natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total positive decisions on asylum applications refers to all decisions where protection is granted, irrespectively of the stage of the procedure (i.e., includes both the first instance decisions and the decisions on appeal) and irrespectively of when the asylum application was made. 
Varjupaigataotluste kohta tehtud positiivsed otsused hõlmavad kõiki otsuseid, kus kaitse antakse, olenemata menetluse etapist (st see hõlmab nii esimese astme otsuseid kui ka edasikaebamise korral tehtud otsuseid) ja sellest, millal varjupaigataotlus esitati.
After a positive decision, the persons are no longer asylum seekers but refugees or other persons under protection. 
Pärast positiivse otsuse saamist ei ole isikud enam varjupaigataotlejad, vaid pagulased või muud kaitse all olevad isikud.
Source: ECA based on Eurostat as of March 2018. million 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Eurostati andmetel (seisuga märts 2018).
In 2016, the majority of migrants legally residing in the EU are persons like Leila who were in the EU to be with their family members (39 %), or who were undertaking paid activities such as work or research (16 %). 
2016. aastal oli enamik ELis seaduslikult elavatest rändajatest sellised isikud nagu Leila, kes tulid ELi oma pereliikmetega ühinema (39%) või tasustatud tegevuse eesmärgil, nagu töö või teadustegevus (16%).
A further 6 % were studying. 
Veel 6% rändajatest tegeles õppimisega.
Only 6 % were refugees and other persons under international protection. 
Ainult 6% olid pagulased ja teised rahvusvahelise kaitse all olevad isikud.
For 33 % information on the reason for migration is not available2. 
Rände põhjuste kohta ei olnud teavet saadaval 33% taotlejate puhul2.
Migrants are located across the EU with five Member States (Germany, Spain, France, Italy and the United Kingdom) hosting around 77 % of the total migrant population. 
Rändajad paiknevad kõigis liikmesriikides, millest viies (Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik) elab ligikaudu 77% kõigist rändajatest.
Migrants thus constitute around 5 % of the population in those countries. 
Seega moodustavad rändajad nende riikide elanikkonnast umbes 5%.
Annex II provides more details on the migrant distribution across the EU. 
II lisa sisaldab täpsemaid üksikasju rändajate jagunemise kohta kogu ELis.
Migrants from Turkey, Morocco, Ukraine and China are those most represented in the EU migrant population; together they constitute 31 % of the migrants living in the EU in 20162. 
ELi rändajate rahvastikuosas on kõige rohkem esindatud Türgist, Marokost, Ukrainast ja Hiinast pärit inimesed; koos moodustavad nad 31% ELis 2016. aastal elanud rändajatest2.
Overall, the EU has migrants from 174 different countries. 
ELis on rändajaid 174st eri riigist.
Integration 8 Everything was new to Leila. 
Integratsioon 8 Leila jaoks oli kõik uus.
She found support from the local information centre, which provided counselling to newly arrived migrants. 
Ta sai tuge kohalikust teabekeskusest, mis pakkus äsja saabunud rändajatele nõustamist.
She had some education and decided to take part in some of the training offered. 
Tal oli mõningane haridus ja ta otsustas osaleda mõningatel pakutavatel koolitustel.
She began a language course and made some friends. 
Ta hakkas käima keelekursusel ja leidis sõpru.
Her child enrolled at the local school. 
Tema laps hakkas kohalikus koolis käima.
In the beginning, she needed someone to translate things to her. 
Alguses vajas ta kedagi, kes aitaks tal asju tõlkida.
Once, a volunteer from an NGO accompanied her to the doctor to facilitate communication. 
Üks kord tuli üks valitsusvälise organisatsiooni vabatahtlik suhtlemise hõlbustamiseks temaga arsti juurde kaasa.
With time, she learnt the local language and applied for a learning programme to improve her qualifications. 
Aja jooksul õppis ta ära kohaliku keele ja taotles oma kvalifikatsiooni parandamiseks kohta ühes õppeprogrammis.
