natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Semester is a cycle of policy coordination between the EU Member States which aims at an alignment of national budgetary, fiscal and economic policies with EU objectives and priorities. 
Euroopa poolaasta – tsükkel, mille jooksul toimub poliitika koordineerimine ELi liikmesriikide vahel, et viia riiklik eelarve-, fiskaal-ja majanduspoliitika kooskõlla ELi eesmärkide ja prioriteetidega.
In the context of the European Semester the Council recommends Member States which structural reforms to implement and how to prevent excessive macroeconomic imbalances. 
Nõukogu soovitab Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele, milliseid struktuurireforme rakendada ja kuidas ennetada ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust.
Investment Priority is a preferred area of European Union contribution, set at Union level and related to a specific Thematic Objective for ERDF, CF and ESF. 
Investeerimisprioriteet – liidu tasandil kindlaks määratud Euroopa Liidu eelistatud rahastamisvaldkond, mis on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi spetsiifilise valdkondliku eesmärgiga.
Outputs are produced or accomplished with the resources allocated to an intervention (e.g. training courses delivered to unemployed young people, number of sewage plants or km of roads built, etc.). 
või muid kaudseid kasusaajaid (nt töötuse määra vähenemine, vee kvaliteedi paranemine jne).
Partnership Agreements (PAs) are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Partnerluslepingud – Euroopa Komisjoni ja iga liikmesriigi vahel programmitöö perioodiks 2014–2020 sõlmitud lepingud.
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country's strategic goals and priorities for investment, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth. 
Nendes määratakse kindlaks, kuidas kavatsevad riikide ametiasutused kasutada Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide vahendeid, ning esitatakse iga riigi strateegilised eesmärgid ja investeerimisprioriteedid, mis seotakse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ üldiste eesmärkidega.
They also include, inter alia a summary of the assessment of the fulfilment of applicable ex-ante conditionalities and if they are not fulfilled - of the actions to be taken, the bodies responsible and the timetable for implementation of those actions, as well as the description of methodology and mechanisms to ensure consistency in functioning of the performance frameworks. 
Partnerluslepingud hõlmavad muu hulgas kokkuvõtlikku hinnangut kohaldatavate eeltingimuste täitmise kohta või juhul, kui kõnealused eeltingimused ei ole täidetud, siis võetavaid meetmeid, vastutavaid asutusi ja nende meetmete rakendamise ajakava, ning nende meetodite ja mehhanismide kirjeldust, mis aitavad tagada tulemusraamistike järjepideva toimimise.
They are prepared by the Member State in a dialogue with the Commission and must be adopted by the Commission. 
Lepingud valmistavad ette liikmesriigid dialoogis komisjoniga ja komisjon peab need heaks kiitma.
A Performance Framework consists of milestones and targets defined for a set of indicators chosen by the Member States for each priority axis within an operational programme except for the technical assistance priority axes and programmes supported under SME initiative. 
Tulemusraamistik koosneb liikmesriikide poolt teatud rakenduskava iga prioriteetse suuna (v.a tehnilise abi prioriteetsed suunad ja VKEde algatusega toetatavad programmid) jaoks valitud näitajatele seatud vahe-eesmärkidest ja eesmärkidest.
The Performance Reserve accounts for 6 % of resources allocated to the ERDF, ESF and CF under the Investment for Growth and Jobs goal, as well as to the EAFRD, and to measures financed under shared management in accordance with the EMFF Regulation. 
Tulemusreservi moodustab 6 % vahenditest, mis on eraldatud ERFile, ESFile ja Ühtekuuluvusfondile majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alusel, ja mis on eraldatud EAFRD-le ja meetmetele, mida vastavalt EMKF määrusele rahastatakse koostöös liikmesriikidega.
These funds are included in the programmes, but will be definitively allocated or reallocated, subject to the outcome of the performance review in 2019. 
