natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The agencies’ framework financial regulation requires (Article 25, paragraph 3) that the director report to the management board on the achievement of the objectives set for all the sectors of activity covered by the budget and that the achievement of these objectives be monitored by performance indicators. 
Asutuste raamfinantsmääruses (artikli 25 lõige 3) on nõutud, et direktor annab haldusnõukogule aru kõikide eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatud eesmärkide saavutamise kohta, ja nimetatud eesmärkide täitmist jälgitakse tulemusnäitajate abil.
It is attached to the agency’s annual budget and voted on by the budgetary authority. 
Eelarvepädeva institutsiooni poolt heakskiidetud ametikohtade loetelu lisatakse ameti aastaeelarvele.
It does not include contract staff and seconded national experts. 
Loetelu ei sisalda lepingulisi töötajad ega lähetuses olevaid riiklikke eksperte.
21 Frontex, EEA, EFSA. 
21 Frontex, EFSA, EEA.
Most of the agencies22 had adopted a scoreboard system for monitoring the implementation of their work programme. 
Mitmed ametid22 olid võtnud kasutusele tulemustabeli süsteemi, et kontrollida tööprogrammide rakendamist.
The scoreboard systems were very often regularly monitored by a steering committee consisting of the agency’s main management staff. 
Tulemustabeleid jälgis regulaarselt juhtivtöötajatest koosnev juhtkomitee.
The data shown in the scoreboard systems were usually generated by mechanisms for monitoring the implementation of the individual tasks and projects of the work programmes. 
Tulemustabelis sisalduvad andmed koostati tavaliselt tööprogrammide individuaalsete ülesannete ja projektide rakendamise jälgimise mehhanismide abil.
Two of the agencies23 had adopted the so-called ‘balanced scorecard’24 method but its implementation was still in its infancy (see Box 6). 
Kaks ametit23 kasutasid nn tasakaalustatud tulemuskaardi24 meetodit, aga selle rakendamine oli alles algfaasis (vt 6. selgitus).
The monitoring mechanisms described in the previous paragraph were not all complete. 
Eelmises punktis kirjeldatud kontrollimehhanismid ei olnud veel päris täielikud.
In practice it was not easy to evaluate the human resources actually allocated to a particular task because there was no system for tracking the time staff devote to carrying out the tasks in the work programme. 
Tegelikkuses ei olnud kerge hinnata konkreetse ülesande täitmiseks määratud inimressursse, sest puudus süsteem, mille abil registreerida aega, mis töötajatel kulub tööprogrammi ülesannete täitmiseks.
Some of these mechanisms were proving useful for dividing up the tasks and projects between the various departments. 
Mõned neist mehhanismidest osutusid kasulikuks ülesannete ja projektide jagamisel erinevate osakondade vahel.
However, as they were not subsequently kept up to date within a reasonable timeframe, their usefulness for monitoring the progress of projects on a day-to-day basis remained limited. 
Siiski jäi nende kasulikkus projektide edenemise igapäevasel jälgimisel piiratuks, sest neid ei ajakohastatud mõõduka ajavahemiku jooksul.
Only one agency25 had set up a full, integrated system for managing its work programme; this system could prove transferable to other agencies (see Box 7). 
Ainult üks amet25 oli võtnud kasutusele tööprogrammi haldamiseks mõeldud tervikliku ja ühtse süsteemi, mida oleks võimalik hakata kasutama ka teistes ametites (vt 7. selgitus).
22 EU-OSHA, Frontex, EEA, Eurofound, EMSA, EMEA, ENISA. 
22 Eurofound, EMSA, EEA, EMEA, Frontex, EU-OSHA, ENISA.
24 Also known as the Kaplan Norton method, this links strategic objectives to operational management, usually from four different viewpoints, for example: financial management, user satisfaction, internal functioning and development of (human and material) resources. 
24 Seda nimetatakse ka Kaplan Nortoni meetodiks. See ühendab strateegilised eesmärgid operatiivjuhtimisega, enamasti neljast erinevast vaatenurgast, näiteks finantsjuhtimine, kliendi rahulolu, sisemine toimimine ning personali ja materiaalsete ressursside arendus.