She had access to the labour market, but still no job. 
Tal oli küll juurdepääs tööturule, kuid ei olnud töökohta.
Years later, well integrated into the labour market, Leila decided to give back to society. 
Aastaid hiljem, kui ta oli juba tööturule hästi integreerunud, otsustas Leila ühiskonnale midagi tagasi anda.
She now volunteers in an NGO, counselling persons that have just arrived and providing translation and cultural mediation for those in need. 
Praegu on ta ühes valitsusvälises organisatsioonis vabatahtlik, nõustades äsja saabunud isikuid ja pakkudes abivajajatele tõlke-ja kultuurilise vahendamise teenuseid.
Her child is not a child anymore; he now has his own family and work. 
Tema laps ei ole enam laps, tal on nüüd oma pere ja töökoht.
Integration is part of the migration process (see Figure 4). 
Integratsioon on rändeprotsessi osa (vt joonis 4).
To manage migration the EU: engages with countries outside the EU to address the root causes of migration; sets the minimum entry and residence conditions for migrants to legally reside in the EU; defines security and border control measures and supports Member States’ policies for migrant integration. 
Rände juhtimiseks teeb EL koostööd väljaspool ELi asuvate riikidega, et tegeleda rände algpõhjustega, kehtestada riiki sisenemise ja seal elamise miinimumtingimused ELis seaduslikult elavatele rändajatele, määratleda julgeoleku-ja piirikontrollimeetmed ning toetada liikmesriikide poliitikat rändajate integreerimiseks.
Studies have shown that better integration of migrants leads to higher long-term economic, social and fiscal gains for the country where they settle3. 
Uuringud on näidanud, et rändajate parem integratsioon toob riigi jaoks, kuhu nad elama asuvad, kaasa suurema pikaajalise majandusliku, sotsiaalse ja rahalise kasu3.
Figure 4 - Integration is part of the migration process MIGRATION Reception Source: ECA. 
Joonis 4. Integratsioon on rändeprotsessi osa Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Integrating migrants may require action in many areas - including, for example, education, employment, housing, health and culture. 
Rändajate integreerimine võib nõuda meetmeid mitmes valdkonnas, sh näiteks haridus, tööhõive, eluase, tervishoid ja kultuur.
Those designing integration policies need to understand how integration will be implemented (such as who will be the target group, which measures to implement and how to assess their impact). 
Integratsioonipoliitika kavandamisel tuleb mõista, kuidas integratsiooni rakendatakse (näiteks kes on sihtrühm, milliseid meetmeid rakendatakse ja kuidas hinnata nende mõju).
As a result, what 'integration' means varies from country to country. 
Selle tulemusena on integratsiooni tähendus riigiti erinev.
Though no formal definition exists at EU level, in 2004, the Council developed eleven Common Basic Principles for immigrant integration policy. 
Kuigi ELi tasandil ametlikku määratlust ei ole, töötas nõukogu 2004. aastal välja üksteist rändajate integreerimise poliitika ühist aluspõhimõtet.
These principles defined integration as 'a dynamic, long-term, and continuous two-way process of mutual accommodation'4, i.e. a social process that involves both migrants and the receiving society (see Figure 5). 
Nimetatud põhimõtete kohaselt on integratsioon vastastikusel kohandumisel põhinev dünaamiline, pikaajaline ja pidev kahesuunaline protsess4, ehk selline sotsiaalne protsess, mis hõlmab nii rändajaid kui vastuvõtvat ühiskonda (vt joonis 5). Joonis 5.
Box 1 presents illustrative examples of projects developed in the Member States with EU funding in the different areas of integration. 
1. selgituses on esitatud näited erinevate integratsiooni valdkondade jaoks liikmesriikides välja töötatud projektidest, mida rahastab EL.
Figure 6 - Evolution of selected indicators (%) 10 Box 1 - Examples of EU supported integration projects targeting migrants in the EU Member States Employment Promotion of internships in an industrial association for beneficiaries of international protection, aiming to enhance migrants’ professional skills and guide them towards a job placement. 