Nimetatud fondid on küll programmidesse lisatud, kuid nende lõplik eraldamine või ümberpaigutamine toimub vastavalt 2019. aasta tulemuslikkuse analüüsi tulemustele.
In Cohesion policy, the term result usually refers to outcomes and impacts. Targets express the value of outputs, results to be accomplished and of expenditure certified to the Commission by 31 December 2023. 
Vahe-eesmärgid – investeerimisprioriteedi konkreetse eesmärgi saavutamisega otseselt seotud vahepealsed eesmärgid. Need tuleb täita 31. detsembriks 2018 ja neid hakatakse hindama aastal 2019.
A Thematic Objective is a structuring element of the Partnership Agreements. 
Valdkondlik eesmärk – partnerluslepingute struktuurielement.
Thematic objectives establish a link to EU level strategic objectives. 7 
Valdkondlikud eesmärgid on seotud ELi tasandi strateegiliste eesmärkidega.
EXECUTIVE SUMMARY About Ex-ante conditionalities and the Performance reserve as instruments to make more effective use of Cohesion spending I. The audit looks at two specific instruments introduced for the 2014-2020 programme period to make Cohesion spending more results oriented: ex-ante conditionalities and the performance reserve. 
7 1 ELT L 347, 20.12.2013, lk 320. KOKKUVÕTE Eeltingimustest ja tulemusreservist kui vahenditest, mis suurendavad ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste tulemuslikkust I. Auditis vaadeldakse programmitöö perioodil 2014–2020 kasutusele võetud kahte eri vahendit, mille eesmärk on muuta ühtekuuluvuse valdkonna kulutused rohkem tulemusele orienteerituks: eeltingimused ja tulemusreserv.
While the former specifies certain conditions that must be fulfilled before the programme implementation is launched or at the latest by the end of 2016, the latter requires most ESIF programmes to set aside 6 % of the total funding to each Member State which will be definitively allocated or reallocated subject to the outcome of a performance review in 2019. 
Kui eeltingimustega määratakse kindlaks teatavad tingimused, mis tuleb täita enne programmi rakendamise käivitamist või hiljemalt 2016. aasta lõpuks, siis tulemusreservi puhul peab enamik Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide programmidest 6 % igale liikmesriigile antava kogurahastamise summast kõrvale panema, ning selle lõplik eraldamine või ümberpaigutamine toimub vastavalt 2019. aasta tulemuslikkuse analüüsi tulemustele.
How we conducted our audit II. 
Kuidas audit läbi viidi II.
We sought to determine whether ex-ante conditionalities and the performance framework and reserve were effectively used to incentivise better Cohesion spending by Member States during the 2014-2020 programme period. 
Kontrollikoja eesmärk oli välja selgitada, kas eeltingimusi, tulemusraamistikku ja -reservi kasutati tulemuslikult, et pakkuda liikmesriikidele programmitöö perioodil 2014–2020 paremaid stiimuleid ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste tegemiseks.
Our audit covered the period from December 2013 to February 2017. 
Audit hõlmas ajavahemikku 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta veebruarini.
This audit complements our previous Special Report 2/2017 dealing with the Commission’s negotiation of partnership agreements and programmes. 
See audit täiendab kontrollikoja eelmist eriaruannet nr 2/2017, mis käsitleb komisjoni läbirääkimisi partnerluslepingute ja programmide üle.
What we found IV. 
Kontrollikoja leiud IV.
The ex-ante conditionalities are an innovation in Cohesion policy. 
Eeltingimused on ühtekuuluvuspoliitikasse sisse viidud uuendus.
Overall, we found that they provided a consistent framework for assessing the Member States’ readiness to implement EU funds at the start of the 2014-2020 programme period. 
Üldiselt leidis kontrollikoda, et need tagasid ühtse raamistiku, mille abil saab hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid programmitöö perioodi 2014–2020 alguses.
However, it is unclear to what extent this has effectively led to changes on the ground. 