20 BOX 6 ‘BALANCED SCORECARD’: THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS (EUROFOUND) Eurofound has recently set up a system for monitoring its activities using the ‘balanced scorecard’ technique. 
20 6. SELGITUS TASAKAALUSTATUD TULEMUSKAART. EUROOPA ELU-JA TÖÖTINGIMUSTE PARANDAMISE FOND (EUROFOUND) Eurofound võttis hiljuti kasutusele tegevuste kont-rollimissüsteemi, milles kasutatakse tasakaalustatud tulemuskaardi tehnikat.
This system aims to identify the departments’ effective functioning from various perspectives and to assess the progress made by using performance indicators. 
Süsteemi eesmärk on kindlaks määrata osakondade tõhus toimimine eri vaa-tenurkadest ja hinnata tehtud edusamme, kasutades selleks tulemusnäitajaid.
The use of indicators makes it possible to measure progress against goals and objectives and in so doing to assess the effectiveness of the agency’s operating strategy. 
Näitajate kasutamise abil on võimalik võrrelda edusamme ees-ja sihtmärkidega ning seeläbi hinnata ameti tegevusstrateegia tõhusust.
Once it is fully in use, this system should become a valuable management monitoring instrument. 
Kui süsteem on täielikult kasutuses, saab sellest tõenäoliselt väärtuslik halduse kontrollimisvahend.
The sporadic presence in the agencies of the internal auditor provided for by Article 185, paragraph 3, of the general financial regulation26 had resulted in several of them setting up their own permanent internal audit function. 
Kuna üldise finantsmääruse artikli 185 lõike 3 järgi26 on siseaudiitor ametites kohal vaid ajutiselt, olid mitmed ametid loonud oma püsiva siseauditi funktsiooni.
These changes were still too recent to have had a significant impact on the way the agencies were organised, in particular as regards introducing structured systems for monitoring their work programmes from the point of view of results-oriented financial management. 
Need muutused olid alles nii uued, et need ei olnud veel oluliselt mõjutanud ametite töökorraldust, eriti seoses selliste tööprogrammide struktureeritud kontrollimissüsteemidega, mille puhul võetakse arvesse tulemustele suunatud finantsjuhtimist.
RELEVANCE OF THE INDICATORS 26. 
NÄITAJATE ASJAKOHASUS 26.
The indicators, whether quantitative or qualitative, may relate to the resources deployed, the work carried out, the results obtained and the impact of the programmes that are undertaken. 
Kvalitatiivsete või kvantitatiivsete näitajate abil võib iseloomustada tarvitusele võetud ressursse, tehtud töid, saavutatud tulemusi ja elluviidud programmide mõju.
For their annual planning, the agencies used indicators for the deployment of resources (inputs) and for the volume of work (outputs). 
Ametid kasutavad iga-aastaseks programmitööks ressursside tarvitu-selevõtu (sisend) ja töö mahu (väljund) näitajaid.
In no case had they adopted measurable outcome or impact indicators27. 
Ühelgi juhul ei olnud nad kasutanud mõõdetavaid tulemi-või mõjunäitajaid27.
Thus, in cases where the agencies had tried to characterise the outcomes and impact of their actions, they had been reluctant to use quantitative indicators28. 
On tõsi, et kui ametid olid püüdnud iseloomustada oma tegevuse tulemit ja mõju, ei kasutanud nad kuigi meelsasti kvantitatiivseid näitajaid28.
They had preferred qualitative indicators29, as these, being based on more subjective appraisal, were flexible to use. 
Nad eelistasid kvalitatiivseid näi-tajaid29, mille kasutus oli paindlikum, kuna need põhinevad subjektiivsemal hinnangul.
Nevertheless, even in such cases, the quality and significance of the indicators depended to a large extent on whether the objectives being pursued were clear and well defined, and this is still an area where significant progress is possible (see paragraph 12). 