10 1. selgitus. Näited ELi toetatavatest integratsiooniprojektidest, mis on suunatud rändajatele ELi liikmesriikides Tööhõive Rahvusvahelise kaitse saajate jaoks ühes erialaliidus tööpraktika pakkumine, mille eesmärk on suurendada rändajate kutseoskusi ja suunata neid töökoha leidmise poole.
Education Delivery of language trainings to migrants in addition to their regular school attendance: the project addressed the increasing number of migrants entering public education schools that often have no knowledge of the national language. 
Haridus Rändajatele lisaks nende tavapärasele kooliskäimisele ka keelekoolituse pakkumine: projektiga käsitleti seda, et riiklikesse koolides alustab õpinguid järjest rohkem rändajaid, kes aga sageli ei valda riigikeelt.
Vocational training Vocational training provided to people with migrant background: the project aimed to improve the participants’ language proficiency, including work-based technical vocabulary, combining them with aspects of further vocational training. 
Kutseõpe Rändaja taustaga inimestele pakutav kutseõpe: projektiga sooviti parandada osalejate keeleoskust, sh tööalast tehnilist sõnavara, ühendades need tulevase kutseõppe aspektidega.
Housing Access to housing facilitated to beneficiaries of international protection as part of a broader project providing several services to this target group. 
Eluase Rahvusvahelise kaitse saajatele võimaldatud juurdepääs eluasemele on osa laiemast projektist, mis pakub kõnealusele sihtrühmale mitmeid teenuseid.
Health Development of a manual to facilitate communication between patients with no command of the hosting Member State language and health workers. 
Tervishoid Käsiraamatu väljatöötamine, et hõlbustada teabevahetust vastuvõtva liikmesriigi keelt mittevaldavate patsientide ja tervishoiutöötajate vahel.
Social inclusion Workshops to encourage direct cooperation between society and persons granted asylum: it included the organisation of events, development of social skills and leisure time activities. 
Sotsiaalne kaasatus Varjupaiga saanud isikute ja ühiskonna vahel otsese koostöö julgustamiseks mõeldud töötoad: need hõlmasid ürituste korraldamist, sotsiaalsete oskuste arendamist ja vabaajategevust.
Source: ECA survey. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoja uuring.
80 70 60 50 40 30 20 10 Employment rate of those aged 20-64 EU citizens Integration Gap Migrants from outside the EU 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 People over 18 at risk of poverty or social exclusion 60 50 40 30 20 10 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 People aged 30-34 with a tertiary education attainment 40 35 30 25 20 15 10 5 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: ECA, based on Eurostat, as of March 2018. 
Valitud näitajate muutumine (%) 11 80 70 60 50 40 30 20 10 20–64-aastaste tööhõive määr ELi kodanikud Integratsioonilõhe Väljastpoolt ELi saabuvad rändajad 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 30–34-aastased isikud, kes on omandanud kolmanda taseme hariduse Üle 18-aastased isikud, keda ohustab vaesus või sotsiaalne tõrjutus 60 50 40 30 20 10 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 18–24-aastased, kes on varakult õpingud või koolituse katkestanud 40 35 30 25 20 15 10 5 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 40 35 30 25 20 15 10 5 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Eurostati andmetel (seisuga märts 2018).
Objective and approach of this briefing paper 10. 
Käesoleva infodokumendi eesmärk ja lähenemisviis 10.
This briefing paper is not an audit report, but sets out what the EU is doing to support the integration of migrants. 
Käesolev infodokument ei ole auditiruanne, vaid selles kirjeldatakse, mida EL teeb rändajate integratsiooni toetamiseks.
In the first part, we present the actions taken by EU institutions in the field of integration over the last two decades, with a particular focus on the initiatives taken in reply to the increase in the migratory inflows of the recent years. 