Selgusetuks jäi siiski see, mil määral see on kannustanud kohapealseid muutusi.
The Commission has not made use of the possibility to suspend payments at programme adoption of unfulfilled ex-ante conditionalities. 
Komisjon ei ole kasutanud õigust peatada maksed juhul, kui eeltingimused on programmi vastuvõtmise ajal täitmata.
Around half of the more than 700 action plans adopted by Member States to fulfil all ex-ante conditionalities were not reported as completed by the end of 2016. 
2016. aasta lõpuks oli ligikaudu pool enam kui 700-st liikmesriikide vastu võetud tegevuskavast kõikide eeltingimuste täitmiseks lõpule viimata.
These uncompleted action plans cover at most 27 % of the ERDF, CF, and ESF spending. 
Kõnealused lõpuleviimata tegevuskavad hõlmavad ERFi, ÜFi ja ESFi kulutustest maksimaalselt 27 %.
actions to fulfil ex ante conditionalities in the annual implementation reports (by 30 June 2017) or progress reports (by 31 August 2017). 
vastuvõtmist makseid peatada enne, kui liikmesriigid esitavad eeltingimuste täitmiseks võetud meetmete kohta aasta rakendusaruanded (30. juuniks 2017) või eduaruanded (31. augustiks 2017).
V. We also consider that the performance framework and reserve is unlikely to trigger a significant reallocation of Cohesion spending during the 2014-2020 period to better performing programmes. 
V. Kontrollikoda on ühtlasi seisukohal, et tulemusraamistik ja -reserv ei ajenda programmitöö perioodil 2014–2020 tõenäoliselt ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite märkimisväärset ümberjaotamist tulemuslikumatele programmidele.
In particular any reallocation will be within and/or between the programmes of the same Member States. 
Täpsemalt öeldes toimuvad kõik ümberjaotamised sama liikmesriigi programmide raames ja/või vahel.
While 6 % of ERDF, CF and ESF funding has been set aside for the performance reserve, the way the performance reserve has been designed provides little incentive for a better result orientation of the OPs since it is mostly based on spending and outputs. 
Kuigi tulemusreservi jaoks on pandud kõrvale 6 % ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi vahenditest, ei motiveeri tulemusreserv praegusel kujul kuigivõrd rakenduskavade suuremat tulemustele orienteeritust, sest see põhineb peamiselt kulutustel ja väljunditel.
Furthermore, the additional funding is definitively allocated even if milestones are not met in full by 2018 and can at most be reallocated within the Member State. 
Pealegi eraldatakse lisavahendid lõplikult ka juhul, kui vahe-eesmärke ei ole 2018. aastaks täielikult täidetud, ning lisavahendeid võib äärmisel juhul ümber jaotada ainult liikmesriigi siseselt.
The newly introduced suspensions and financial corrections for underperformance are a step in the right direction, but are subject to restrictive conditions and therefore unlikely to be applied in practice. 
Ebapiisava tulemuslikkuse korral hiljuti kasutusele võetud maksete peatamine ja finantskorrektsioonid on samm õiges suunas, ent neile kehtivate piiravate tingimuste tõttu on nende tegelik rakendamine ebatõenäoline.
What we recommend VI. 
Kontrollikoja soovitused VI.
We do not believe that regulatory changes during the current 2014-2020 period in relation to either instrument would be cost-efficient. 
Kontrollikoda ei usu, et kummagi vahendiga seotud regulatiivsed muutused käesoleval programmitöö perioodil 2014–2020 kulutõhusad oleksid.
Nevertheless, we encourage the Member States to complete and the Commission to assess the agreed action plans and pursue the fulfilment of all ex-ante conditionalities. 
Sellegipoolest julgustab kontrollikoda liikmesriike kokkulepitud tegevuskavasid lõpetama ja komisjoni neid hindama, ning jätkama kõikide eeltingimuste täitmist.