Sellegipoolest sõltus isegi sellistel juhtudel näitajate kvaliteet ja olulisus suurel määral sellest, kas saavutatavad eesmärgid olid selged ja täpselt määratletud, ning selles valdkonnas on veel võimalik teha suuri edusamme (vt punkt 12).
26 Article 185(3) of the financial regulation applicable to the general budget stipulates that the Commission’s internal auditor exercises the same powers over the decentralised bodies as he/she does in respect of Commission departments. 
26 Üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 185 lõikes 3 on sätestatud, et komisjoni siseaudiitoril on detsentraliseeritud asutuste suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.
In this respect, the Commission’s internal auditor has conducted in-depth audits of the application by the agencies of internal control standards. 
Komisjoni siseaudiitor on sel eesmärgil viinud läbi põhjalikke kontrolle selle üle, kuidas ametid rakendavad sisekontrolli standardeid.
27 The Commission’s guide ‘Activity-based management and strategic planning and programming, October 2004’ gives examples of such indicators. 
27 Komisjoni juhendis „Tegevuspõhine juhtimine ja strateegiline planeerimine ja programmitöö – oktoober 2004“ on esitatud näiteid selliste näitajate kohta.
28 For example: proportion of opinions delivered within a set time limit; number of checks carried out during a certain period as compared with the objectives set beforehand; or rate of increase in consultation of information posted on websites. 
28 Näiteks ettenähtud tähtaja jooksul esitatud arvamuste osakaal, teatud perioodi jooksul läbiviidud kontrollide arv võrrelduna eelnevalt seatud eesmärkidega või veebilehtedel avaldatud teabega konsulteerimiskordade suurenemine.
This integrated system enables management to track the progress of the agency’s projects and the use of resources in real time. drawing-up of Community sectoral policies; relevance of risk analyses. 
Sellise ühtse süsteemi abil saab juhatus jälgida reaalajas agentuuri projektide edenemist ja ressursside kasutamist.
The question of indicators is closely linked to the existence of relevant basic data which do not require significant resources to be kept up to date. 
Näitajate küsimus on tihedalt seotud sellega, kas olemasolevad põhiandmed on asjakohased ja kas neid saab ajakohastada ilma eriliste jõupingutusteta.
Work on identifying such data was still limited. 
Töö selliste andmete kindlaksmääramisel oli veel piiratud.
Furthermore, the indicators stated in the work programmes were not systematically monitored. 
Lisaks ei jälgitud tööprogrammides sisaldunud näitajaid süstemaatiliselt.
Three agencies30 had given consideration to introducing results-based performance indicators and are intending to achieve a pilot implementation phase in the course of the financial year 2008. 
Kolm ametit30 olid kaalunud tulemusnäitajate kasutuselevõttu ja püüavad katsetada näitajate kasutamist 2008. eelarveaasta jooksul.
However, whilst it is relatively easy to report on the resources deployed or the work accomplished within the space of a year, it is much less so to report on outcomes or impact, as one year often proves to be too short a period for a large number of measures. 
Kuigi tarvitusele võetud ressursside või aasta jooksul tehtud töö kohta on aru anda suhteliselt kerge, ei ole hoopiski nii lihtne anda aru tulemi või mõju üle, kuna üks aasta on paljude meetmete puhul sageli liiga lühike periood.
In this respect, the importance of the ex ante evaluations and the multiannual programmes (see paragraph 12) needs to be emphasised. 
Sellega seoses tuleb rõhutada eelhindamiste ja mitmeaastaste programmide tähtsust (vt punkt 12).
PERFORMANCE REPORTS AND EVALUATION 29. 
TULEMUSARUANDED JA TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE 29.
Annual reports have to give a full, accurate overview of the activities carried out, the resources deployed and the results achieved. 
Aastaaruannetes tuleb esitada täielik ja täpne ülevaade läbiviidud tegevustest, kasutatud ressurssidest ja saavutatud tulemustest.
The Court evaluated the quality of the reports provided as instruments for measuring the progress of the work against the objectives set in the work programmes. 
Kontrollikoda hindas nende aruannete kvaliteeti, mida kasutatakse tööde edenemise võrdlemiseks tööprogrammides seatud eesmärkidega.
