natgillin/translations-raw huggingface dataset:
02 A company which is granted State aid no longer competes on an equal foot‐ ing. 
02 Ettevõtja, kellele antakse riigiabi, ei konkureeri enam võrdsetel alustel.
For this reason, the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) states that State aid is in principle incompatible with the internal market2. 
Seetõttu loetakse Euroopa Liidu toimimise lepingus riigiabi üldiselt siseturuga kokkuso-bimatuks2.
However, there are areas and circumstances where the market does not work as it should; gaps exist where certain needs are not provided for. 
Kuid on valdkondi ja tingimusi, mil turg ei toimi nii nagu peaks, ning kui teatavaid vajadusi ei rahuldata, esinevad lüngad.
To accommodate public policy goals, the Treaty provides a list of State aid categories which shall or may be compatible with the internal market3. 
Riigi poliitika eesmärkide täitmiseks on aluslepingus ette nähtud loetelu riigiabi liikidest, mis on või võivad olla kokkusobivad siseturuga3.
The Commission has created several rules to govern aid granted under these categories. 
Komisjon on koostanud mitu eeskirja, et reguleerida nimetatud liiki abi andmist.
What is State aid and what is its financial importance in the EU? 
Mis on riigiabi ja milline on selle rahaline tähtsus ELis?
03 The Treaty defines State aid as any aid granted by a Member State which distorts or could distort competition by giving certain companies an advantage, provided that it affects trade between Member States. 
03 Riigiabi on aluslepingu kohaselt igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi teatavatele ettevõtetele eelise andmise kaudu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
For aid to be considered as State aid, all of the criteria set out in the definition must be fulfilled. 
Selleks, et abi kvalifitseeruks riigiabiks, peavad olema täidetud kõik määratluses loetletud tingimused.
These criteria are listed in Table 1. 
Need kriteeriumid on esitatud tabelis 1.
1 Article 26 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
1 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 26.
2 Article 107(1) TFEU. 
2 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1.
3 Article 107(2) TFEU : ‘The following shall be compatible with the internal market...’ (for example : aid to make good the damage caused by natural disasters). 
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 2: „Siseturuga sobib kokku: ...” (näiteks loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi).
Article 107(3) TFEU : ‘The following may be considered to be compatible with the internal market...’ (for example : aid to promote culture and heritage conservation). 
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 3: „Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: ...” (näiteks abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks).
Introduction 13 Criteria for characterising aid as State aid Criterion and explanation The aid is granted by the state or through state resources. 
Sissejuhatus 13 Kriteeriumid, mille alusel määratakse abi riigiabiks Kriteerium ja selgitus Näited 1 Abi annab riik või seda antakse riigi vahendite kaudu.
‘State resources’ are any resource provided by a Member State authority or an entity owned or controlled by the state1. 
Riigi vahendid on igasugused vahendid, mille annab liikmesriigi ametiasutus või riigi omanduses või kontrolli all olev üksus.
Examples 1 Subsidies, tax exemptions or guarantees. 
Subsiidiumid, maksuvabastused või tagatised.
2 The aid is granted to undertakings. 
2 Abi antakse ettevõtjale.
An undertaking is any entity which engages in an economic activity, regardless of its legal status or the way it is financed2. 
Ettevõtja on üksus, kes tegeleb majandustegevusega, olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamisviisist2.
An economic activity is the offering of goods or services on a market3. 
Majandustegevus seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul3.
A company that manufactures cars, a charity that supplies food or a government company that offers postal services. 
Ettevõtja, kes toodab autosid, heategevusorga-nisatsioon, mis jagab toitu, või riigiettevõte, mis pakub postiteenuseid.
An advantage is any economic benefit which the undertaking would not have obtained under normal market conditions4. 
Eelis on majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud4.
A loan granted to an undertaking with an interest rate below the market rate. 
Ettevõtjale antud laen, mille intressimäär on madalam kui turul pakutav intressimäär.
4 The advantage granted is selective. 
4 Antud eelis on valikuline.
Any measure to grant aid that is not open to all undertakings operating within a Member State on an equal basis is selective. 
Iga abi andmise meede, mis ei ole avatud kõigile liikmesriigis tegutsevatele ettevõtjatele võrdsetel alustel, on valikuline.
Measures that apply only to large undertakings or to undertakings in a specific sector such as the transport or energy sector. 