Moreover, the existing provisions regarding the performance reserve should be used as far as possible to avoid that money is wasted. 
Peale selle tuleks tulemusreserviga seotud olemasolevad eraldised maksimaalselt ära kasutada, et vältida raha raiskamist.
Our recommendations, therefore, are for the post-2020 period, during which both instruments if maintained, should be reinforced so that they are more likely to contribute to a more effective use of Cohesion spending. 
Kontrollikoja soovitused kehtivad seetõttu 2020. aasta järgse perioodi kohta, mil tuleks mõlemat vahendit (kui need säilitatakse) tugevdada nii, et nende tõenäosus parandada ühtekuuluvusvaldkonna rahastamisvahendite tulemuslikumat kasutamist oleks suurem.
Therefore when preparing its legislative proposal for the post-2020 period, the Commission should: - Recommendation 1: further develop ex-ante conditionalities as an instrument to assess Member States’ readiness to implement EU funds, and in particular 9 
Sellest tulenevalt peaks komisjon 2020. aasta järgseks perioodiks seadusandliku ettepaneku koostamisel arvesse võtma alljärgnevat. - 1. soovitus: arendada edasi eeltingimusi kui vahendit, mis aitab hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid, ning eeskätt 9
(a) re-assess the relevance and usefulness of each of the ex-ante conditionalities for 2014-2020, eliminate overlaps and keep only those which can genuinely impact the effective achievement of policy objectives; (b) ensure consistency of the ex-ante conditionalities for the post-2020 period with the European Semester; (c) set clear assessment criteria with measurable targets wherever feasible to ensure a common understanding of what needs to be achieved; and (d) require the fulfilment and application of ex-ante conditionalities throughout the programming period and follow it up taking into account the potential administrative burden. - Recommendation 2: Consider turning the performance reserve for the post-2020 period into a more result-oriented instrument that allocates funds to those programmes that achieved good results , and in particular consider whether it should propose to (a) based on lessons learned further develop the performance reserve into an instrument better promoting and rewarding good performance where OPs need to demonstrate what they intend to achieve with the additional funding; (b) make more use of immediate result indicators; and turn the key implementation steps into tools which better demonstrate actual performance of long term infrastructure interventions when assessing performance; and (c) review the conditions for payment suspensions and financial corrections so that underperformance can be more easily addressed, at an earlier stage, with a view to further increasing the incentives to properly implement the funds. 10 
a) hinnata uuesti kõikide perioodiks 2014–2020 kehtestatud eeltingimuste asjakohasust ja otstarbekust, kõrvaldada kattuvused ja jätta alles ainult sellised eeltingimused, mis mõjutavad selgelt poliitikaeesmärkide tulemuslikku saavutamist, b) tagada 2020. aasta järgse perioodi eeltingimuste ühtlustatus Euroopa poolaastaga, c) seada selged hindamiskriteeriumid koos mõõdetavate eesmärkidega (kui see on teostatav), et tagada ühine arusaam sellest, mida tuleb saavutada, ning d) nõuda eeltingimuste täitmist ja kohaldamist kogu programmitöö perioodi jooksul ning seda kontrollida, võttes arvesse potentsiaalset halduskoormust. - 2. soovitus: kaaluda 2020. aasta järgse perioodi tulemusreservi muutmist rohkem tulemusele orienteeritud vahendiks, mis eraldab rahalised vahendid nendele programmidele, mis saavutasid häid tulemusi, ning kaaluda eeskätt ettepanekut a) täiustada tulemusreservi saadud kogemuste põhjal ja muuta see vahendiks, millega paremini edendada ja tunnustada häid tulemusi siis, kui rakenduskavade puhul on vaja näidata, mida täiendava rahastamise abil saavutada soovitakse, b) kasutada rohkem vahetuid tulemusnäitajaid, ning muuta peamised rakendamise etapid vahenditeks, mis näitaksid pikaajaliste taristumeetmete tulemuslikkuse hindamisel paremini tegelikku tulemuslikkust, ja c) muuta maksete peatamise ja finantskorrektsioonide tingimusi viisil, mis võimaldaks vähest tulemuslikkust varem hõlpsamini käsitleda, et suurendada veelgi motivatsiooni fonde nõuetekohaselt rakendada. 10
INTRODUCTION Performance-orientation is a key priority for the Commission during the 2014-2020 period 1. 