It also analysed the scope and range of the internal and external evaluations and the recommended remedial measures. 
Kontrollikoda analüüsis ka sise-ja välishinnangute ulatust ja sisu ning soovitatud parandusmeetmeid.
Figure 3 shows the various stages of a management process geared to achieving results, which culminates in an activity report and evaluations. 
Joonisel 3 on ära toodud tulemuste saavutamisele suunatud haldusprotsessi erinevad etapid.
22 FIGURE 3 EXAMPLE OF A MANAGEMENT PROCESS GEARED TO ACHIEVING RESULTS (THE EUROPEAN ENVIRONMENT AGENCY) LEGAL BASIS (Extracts from the basic regulation) Overall objective: to provide the Community and the Member States with objective, reliable and comparable information at European level, to assess the results of such measures and to ensure that the public is properly informed about the state of the environment. 
22 JOONIS 3 NÄIDE TULEMUSTE SAAVUTAMISEKS KASUTATUD JUHTIMISPROTSESSI KOHTA (EUROOPA KESKKONNAAGENTUUR) ÕIGUSLIK ALUS (Väljavõte algmäärusest) Üldeesmärk: anda ühendusele ja liikmesriikidele Euroopa tasandil objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid hinnata nende rakendamist ja kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud.
Area of activity: air quality and atmospheric emissions. 
Tegevusvaldkond: õhu kvaliteet ja õhuheited.
Tasks: (i) to record, collate and assess data on the state of the environment; (ii) to draw up expert reports; (iii) to ensure broad dissemination of reliable information on the state of the environment. 
Ülesanded: i) talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta; ii) koostada ekspertaruandeid; iii) tagada keskkonna seisundi kohta usaldusväärse teabe levitamine.
MULTIANNUAL PROGRAMME (Extracts form the agency’s strategy for 2004–08) Environmental thematic areas: protection of human health and quality of life. 
MITMEAASTANE PROGRAMM (Väljavõte agentuuri strateegiast aastateks 2004–2008) Keskkonnaalased temaatilised valdkonnad: inimeste tervise ja elukvaliteedi kaitse.
Priority: air quality – to support the process of achieving a quality of air that does not give rise to significant impacts and risks to human health and the environment. 
Raskuspunkt: õhu kvaliteet – toetada sellise õhu kvaliteedi saavutamise protsessi, mis ei mõjutaks oluliselt ega ohustaks inimeste tervist ega keskkonda.
Specific output: air quality and air pollutant emissions monitoring. 
Konkreetne väljund: õhu kvaliteedi ja õhku saastavate heitkoguste kontrollimine.
Information systems and networks: the EEA will strengthen its communications systems to reach its key clients and the general public. 
Teabesüsteemid ja võrgud: Euroopa Keskkonnaagentuur tugevdab oma sidesüsteeme, millel oleks oma klientuur ja mis oleksid kättesaadavad üldisele avalikkusele.
ANNUAL WORK PROGRAMME (Extracts from the agency’s annual management plan for 2006) Air and transport – General objective: provide support for the development, implementation and evaluation of EU policies in the fields of air pollution and air quality. 
AASTA TÖÖPLAAN (Väljavõte agentuuri 2006. aasta juhtimiskavast) Õhk ja transport. Üldeesmärk: toetada ELi tegevuspõhimõtete arendamist, rakendamist ja hindamist õhu saaste ja kvaliteedi valdkonnas.
Air and transport – Specific objectives: (i) assess summer ozone; (ii) implement a pilot website on near-real time ozone data; (iii) support the implementation and revision of the air quality directives; (iv) support the evaluation and revision of the IPPC directive and the reporting and assessment under the European pollutant emission register. 
Konkreetsed eesmärgid: i) hinnata suvist osooni; ii) luua katseline veebileht reaalajas uuendatavate osooniandmete kohta; iii) toetada õhu kvaliteedi direktiivide uuesti läbivaatamist ja rakendamist; iv) toetada saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi hindamist ja uuesti läbivaatamist ning aruandlust ja hindamist Euroopa saasteainete heitkoguste registri raames.
