigusprobleemidega, nagu üldist grupierandi määrust käsitlevas kavas kajastatud asjaomase määruse tingimuste puudumine.
Cases where voluntary recovery takes place are followed up by the Commission with the Member State concerned. 
Komisjon jälgib koos asjaomase liikmesriigiga juhtumeid, mille puhul abi vabatahtlikult tagastatakse.
No separate records are being kept of all cases of voluntary recovery. 
Kõikide vabatahtliku tagastamise juhtumite kohta ei peeta eraldi arvestust.
In some instances, recovery is not appropriate as the measure although illegal can be found compatible with the internal market, or because the measure once incompatible became compatible due to a later change in State aid rules. 
Mõnel juhul ei ole tagastamine asjakohane, sest kuigi meede on ebaseaduslik, võib seda pidada siseturuga kokkusobivaks, või kuna varem siseturuga kokkusobimatu meede muutus riigiabi eeskirjade hilisema muutmise tõttu kokkusobivaks.
In such cases, the Commission issues recommendations and eventually requests the Member States to change the design of the aid scheme if needed. 
Sellistel juhtudel esitab komisjon soovitusi ja palub lõppkokkuvõttes liikmesriikidel abikava ülesehitust vajaduse korral muuta.
Reply of the Commission 78 57 The Commission notes that both DG REGIO and DG EMPL have made use of databases to record their audit findings under the 2007‐2013 programming period. 
Komisjoni vastus 78 57 Komisjon märgib, et nii regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on kasutanud andmebaase programmitöö perioodi 2007–2013 auditite leidude esitamiseks.
While these databases were not intended to serve as tools for an analysis of sources of errors, this did not prevent the Commission from undertaking appropriate and preventive measures addressing recurrent issues in the context of State aid, such as the SME bonus or incentive effect. 
Kuigi andmebaase ei kavatsetud kasutada vigade allikate analüüsimise vahendina, ei takistanud see komisjonil võtta asjakohaseid ennetusmeetmeid teadaolevate korduvate riigiabiga seotud küsimuste, näiteks VKEde boonuse või ergutava mõju käsitlemiseks.
For the 2014‐2020 programming period, the internal monitoring tool used by the Commission to follow‐up on its own audit findings has considerably improved with the introduction of a common IT tool to manage and monitor the audit process, called ‘MAPAR’ (Management of Audit Processes, Activities and Resources) for the ERDF, the CF and the ESF. 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on asutusesisest kontrollivahendit, mida komisjon kasutab oma auditileidude suhtes järelmeetmete võtmiseks, oluliselt täiustatud ühise IT-vahendi MAPARi (auditiprotsesside, -ülesannete ja -ressursside haldamine) kasutuselevõtuga auditiprotsessi haldamiseks ja jälgimiseks ERFi, ÜFi ja ESFi puhul.
In order to improve the information flow and analysis capacity of all concerned Commission services, DG EMPL and DG REGIO have agreed with DG COMP in mid‐2016 to annually communicate to DG COMP the relevant data on their State aid audit findings from now on. 
Kõikide asjaomaste komisjoni talituste teabevoo ja analüüsivõimekuse parandamiseks leppisid tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat 2016. aasta keskel konkurentsi peadirektoraadiga kokku, et edaspidi edastavad nad konkurentsi peadirektoraadile korra aastas asjakohased andmed oma riigiabi käsitlevate auditite leidude kohta.
59 IMS is a tool dedicated to the irregularity (including fraud) reporting by Member States. 
59 IMS on vahend, mille kaudu liikmesriigid teatavad õigusnormide rikkumistest (sealhulgas pettustest).
The type of irregularity is indicated via drop‐down‐lists (codes) while the applied modus operandi is described in text which enriches the information provided through codified fields. 
Õigusnormide rikkumise liik näidatakse ripploendite (koodide) kaudu, samas kui kasutatud tegutsemisviisi kirjeldatakse teksti vormis, mis täiendab kodifitseeritud väljade kaudu esitatud teavet.
Analysis can be performed on basis of the type of irregularity. 
Analüüse saab teha õigusnormide rikkumise liigi põhjal.
IMS is not a State‐aid control instrument, but it is possible to add a specific typology for State aid to the already existing drop‐down‐lists. 
IMS ei ole riigiabi kontrollimise vahend, kuid juba olemasolevatele ripploenditele on võimalik lisada eraldi liik riigiabi kohta.
61 The Commission notes that it did take preventive measures addressing recurrent State aid issues during the 2007‐ 2013 period, notably as a result of regular exchanges between the relevant Commission services. 
61 Komisjon märgib, et ta võttis perioodi 2007–2013 jooksul ennetusmeetmeid korduvate riigiabiga seotud küsimuste käsitlemiseks, eeskätt komisjoni asjakohaste talituste vahelise korrapärase teabevahetuse tulemusel.
The Commission DGs have for example been sharing audit reports since the beginning of the 2007‐2013 programming period. 
Näiteks on komisjoni peadirektoraadid alates programmitöö perioodi 2007–2013 algusest jaganud auditiaruandeid.
DG COMP is also consulted on audit issues related to State aid when necessary before finalising the audit conclusions. 
Samuti konsulteeritakse riigiabiga seotud auditiküsimustes vajaduse korral konkurentsi peadirektoraadiga enne auditi järelduste lõplikku sõnastamist.
See also paragraph 60 and Commission reply to paragraph 57. 
Vt ka punkt 60 ja komisjoni vastus punktile 57.
The Commission services agreed in March 2015 on a State aid action plan with specific targeted actions, based on lessons learned from available audit findings (see the Court's observation under paragraphs 108 to 110). 