Meetmed, mis kehtivad ainult suurtele ettevõtjatele või ettevõtjatele konkreetses sektoris, nagu transpordi-või energiasektor.
5 The aid distorts or threatens to distort competition. 
5 Abi moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi.
A distortion of competition is assumed when the beneficiary of the aid operates in a sector where there is, or could be, competition5 Aid granted to a company in the textile sector, since there is competition in the textile industry. 
Konkurentsi moonutamist eeldatakse juhul, kui abisaaja tegutseb sektoris, kus on või võiks olla konkurents5. Tekstiilisektori ettevõtjale antud abi, kuna tekstiili-tööstuses on konkurents.
6 The aid affects trade between Member States. 
6 Abi mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.
When aid distorts or threatens to distort competition, it is assumed to be liable to affect trade between Member States, provided that effects on other Member States are more than marginal6. 
Kui abi moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, siis eeldatakse, et see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui mõju teisele liikmesriigile on enam kui marginaalne6.
Aid granted to a local furniture manufacturer, since there are furniture manufacturers (local or not) in various EU Member States. 
Kohalikule mööblitootjale antud abi, kuna mööb-litootjaid (nii kohalikke kui ka mittekohalikke) on mitmes ELi liikmesriigis.
1 Paragraph 17 of case 248/84, paragraph 38 of case C‐482/99. 
1 Kohtuasja 248/84 punkt 17, kohtuasja C-482/99 punkt 38.
2 Paragraph 74 of joined Cases C‐180/98 to C‐184/98. 3 Paragraph 36 of case C‐35/96. 
2 Liidetud kohtuasjade C-180/98 kuni C-184/98 punkt 74.
4 Paragraph 60 of case C‐39/94. 
4 Kohtuasja C-39/94 punkt 60.
5 Paragraphs 141 to 147 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
5 Liidetud kohtuasjade T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98 punktid 141–147.
6 Paragraph 81 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
6 Liidetud kohtuasjade T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98 punkt 81.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s notice on the notion of State aid. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teatise eelnõu põhjal riigiabi mõiste kohta.
04 Member States spent an average of 76.6 billion euro on State aid per year in the 2010‐2014 period4. 
04 Liikmesriigid on 2010.–2014. aastal kasutanud riigiabiks keskmiselt 76,6 miljardit eurot aastas4.
This corresponds to over 0.5 % of EU Member States’ GDP (see Figure 1). 
See moodustab üle 0,5% ELi liikmesriikide SKPst (vt joonis 1).
The figures are understated because they do not include most aid to the railway sector and to services of general economic interest such as transport networks or postal services, for which complete data is not available for the 2010‐2014 period. 
Need arvandmed on alahinnatud, sest need ei hõlma enamikku abi, mis on antud raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, nagu transpordivõrgud ja postiteenused, mille kohta ei ole perioodi 2010–2014 täielikud andmed kättesaadavad.
Moreover, they do not include aid granted to the financial sec‐ tor (‘crisis’ aid), which is not indicative of the amount of State aid granted under normal conditions and is outside the scope of this audit. 
Peale selle ei hõlma need finantssektorile antud abi (nn kriisiabi), mis ei näita tavapärastes tingimustes antud riigiabi summat ja mida käesolevas auditis ei käsitleta.
An overview of State aid spending in each Member State in the 2010‐2014 period is presented in Annex I. In future years, the inclusion of more renewable energy support schemes (RES) in the reporting, following the adoption of the 2014 Energy and Environmental Aid Guidelines, may result in a further increase of reporting of State aid to the Commission. 
Ülevaade iga liikmesriigi riigiabi kuludest perioodil 2010–2014 on esitatud I lisas. Tulevikus, kui 2014. aasta keskkonna-ja energiaalase riigiabi suuniste heakskiitmise järgselt lisatakse aruandlusse rohkem taastuvenergia kavasid, võib suureneda ka riigiabi kohta komisjonile aruannete esitamine.
4 See the Commission’s 2015 State aid scoreboard on DG COMP’s website. 
4 Vt komisjoni 2015. aasta riigiabi tulemustabel konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.
Introduction 14 State aid in the EU, 2010 to 2014 120 100 80 60 40 20 0 1.20 % 1.00 % 0.80 % 0.60 % 0.40 % 0.20 % 0.00 % Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (billion euro) Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (% of EU GDP) 2010 2011 2012 2013 2014 Year Note: According to the Commission, the increase in expenditure in 2014 is largely (85 %) due to the inclusion of more renewable energy schemes in the reporting. 