MONITORING SYSTEM (Court findings on the management plan system) Measuring of the progress of specific objectives using the information available in the management plan system (see Box 7). 
KONTROLLISÜSTEEM (Kontrollikoja leiud halduskontrolli süsteemi kohta) Konkreetsete eesmärkide saavutamise mõõtmine, kasutades halduskontrolli süsteemis olevaid andmeid (vt 7. näide).
Quarterly resource meetings involving the directorate, the resource manager and the head of the programme concerned. 
Kvartaalsed ressursse käsitlevad koosolekud, milles osaleb direktoraat, ressursside haldaja ja asjaomase programmi juht.
Bi-annual reports to the management board. 
Aruanded haldusnõukogule kaks korda aastas.
REPORT ON RESULTS; EVALUATIONS (Extracts from the agency’s 2006 annual report and mid-term review of the sixth Community environmental action programme) Outputs: (i) the annual summer ozone report; (ii) lauch of near-reale time ozone data pilot website; (iii) the report on air quality and ancillary benefits of climate change policies was released; (iv) the European pollutant emission register website was updated; (v) contributed to the review of the IPPC directive. 
TULEMUSARUANNE; HINDAMISED (Väljavõte agentuuri 2006. aasta aastaaruandest ja vahekokkuvõte ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta) Väljundid: i) aastaaruanne suvise osooni kohtat; ii) loodud reaalajas uuendatav katseline veebileht osooniandmete kohta; iii) avaldatud aruanne õhu kvaliteedi ja kliimamuutust käsitlevate tegevuspõhimõtete lisakasu kohta; iv) ajakohastatud Euroopa saasteainete heitkoguste registri veebilehte; v) osutatud kaasabi saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi uuesti läbivaatamisele.
Results: (i) impact of the air quality report on the draftng of the proposed ‘clean air for Europe’ directive; (ii) reported data were used to establish the environmental progress being made under the EC-long-range transboundary air pollution convention; (iii) the website is increasingly popular with users, an analysis of usage statistics shows that it received 340 000 visits in 2006, 64% more than in the launch year 2004. 
Tulemused: i) õhu kvaliteeti käsitleva aruande mõju direktiivi „Puhas õhk Euroopasse” ettepaneku kavandamisele; ii) kasutati aruandluse andmeid, et teha keskkonnaalaseid edusamme Euroopa Ühenduse piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni raames; iii) veebileht on kasutajate hulgas üha populaarsem, kasutust käsitlev statistika näitab, et sellel oli 340 000 külastust 2006. aastal, S.O 64% rohkem kui veebilehe loomisel 2004. aastal.
Impact: Being the main source of independent quantitative and environmental indicators data on changes in the state of the environment in the EU; thus leading to more awareness of environmental issues among the general public and to better informed environmental decision-making. 23 
Mõju: on peamine allikas sõltumatute kvantitatiivsete ja keskkkonnaalaste näitajate kohta, mis kajastavad keskkonna seisundi muutusi ELis; aitab tõsta üldise avalikkuse teadlikkust keskkonnaalastest probleemidest ja anda paremat teavet keskkonnaalaste otsuste tegemiseks. 23
ANNUAL ACTIVITY REPORT 30. 
IGA-AASTANE TEGEVUSARUANNE 30.
The agencies’ framework financial regulation stipulates (Article 40) that the authorising officer must report to the management board on the performance of his duties in the form of an annual activity report, together with financial and management information. 
Asutuste raamfinantsmääruses on sätestatud (artikkel 40), et eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants-ja haldusteave.
This report must indicate the results of the agency’s operations by reference to the set objectives, and the use made of the resources provided. 
Selles aruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist.
This provision thus shows that the reporting obligation must relate to performance against objectives. 
Seega näitab säte, et aruandlusnõue käib tulemuste eesmärkidega võrdlemise kohta.
Some of these reports31 were even made available to the general public32. 