2015. aasta märtsis leppisid komisjoni talitused kokku konkreetseid suunatud meetmeid sisaldavas riigiabi tegevuskavas, tuginedes kättesaadavate auditileidude põhjal saadud kogemustele (vt kontrollikoja tähelepanekud punktides 108–110).
In addition the legislative framework for the 2014‐2020 programming period adopted in December 2013 introduces an ex‐ante conditionality on State aid with a view to enhance the Member States’ capacity to comply with State aid rules ahead of programmes’ implementation. 
Lisaks kehtestatakse 2013. aasta detsembris programmitöö perioodiks 2014–2020 vastu võetud õigusraamistikuga riigiabi käsitlev eeltingimus, et suurendada liikmesriikide suutlikkust täita riigiabi eeskirju enne programmide rakendamist.
62 The Commission notes that the Vademecum refers to the transport sector. 
62 Komisjon märgib, et vademeekum käsitleb transpordisektorit.
The Commission does not say that State aid rules are not applicable in that sector, but that instead of the general State aid rules, specific State aid (compati‐ bility) rules apply, pursuant to Article 93 TFEU. 
Komisjon ei väida, et selle sektori suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju, vaid et üldiste riigiabi eeskirjade asemel kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaselt riigiabi erieeskirju (kokkusobivus).
The statement in the Vademecum should not be understood to mean that the State aid qualification as such is different in the transport sector. 
Vademeekumis sisalduvat avaldust ei tuleks mõista sellisena, et riigiabiks liigitamine iseenesest on transpordisektoris erinev.
Reply of the Commission 79 Common reply to paragraphs 69 to 71 The Commission notes that the obligation to notify State aid measures lies with the Member States and that the decision on the major project is not a decision on compliance of the major project with State aid rules. 
Komisjoni vastus 79 Ühine vastus punktidele 69–71 Komisjon märgib, et riigiabimeetmetest teavitamise kohustus lasub liikmesriikidel ning et otsus suurprojekti kohta ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele.
A distinction needs to be made between the situation before the Leipzig –Halle judgment and after it and between the 2007‐2013 and the 2014‐2020 programming periods. 
Eristada tuleb kohtuotsusele Leipzig-Halle eelnevat ja järgnevat olukorda ning programmitöö perioode 2007–2013 ja 2014–2020.
The Commission underlines that the DG COMP was consulted in formal inter‐service consultations by DG REGIO on major projects decisions already before the end of 2012, although not systematically. 
Komisjon rõhutab, et regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultatsioonide raames konkurentsi peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu juba enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte süstemaatiliselt.
Following the Leipzig‐Halle judgement, DG REGIO and DG COMP have enhanced their cooperation in relation to the assessment of major projects application. 
Pärast otsust kohtuasjas Leipzig-Halle on regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat tõhustanud oma koostööd suurprojektide taotluste hindamisel.
The Commission stresses that there is no major project for which the Commission adopted a decision approving ERDF or CF funding in recent years and for which subsequently a nega‐ tive decision under State aid rules was adopted. 
Komisjon rõhutab, et viimastel aastatel ei ole olnud ühtegi suurprojekti, mille kohta komisjon oleks võtnud vastu ERFi või ÜFi rahastamist heaks kiitva otsuse ning mille kohta oleks hiljem riigiabi eeskirjade alusel vastu võetud negatiivne otsus.
This shows that the cooperation arrangements put in place work well in practice. 
See näitab, et kehtestatud koostöökorraldus toimib tegelikkuses hästi.
For the 2014‐2020 period the Member State has to prepare a major project application in which it is required to demonstrate the compliance with State aid before submission to DG REGIO, regardless of which major project decision‐making procedure it is choosing (Article 102.1 or Article 102.2 of the CPR). 
Perioodil 2014–2020 peab liikmesriik koostama suurprojekti taotluse, milles tuleb enne selle regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile esitamist tõendada vastavust riigiabi eeskirjadele olenemata sellest, millise suurprojekte käsitlevate otsuste tegemise menetluse liikmesriik valib (ühissätete määruse artikli 102 lõige 1 või lõige 2).
In any event, if a State aid deci‐ sion is needed, it has to be adopted before the major project can be submitted to DG REGIO. 
Kui riigiabi käsitlev otsus on vajalik, tuleb see igal juhul vastu võtta enne, kui suurprojekti saab regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadile esitada.
In addition to the enhanced cooperation referred to by the Court, an additional preventive measure has been put in place: the possibility for the Member State and IQR experts to contact DG COMP at project preparation level in case of doubts whether the respective major project needs to be the subject of a State Aid Notification procedure to DG COMP or not. 
Lisaks kontrollikoja osutatud tõhusamale koostööle on kehtestatud täiendav ennetusmeede: liikmesriikide ja sõltumatu kvaliteedikontrolli ekspertide võimalus võtta projekti ettevalmistamise etapis ühendust konkurentsi peadirektoraadiga, kui neil on kahtlusi selle kohta, kas vastavast suurprojektist tuleb riigiabi teavitamise menetluse alusel konkurentsi peadirektoraati teavitada või mitte.
The Commission therefore considers that the current preventive measures and cooperation with DG COMP put in place for the 2014 to 2020 period both at project preparation stage and at project decision‐making stage appropri‐ ately mitigate the risk mentioned by the Court in paragraph 70. 
Seepärast leiab komisjon, et praegused ennetusmeetmed ning perioodiks 2014–2020 nii projekti ettevalmistamise etapi kui ka projektiga seotud otsuste tegemise etapi puhul kehtestatud koostöö konkurentsi peadirektoraadiga maandavad asjakohaselt riske, mida kontrollikoda punktis 70 nimetas.