Esimeses osas esitab kontrollikoda ELi institutsioonide poolt viimase kahe aastakümne jooksul integratsiooni valdkonnas võetud meetmed, pöörates erilist tähelepanu algatustele, mis on võetud vastusena viimastel aastatel toimunud sisserändajate arvu suurenemisele.
In the second part, we provide an overview of the integration policies implemented in the Member States and explore the role of EU initiatives in shaping those policies. 
rakendatud integratsioonipoliitikast ja uurib ELi algatuste rolli nende poliitikate kujundamisel.
Throughout the document we highlight the key high-level challenges that the EU collectively faces in effectively integrating migrants (see paragraph 2). 
Kontrollikoda tõstab dokumendis läbivalt esile peamisi kõrgetasemelisi probleeme, millega EL peab rändajate integreerimisel ühiselt tegelema (vt punkt 2).
We do not address illegal migration, border control or asylum processing. 
Ebaseaduslikku rännet, piirikontrolli ja varjupaigataotluste menetlemist ei käsitleta.
We focus on the funds managed by the Commission together with Member States, as these are the largest EU amounts available for migrant integration measures. 
Kontrollikoda keskendub komisjoni ja liikmesriikide koostöös hallatavatele vahenditele, kuna need on kõige suuremad rändajate integratsioonimeetmetele ettenähtud ELi rahastamise summad.
The facts presented in this briefing paper derive from: - Interviews with staff from the Commission, two EU agencies (Fundamental Rights Agency and the European Asylum Support Office), and other organisations (International Organization for Migration, Migration Policy Group, United Nations High Commissioner for Refugees and Red Cross). 11 Early leavers from education and training aged 18-24 40 35 30 25 20 15 10 5 0 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 EU citizens Integration Gap Migrants from outside the EU 
Käesolevas infodokumendis sisalduvate faktide allikad on - intervjuud komisjoni, kahe ELi ameti (Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) ning muude organisatsioonide (Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, rändepoliitika rühm, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Punane Rist) töötajatega; - liikmesriikides (ja Norras) läbi viidud uuring, mis tehti Euroopa integratsioonivõrgustiku (EIN) toetusel5.
We received 32 replies6. 
Kontrollikojale laekus 32 vastust6.
The remaining six Member States did not undertake any work in the field in this time period. - Our previous audits on the 'hotspot approach'8, the European Refugee Fund and the European Fund for the Integration of third-country nationals9 and on the Asylum, Migration and Integration Fund (AMIF)10. - A review of the performance related aspects reported by the 28 Member States in the AMIF 2016 implementation reports and in the AMIF interim evaluations as well as in the 2016 annual implementation reports of the Fund for European Aid for the Most Deprived (FEAD). - A review of an extensive list of publications on the topic, including EU documents and publications from the European Migration Network (EMN)11. 
III lisas esitatakse küsimused ja saadud vastused; - Analüüsiti 22 liikmesriigi kõrgeimate kontrolliasutuste esitatud 44 aruannet7, mis käsitlevad nende riikide poolt alates 2011. aastast võetud integratsioonialaseid meetmeid. Ülejäänud kuus liikmesriiki ei võtnud nimetatud ajavahemikul selles valdkonnas meetmeid; - Kontrollikoja varasemad auditid esmase vastuvõtu süsteemi8, Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi9 ning Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifondi (AMIF)10 kohta; - ülevaade tulemuslikkusega seotud aspektidest, mille 28 liikmesriiki esitasid Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifondi 2016. aasta rakendamisaruannetes ja vahehindamistes ning samuti enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi (FEAD) 2016. aasta rakendamisaruannetes; - ülevaade teemaga seotud väljaannete ulatuslikust nimekirjast, mis sisaldas ELi dokumente ja Euroopa integratsioonivõrgustiku (EMN) väljaandeid11.
The Commission was given the opportunity to comment on this paper in draft form. 
Komisjonile anti võimalus kommenteerida käesoleva dokumendi eelnõud.
In this part of the briefing paper, we review the main tools and initiatives developed by the Commission over the years. 