Mõned aruanded31 tehti kättesaadavaks ka avalikkusele32.
The reports dealt for the most part with the activities carried out during the year. 
Peamiselt käsitleti aruannetes aasta jooksul läbi viidud tegevusi.
Explanations were given mainly about the nature and scale of these activities and sometimes about the amount of resources that have been used. 
Selgitused käisid peamiselt nimetatud tegevuste olemuse ja ulatuse kohta ning mõnikord ka kasutatud ressursside määra kohta.
The extent to which objectives had been met and the impact of the agency’s work were questions that were seldom covered (see Box 8). 
Eesmärkide täitmise ulatust ja ameti töö mõju käsitleti neis harva (vt 8. selgitus).
For the sake of transparency, the activity report needs to be structured in the same way as the work programme to which it relates. 
Läbipaistvuse põhimõte eeldab, et tegevusaruande ülesehitus vastab selle tööprogrammi omale, millega ta on seotud.
31 EU-OHSA, EEA, EFSA, Eurofound, EMSA, ENISA. 
31 EMSA, EEA, EU-OSHA, EFSA, Eurofound, ENISA.
32 The reporting obligation also relates to knowledge sharing. 
32 Aruandluskohustus kehtib ka teadmiste jagamise kohta.
For this purpose, each agency uses the possibilities afforded by the Internet. 
Sel eesmärgil kasutavad kõik ametid Interneti pakutavaid võimalusi.
However, the difficulties encountered by the agencies in making their websites multilingual, so as to facilitate consultation by citizens of all Member States, are hindering access to the data they contain. 
Ametitel on aga olnud raskusi veebilehtede mitmekeelseks tegemisel hõlbustamaks nende kasutamist kõikide liikmesriikide kodanikele. See on takistanud juurdepääsu lehekülgedel sisalduvale teabele.
33 Eurofound, EEA, EMEA, EU-OHSA, EMSA. 
33 Eurofound, EEA, EMEA, EU-OHSA, EMSA.
24 BOX 8 IMPACT ASSESSMENT SYSTEM FOR AN AGENCY’S WORK – THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS (EUROFOUND) The main objective pursued by the foundation is to ‘contribute’ to the drawing-up of Community policies in the field of living and working conditions. 
24 8. SELGITUS AMETI TÖÖ MÕJU HINDAMISE SÜSTEEM. EUROOPA ELU-JA TÖÖTINGIMUSTE PARANDAMISE FOND (EUROFOUND) Fondi peamine eesmärk on aidata kaasa ühenduse tegevuspõhimõtete koostamisele elu-ja töötingimuste kohta.
This involves supplying targeted information, reliable data and relevant analyses to a number of decision-making bodies. 
See tähendab teabe, usaldusväärsete andmete ja asjakohaste analüüside edastamist otsuseid tegevatele organitele.
The foundation has developed a system for monitoring the information which it supplies. 
Fond on loonud süsteemi, mille abil saab antud teavet kontrollida.
This system seeks to evaluate the use made of the information it sends to the target bodies and its impact on the decision-making process at the level of the Community institutions and its social partners. 
Selle süsteemi eesmärgiks on hinnata, kuidas kontrollitakse sihtorganitele saadetud teavet ning kuidas see teave mõjutab ühenduse institutsioonide ja nende sotsiaalpartnerite otsustamisprotsessi.
In particular it measures the extent to which the European Parliament makes direct use of the foundation’s findings, as well as the foundation’s participation in the preliminary stages of the decision-making process. 
Fond mõõdab seda, kui suures ulatuses kasutab Euroopa Parlament fondilt saadud teavet otse, ning ka seda, mil määral osaleb fond otsustamisprotsessi ettevalmistusetapis.
The conclusions drawn from this impact assessment system are particularly well described in the foundation’s annual report. 
Mõju hindamise süsteemi alusel tehtud järeldusi on fondi aastaaruandes eriti hästi kirjeldatud.
The management boards appeared to be satisfied with this partial application of the regulatory provisions. 
Haldusnõukogud tundusid olevat rahul õigusnormide osalise kohaldamisega.