SISSEJUHATUS Perioodil 2014–2020 on komisjoni prioriteet tulemuslikkusele orienteeritus 1.
The European Structural and Investment (ESI) funds account for less than 0.4 % of the European Union’s GDP, but they have a significant impact on the economies of many Member States. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid moodustavad vähem kui 0,4 % Euroopa Liidu SKPst, kuid neil on märkimisväärne mõju paljude liikmesriikide majandusele.
The European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF) account for 349.4 billion euro in the 2014-2020 programme period and make up 75 % of the ESI funds. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 on Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendid kokku 349,4 miljardit eurot, mis moodustab 75 % Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest.
According to recent Commission data for the programme period 2007-2013, there are nine Member States where ERDF and CF spending corresponds to more than 30 % of all government capital expenditure. 
Vastavalt komisjoni hiljutistele andmetele programmitöö perioodi 2007–2013 kohta moodustavad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kulutused üheksas liikmesriigis üle 30 % kogu valitsussektori kapitalikulutustest.
In four Member States (Hungary, Lithuania, Slovakia and Latvia) it even accounts for more than half of all public investments2. 
Neljas liikmesriigis (Ungari, Leedu, Slovakkia ja Läti) moodustavad need isegi üle poole kõikidest avaliku sektori investeeringutest2.
This is why making best use of these funds is so important. 
Sellepärast ongi nende fondide parimal viisil kasutamine nii oluline.
During the 2014-2020 period, the Commission can use two specific instruments to incentivise better Cohesion spending by Member States and to make the release of EU funds subject to Member States meeting certain requirements in implementing the ESI funds: - ex-ante conditionalities; - a performance framework and performance reserve. 
Perioodil 2014–2020 on komisjonil võimalik kasutada kahte erivahendit, et pakkuda liikmesriikidele paremaid stiimuleid ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste tegemiseks ning seada ELi vahendite vabastamise eelduseks see, et liikmesriigid täidavad Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide rakendamisel teatavaid nõudeid.
These two specific instruments are part of a broader range of measures aimed at reinforcing result orientation of Cohesion spending. 
Need kaks vahendit on osa paljudest meetmetest, mille eesmärk on suurendada ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste suunatust tulemustele.
The Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period (which sets out the rules for all ESI funds) also requires3: - a concentration of funding on thematic objectives and investment priorities derived from the Europe 2020 strategy; 2 3 11 SWD(2016) 318 final, 19.9.2016 “Ex-post evaluation of the ERDF and Cohesion Fund 2007-13”. 
Perioodi 2014–2020 ühissätete määruses (mis sisaldab kõikide Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide kohta kehtivaid eeskirju) nõutakse muu hulgas järgmist3: - vahendite keskendamine valdkondlikele eesmärkidele ja investeerimisprioriteetidele, mis tulenevad strateegiast „Euroopa 2020“; 2 3 11 SWD(2016) 318 final, ERFi ja Ühtekuuluvusfondi perioodi 2007–2013 järelhindamine, 19.9.2016.
Regulation (EU) No 1303/2013. 
Määrus (EL) nr 1303/2013.
- a more structured use of intervention logic during the programming exercise, starting with identifying investment needs and the specifying the intended long-term results; and - a more consistent and comprehensive use of performance indicators to measure progress towards reaching these results. 