Infodokumendi käesolevas osas vaatleb kontrollikoda komisjoni poolt aastate jooksul välja töötatud peamisi vahendeid ja algatusi.
We also analyse how the EU migration and anti-discrimination policies can influence integration policies, explore the role of EU funds and describe the actions the EU has recently taken to foster migrant integration. 
Samuti analüüsitakse, kuidas ELi rände-ja diskrimineerimisvastane poliitika võib mõjutada integratsiooni, uuritakse ELi vahendite rolli ja kirjeldatakse meetmeid, mida EL on hiljuti võtnud rändajate integratsiooni edendamiseks.
Almost two decades of EU support for Member States 15. 
EL on liikmesriikidele tuge pakkunud peaaegu kaks aastakümmet 15.
The 2009 Lisbon Treaty ('the Treaty') set a new EU political framework for the integration of migrants providing, for the first time, an explicit legal basis for EU incentive and support initiatives in this field12. 
2009. aasta Lissaboni lepinguga („alusleping“) loodi uus ELi poliitiline raamistik rändajate integreerimiseks, nähes esmakordselt ette selge õigusliku aluse selle valdkonna ELi stiimulite ja toe jaoks12.
However, the primary responsibility for integration policies continues to lie with the Member States. 
Esmane vastutus integratsioonipoliitika eest lasub aga endiselt liikmesriikidel.
The change to the Treaty followed earlier EU cooperation on integration and the initiatives which the EU had been developing since 12 1999, with the Treaty of Amsterdam13 and the Tampere programme14. 
Aluslepingu muudatus tugines varasemale ELi integratsioonialase koostööle ja algatustele, mida EL oli alates aastast 1999, Amsterdami lepinguga13 ja Tampere programmiga14 välja töötanud.
Since then, a number of non-binding communications and initiatives in the field of integration have been taken by the Council, the European Parliament and the Commission. 
Pärast seda on nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon teinud mitmeid mittesiduvaid avaldusi ja algatusi integratsiooni valdkonnas.
The current EU framework on migrant integration is built upon three main documents: - The 'Common Basic Principles for Integration Policy' (paragraph 7), developed by the Council in 2004, recalled by the European Parliament in 201315 and reaffirmed by the Council in 201416, are the foundations for EU policy cooperation on the integration of migrants and comprise 11 non-binding principles against which Member States can assess their own efforts (see Figure 5). - The Commission’s 'European agenda for the integration of third-country nationals'17 from 2011 highlights the challenges of migrant integration and suggests areas for action by both the Commission and Member States to foster integration policies. - The Commission’s 'Action plan on the integration of third-country nationals' from June 2016 provides a comprehensive framework to support Member States' efforts in developing and strengthening their integration policies18. 
Praegune rändajate integreerimise ELi raamistik põhineb kolmel põhidokumendil - nõukogu poolt 2004. aastal välja töötatud ja Euroopa Parlamendi poolt 2014. aastal kinnitatud integratsioonipoliitika ühised aluspõhimõtted (punkt 7)15, mille nõukogu 2014. aastal uuesti kinnitas16, on aluseks ELi poliitilisele koostööle rändajate integreerimisel ja hõlmavad 11 mittesiduvat põhimõtet, mille alusel liikmesriigid saavad hinnata oma jõupingutusi (vt joonis 5); - komisjoni 2011. aastal avaldatud kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökavas17 tuuakse esile rändajate integreerimise probleemid ning tehakse ettepanek, et nii komisjon kui ka liikmesriigid võtaksid meetmeid integratsioonipoliitika edendamiseks; - komisjoni poolt 2016. aasta juunis koostatud „Kolmandate riikide kodanike integreerimise tegevuskava“ sisaldab liikmesriikidele suunatud terviklikku raamistikku, mille abil toetada nende jõupingutusi integratsioonipoliitika väljatöötamisel ja tõhustamisel18. 13
In addition, the EU has made efforts to promote the exchange of information and the sharing of best practices by creating European networks such as the EIN, by cultivating EU cooperation and by making information on the topic available in a standardised way (e.g. integration handbooks19, a European website on integration20, and a common set of indicators: the 'Zaragoza indicators' – see paragraph 43). 