Sissejuhatus 14 Riigiabi ELis (2010–2014) 120 100 80 60 40 20 0 2010 1,20% 1,00% 0,80% 0,60% 0,40% 0,20% 0,00% Abi kokku, välja arvatud kriisiabi ning enamik raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antud abi (miljardites eurodes) Abi kokku, välja arvatud kriisiabi ning enamik raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antud abi (% ELi SKPst) 2011 2012 Aasta 2013 2014 Märkus: Komisjoni andmetel suurenesid kulud 2014. aastal peamiselt (85%) seetõttu, et aruandlusse lisati rohkem taastuvenergia kavasid.
Without this inclusion, State aid reported would have amounted to around 73 billion euro in 2014. 
Ilma nende kavade lisamiseta oleks teatatud riigiabi moodustanud 2014. aastal ligikaudu 73 miljardit eurot.
In addition, EU funds are included only from 2014. 
Lisaks sellele on ELi rahalised vahendid lisatud ainult alates 2014. aastast.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2015. aasta riigiabi tulemustabeli põhjal.
05 Overall, there is a correlation between Member States’ per capita GDP and their spending on State aid (see Figure 2). 
05 Üldiselt on liikmesriikide SKP elaniku kohta ja nende riigiabi kulud omavahel vastavuses (vt joonis 2).
For the 2010‐2014 period, the three Mem‐ ber States which spent most on State aid per capita on average were Denmark, Finland and Sweden. 
Perioodil 2010–2014 kulutasid kolm liikmesriiki – Taani, Soome ja Rootsi – enim riigiabi keskmiselt elaniku kohta.
Billion euro Percentage of EU GDP Figure 1 
Miljardites eurodes Protsent ELi SKPst Joonis 1
Introduction 15 Comparison of Member State spending on State aid and GDP per capita, 2010-2014 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT SL FRDE IE AT BE NL 40 000 LU LV EL HU CZ CY PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 GDP per capita (euro) Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard and Eurostat’s data on population and GDP per capita in current prices. 
Sissejuhatus 15 Liikmesriikide riigiabi kulude võrdlus SKPga elaniku kohta (2010–2014) 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT FRDE IE AT BE LU SL EL LV HU CZ CY NL 40 000 PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 SKP inimese kohta (eurodes) Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2014. aasta riigiabi tulemustabeli ja Eurostati andmete põhjal, mis käsitlevad rahvastikku ja SKPd elaniku kohta jooksevhindades.
06 Cohesion policy is one of the main spending areas in the EU budget; it is imple‐ mented through the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF). 
06 Ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi valdkondi, milles kasutatakse ELi eelarve vahendeid; seda viiakse ellu Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu.
Its purpose is to support economic development and employment in the less advantaged regions of the EU5. 
Selle eesmärk on toetada majandusarengut ja tööhõivet ELi vähem arenenud piirkondades5.
The total EU budget for cohesion policy in the 2014‐2020 programme period is 352 billion euro, up from 347 billion euro in the 2007‐2013 programme period6. Dur‐ ing the years 2010‐2014, 216 billion euro of EU funds was spent under cohesion policy7. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 on kogu ELi ühtekuuluvuspoliitika eelarve 352 miljardit eurot; programmitöö perioodil 2007–2013 oli see 347 miljardit eurot6. Ajavahemikul 2010–2014 kasutati ühtekuuluvuspoliitikas 216 miljardit eurot ELi eelarve vahendeid7.
5 The policy is implemented through operational programmes which set out priorities, specific objectives and how EU funding will be used. 
5 Poliitikavaldkonda viiakse ellu rakenduskavade kaudu, milles määratakse kindlaks prioriteedid, erieesmärgid ja see, kuidas ELi rahalisi vahendeid kasutatakse.
6 See the Commission’s ‘An introduction to EU Cohesion Policy 2014‐2020’ of June 2014 and ‘Cohesion policy 2007‐13 Commentaries and official texts’ of January 2007 respectively. 
6 Vt komisjoni 2014. aasta juuni dokument „ELi ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 tutvustus” ja 2007. aasta jaanuari dokument „Ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013.
A programme period is the multi‐annual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Programmitöö periood on mitmeaastane raamistik struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste planeerimiseks ja rakendamiseks.