- sekkumisloogika struktureeritum kasutamine programmitöö käigus, alustades investeerimisvajaduste kindlakstegemisest ja kavandatud pikaajaliste tulemuste täpsustamisest, ning - tulemusnäitajate järjepidevam ja ulatuslikum kasutamine, et mõõta kõnealuste tulemuste saavutamiseks tehtud edusamme.
These three aspects were dealt with in our Special Report 2/2017 “The Commission's negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance”. 
Neid kolme aspekti on käsitletud ka kontrollikoja eriaruandes nr 2/2017: „Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle: rahastamine on rohkem suunatud strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidele, kuid tulemuslikkuse mõõtmise kord muutub üha keerulisemaks”.
Ex-ante conditionalities: setting minimum requirements at the beginning of the implementation of programmes 5. 
Eeltingimused: miinimumnõuete kehtestamine programmide rakendamise alguses 5.
Annex I provides the list of all 36 EACs. 
I lisas on esitatud loetelu kõigist 36 eeltingimusest.
There are two types of EACs: - seven general EACs. 
Eeltingimusi on kahte liiki: - seitse üldist eeltingimust.
They aim at reinforcing the application and enforcement of the EU law (e.g. on public procurement, state aid, anti-discrimination). 
Nende eesmärk on tugevdada ELi õigusaktide (nt riigihangete, riigiabi ja diskrimineerimise vastu võitlemise kohta) kohaldamist ja jõustamist.
They are applicable to various sectors and policies in all EU Member States; and - 29 thematic EACs. 
Neid eeltingimusi kohaldatakse kõikides liikmesriikides eri sektorite ja poliitikavaldkondade suhtes, ning - 29 valdkonnapõhist eeltingimust.
When preparing their Partnership Agreements (PAs) and their Operational Programmes (OPs) under the 2014-2020 programme period Member States had to assess whether any of the EACs were applicable to the specific objectives pursued within the investment priorities 4 5 12 Regulation (EU) No 1303/2013, Article 19. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 partnerluslepingute ja rakenduskavade ettevalmistamisel pidid liikmesriigid hindama, kas nende rakenduskavade 4 5 12 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 19.
An overview of the 2014-2020 programme objectives for the ESI funds can be found in our Special Report 2/2017, Annex II. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta perioodi tegevuskava eesmärkide ülevaate leiab kontrollikoja eriaruande nr 2/2017 II lisast.
of their OPs, based on a common set of criteria set out in the CPR6. 
investeerimisprioriteetidega seoses taotletavate konkreetsete eesmärkide suhtes olid kohaldatavad mis tahes eeltingimused, võttes aluseks ühissätete määruses sätestatud ühised kriteeriumid6.
Member States then had to determine whether these EACs are fulfilled. 
Seejärel pidid liikmesriigid kindlaks tegema, kas kõnealused eeltingimused olid täidetud.
This self-assessment is documented in the PA and OPs which are submitted to the Commission for approval. 
Enesehindamine fikseeritakse partnerluslepingus ja rakenduskavades, mis esitatakse komisjonile heakskiitmiseks.
The Commission assesses the information provided by the Member States on the applicability and fulfilment of the EACs when negotiating the PAs and OPs, again based on the criteria laid down in the CPR7. 
Partnerluslepingute ja rakenduskavade läbirääkimisel hindab komisjon liikmesriikide esitatud teavet eeltingimuste kohaldatavuse ja täitmise kohta, tuginedes taas ühissätete määruses sätestatud kriteeriumidele7.
In addition, the Commission has issued in March 2013 a set of guidelines on EACs for its staff conducting the negotiations of the PAs and OPs with the national authorities8. 
Lisaks andis komisjon 2013. aasta märtsis välja eeltingimusi käsitlevad suunised, mis on mõeldud neile komisjoni töötajatele, kes peavad partnerluslepingute ja rakenduskavade üle läbirääkimisi riikide ametiasutustega8.
The final version of the guidance was available in February 2014. 
Juhiste lõplik versioon tehti kättesaadavaks 2014. aasta veebruaris.