Lisaks on EL teinud jõupingutusi, et edendada teabevahetust ja parimate tavade jagamist, luues Euroopa võrgustikke nagu EIN, edendades ELi koostööd ja muutes teemaalase teabe kättesaadavaks standardsel viisil (nt integratsiooni käsiraamatud19, Euroopa integratsiooni veebisait20 ja ühised näitajate kogumid – Zaragoza näitajad, vt punkt 43).
Annex IV provides a timeline of the initiatives and tools developed. 
IV lisas on esitatud algatuste ja loodud töövahendite ajakava.
These tools help Member States to assess, develop, monitor and evaluate their national frameworks on integration. 
Need vahendid aitavad liikmesriikidel oma riiklikke integratsioonivõrgustikke hinnata, edasi arendada ja jälgida.
EU migration policy has an impact on national integration policies 18. 
ELi rändepoliitika mõjutab riiklikku integratsioonipoliitikat 18.
In the light of the common EU migration policy, as set out in the Treaty (paragraph 15), the EU has been developing common migration and visa rules for migrants (see Annex V for the legislation in question). 
Aluslepingus (punkt 15) sätestatud ELi ühise rändepoliitika valguses on EL rändajate jaoks välja töötanud ühised rände-ja viisaeeskirjad (vt V lisa kõnealuste õigusaktide kohta).
In March 2018, two sets of EU directives distinguish between migrants that move through recognised, authorised channels (legal migration); and migrants that apply for protection either at EU borders (asylum) or from countries outside the EU 13 
2018. aasta märtsis eristati kahe ELi direktiivide kogumiga rändajaid, kes liiguvad tunnustatud ja lubatud kanaleid mööda (seaduslik ränne), ja rändajaid, kes taotlevad kaitset kas ELi piiril (varjupaigataotlejad) või riikides, mis ei kuulu ELi (ümberasustamine).
The result is that there are different channels by which migrants might come to settle in the EU (see Figure 7). 
Tulemuseks on erinevad kanalid, mille kaudu rändajad võivad asuda elama ELi (vt joonis 7). 14
The migration directives set minimum entry and residence conditions for migrants in the EU a number of which are essential for their successful integration, such as entitlement to family reunification and access to the labour market, education or social welfare. 
Rännet käsitlevates direktiivides on sätestatud ELi rändajate riiki sisenemise ja seal elamise miinimumtingimused, millest paljud on olulised nende edukaks integreerimiseks, nagu perekonna taasühinemise õigus ning juurdepääs tööturule, haridusele ja sotsiaalhoolekandele.
Depending on the migration channel used and on the purpose of their residence (e.g. refugee, highly skilled worker, family member, student, etc.), migrants are governed by different sets of conditions. 
Sõltuvalt kasutatavast rändekanalist ja elamaasumise eesmärgist (nt pagulane, kõrge kvalifikatsiooniga töötaja, pereliige, õpilane jne), kehtivad rändajatele erinevad tingimuste kogumid.
See Annex VI for the conditions in force in March 2018 for the 25 Member States that apply EU rules21. 
Vt VI lisa 2018. aasta märtsis kehtinud tingimuste kohta 25 liikmesriigi suhtes, kes kohaldavad ELi eeskirju21.
In March 2018 the legislation was under review (see Annex V). 
2018. aasta märtsis vaadati õigusaktid läbi (vt V lisa).
Specifically on integration related issues, the main change proposed by the Commission concerns a reduction from nine to six months in the maximum waiting period before asylum seekers can access employment. 
Konkreetselt integratsiooniga seotud küsimuste puhul on komisjoni kavandatav peamine muudatus seotud varjupaigataotlejatele tööturule sisenemiseks kehtestatud maksimaalse üheksakuulise ooteaja vähendamisega kuuele kuule.