7 See the cohesion data portal on the Commission’s website. 
7 Vt ühtekuuluvuspoliitika andmete portaal komisjoni veebisaidil.
State aid spending per capita (euro) Figure 2 
Riigiabi kulud inimese kohta (eurodes) Joonis 2
Introduction 16 07 The allocation of cohesion policy funds is determined by taking into account differences in GDP levels, with poorer regions receiving higher levels of financial support8. 
Sissejuhatus 16 07 Ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise kindlaksmääramisel võetakse arvesse erinevusi SKP tasemes ja vaesemad piirkonnad saavad rohkem rahalist abi8.
As a result, these funds account for a significant share of total govern‐ ment spending in several Member States (see Figure 3). 
Seetõttu moodustavad need vahendid mitmes liikmesriigis suure osa valitsussektori kogukuludest (vt joonis 3).
This is the case in par‐ ticular for those Member States which joined the EU in 2004 and 2007: for exam‐ ple, the allocation of cohesion policy funds in 2014 accounted for more than 5 % of all government spending in Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania and Poland. 
See kehtib eelkõige nende liikmesriikide kohta, kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal: näiteks 2014. aastal moodustasid eraldatud ühtekuuluvuspoliitika vahendid valitsuse kogukuludest rohkem kui 5% Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus ja Poolas.
8 Article 90 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development, and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development, and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 90 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).
320). EU funds spent in cohesion policy by Member State, 2010-2014 12 000 10 000 8 000 6 000 AT, BE, DK, FI, HR, IE, LU, NL and SE PL PT HU ES 4 000 DE EL IT CZ FR 2000 UK RO SK BG LT CY MT EE SI LV 0 0%1%2%3%4%5%6%7%8%9% EU funds spent in cohesion policy as % of government spending Source: European Court of Auditors, based on Commission accounting data and Eurostat statistics on government expenditure. 
ELi rahaliste vahendite kasutamine ühtekuuluvuspoliitikas perioodil 2010–2014 liikmesriikide kaupa 12 000 10 000 8 000 6 000 PL AT, BE, DK, FI, HR, IE, LU, NL ja SE ES 4 000 DE EL IT PT HU FR 2000 UK SK CY MT EE LT RO CZ SI BG LV 0 0% 1% 2% 3% 4% 5% 6% 7% 8% 9% Ühtekuuluvuspoliitikas kasutatud ELi vahendid osakaaluna valitsussektori kuludest Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni raamatupidamisandmete ja Eurostati valitsussektori kulusid käsitlevate arvandmete põhjal.
Introduction 17 08 According to the Treaty, State aid rules apply only to aid granted by Member States to entities carrying out an economic activity 9. 
Sissejuhatus 17 08 Aluslepingu kohaselt kehtivad riigiabi eeskirjad vaid liikmesriikide poolt majandustegevust teostavatele üksustele antud abi kohta9.
Any aid granted directly by the Commission, or any other EU body such as the European Investment Bank, is therefore not subject to State aid rules. 
Seetõttu ei kehti riigiabi eeskirjad otse komisjoni või mõne muu ELi institutsiooni, nagu Euroopa Investeerimispanga antud abile.
EU funding provided through cohesion policy is subject to State aid rules, since these funds are managed by Member States. 
Ühtekuuluvuspoliitika kaudu antud ELi rahalistele vahenditele kehtivad riigiabi eeskirjad, kuna neid vahendeid haldavad liikmesriigid.
The Commission estimates that during the 2007‐2013 programme period, around 40 % of cohesion policy funds, amounting to 139 billion euro, was award‐ ed to projects subject to State aid rules10. 
Komisjoni hinnangul anti programmitöö perioodil 2007–2013 ligikaudu 40% ühtekuuluvuspoliitika vahenditest, st 139 miljardit eurot, projektidele, millele kehtivad riigiabi eeskirjad10.
According to the Commission, total State aid spending in that period was 504 billion euro11. 
Komisjoni andmetel moodustasid riigiabi kogukulud samal ajavahemikul 504 miljardit eurot11.
Overall, cohesion policy funds therefore accounted for more than one‐quarter of total State aid spending in the 2007‐2013 programme period. 
Kokkuvõttes moodustasid ühtekuuluvuspoliitika vahendid seetõttu programmitöö perioodil 2007–2013 rohkem kui ühe neljandiku riigiabi kogukuludest.
Procedures for granting State aid Member States must notify State aid to the Commission 09 The Treaty requires that the Commission be informed of any plans to grant or al‐ ter aid12. 
Riigiabi andmise menetlused Liikmesriigid peavad riigiabi andmisest komisjoni teavitama 09 Aluslepingu kohaselt peab komisjoni teavitama kavatsusest anda abi või seda muuta12.
In practice, this means that if a Member State wants to grant State aid, it has to inform the Commission’s Directorate‐General for Competition (DG COMP). 
Tegelikkuses tähendab see seda, et kui liikmesriik soovib anda riigiabi, peab ta teavitama sellest komisjoni konkurentsi peadirektoraati.
This process is called notification. 
Seda protsessi nimetatakse teavitamiseks.
10 Once the Member State has notified the planned granting of aid, DG COMP determines whether it constitutes State aid. 
10 Kui liikmesriik on kavandatud abi andmisest teatanud, otsustab konkurentsi peadirektoraat, kas tegemist on riigiabiga.
If it does, it assesses whether the aid is compatible with the internal market by weighing the positive effects of the aid (contribution to the achievement of a well‐defined objective of common interest) against its negative effects (distortion of competition and trade). 
Kui tegemist on riigiabiga, hinnatakse, kas see on kokkusobiv siseturuga, kaaludes abi positiivset mõju (tähtsus täpselt kindlaksmääratud ühishuvi eesmärgi saavutamisel) võrreldes negatiivse mõjuga (konkurentsi või kaubanduse moonutamine).
The Commis‐ sion has the exclusive authority to make this compatibility assessment13. 
Komisjonil on ainuõigus hinnata seda kokkusobivust13.
Exemptions to notification 11 While the Treaty in principle prohibits State aid, it also provides a list of aid cat‐ egories which may be compatible with the internal market. 
Teavitamise erandid 11 Aluslepingu kohaselt on riigiabi küll üldiselt keelatud, kuid selles on esitatud loetelu abi liikidest, mis võivad olla kokkusobivad siseturuga.
In this context, the Commission can issue rules which define criteria under which such categories of aid do not need to be notified14. 
Sellega seoses võib komisjon kehtestada eeskirju, milles on määratud kindlaks kriteeriumid, mille kohaselt niisugust liiki abist ei ole vaja teavitada14.
The Commission develops these rules based on its experience of assessing aid measures, taking into account the case law of the European Court of Justice. 
Komisjon koostab need eeskirjad abimeetmete hindamise kogemuse põhjal ja võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat.
10 See the Commission’s policy brief on the 2014‐2020 regional aid guidelines of September 2014. 
10 Vt komisjoni 2014. aasta septembri poliitikaülevaade 2014.–2020. aasta regionaalabi suunistest.
11 See the Commission’s 2011 and 2015 State aid scoreboard. 
11 Vt komisjoni 2011. ja 2015. aasta tulemustabel.
12 Article 108(2) and 108(3) TFEU. 13 Article 108 TFEU. 
12 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiked 2 ja 3.
14 Council Regulation (EU) 2015/1588 of 13 July 2015 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to certain categories of horizontal State aid (OJ L 248, 24.9.2015, p. 1) (codification) replacing Council Regulation (EC) No 994/98 of 7 May 1998 on the application of Articles 92 and 93 of the Treaty establishing the European Community to certain categories of horizontal State aid and in particular Article 108(4) TFEU. 
14 Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (kodifitseeritud tekst) (ELT L 248, 24.9.2015, lk 1) ja millega asendatakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (1) ja eriti selle artikli 108 lõiget 4.
Introduction 18 General Block Exemption Regulation (GBER) 12 For categories of aid which the Commission considers likely to be compatible with the internal market, it has adopted a Regulation by which such aid need not be notified provided that all conditions are fulfilled unless the aid amount exceeds the thresholds mentioned therein. 
Sissejuhatus 18 Üldine grupierandi määrus 12 Sellist liiki abi jaoks, mille puhul peab komisjon tõenäoliseks kokkusobivust siseturuga, võttis ta vastu määruse, mille kohaselt niisugusest abist ei ole vaja teavitada, kui tingimused on täidetud; erandiks on juhud, kui see ületab määruses märgitud künnist.
This Regulation is called the General Block Exemption Regulation (GBER)15. 
Seda määrust nimetatakse üldiseks grupierandi määruseks15.
Examples of such categories are State aid to culture and environmental protection. 
Seda liiki abi on näiteks kultuur ja keskkonnakaitse.