natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These were complemented by the quarterly reports on financial corrections and the “Annual Management and Performance Report” (until 2014 the “Annual Synthesis Report on the Commission’s management achievements”) (see Table 5). 58 
Neid täiendasid finantskorrektsioone käsitlevad kvartaliaruanded ja iga-aastane haldus-ja tulemusaruanne (kuni 2014. aastani komisjoni iga-aastane haldustegevuse koondaruanne) (vt tabel 5). 57
Table 5 ‐ Commission publications in relation to preventive measures and financial corrections Title To whom Presented by Coverage Content Published since Annual activity reports European Parliament and the Council 31 March1 specific policy area The annual activity report details the achievements and initiatives taken during the year and provided for in the management plan, as well as the resources used. 
Tabel 5. Komisjoni väljaanded ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta 58 Nimetus Kellele Esitamistähtaeg Käsitlusvaldkond Sisu Avaldamise algusaasta Aasta tegevusaruanded Raamatupidamise aastaaruanne Teatis Kvartaliaruanne Koondaruanne3 Euroopa Parlament ja nõukogu 1 31. märts konkreetne poliitikavaldkond Aasta tegevusaruandes esitatakse üksikasjalik teave edusammude ja algatuste kohta, mis on aasta jooksul tehtud ja ette nähtud halduskavas, samuti esitatakse teave kasutatud ressursside kohta.
It also contains detailed Member State level information concerning the Commission's control activities and related preventive measures and financial corrections. 
Ühtlasi sisaldab see 2007 liikmesriigi tasandil üksikasjalikku teavet komisjoni kontrollitegevuste ning seotud ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta.
The EU's annual accounts consist of the financial statements (and its notes) and the consolidated reports on the implementation of the budget. 
Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda 31. juuli kogu eelarve ELi raamatupidamise aastaaruanne koosneb finantsaruannetest (ja nende lisadest) ning eelarve täitmise koondaruandest.
It contains aggregate information per fund on financial corrections. 
See sisaldab fondipõhist koondteavet finantskorrektsioonide kohta.
Concerning preventive measures till 2012 (incl.) the information was provided per Member State, from 2013 however, only aggregated figures per fund are published. 
Kuni 2012. aastani (k.a) esitati teavet ennetusmeetmete kohta 2007 liikmesriigiti, kuid alates 2013. aastast avaldatakse üksnes koondarvud fondi kohta.
As of 2015 the information on preventive measures is no longer reported in the annual accounts, but only in the Communication. 
Alates 2015. aastast ei esitata enam ennetusmeetmete kohta teavet raamatupidamise aastaaruandes, vaid ainult teatises.
2007 Annual accounts European Parliament, the Council and the Court of Auditors 31 July whole budget 2007 Communication European Parliament, the Council and the Court of Auditors 31 October2 whole budget The Communication describes the functioning of the preventive and corrective mechanisms used to protect the EU budget from illegal or irregular expenditure, and to provide a best estimate of the figures resulting from their use. 
Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda 31. oktoober2 kogu eelarve Teatises kirjeldatakse, kuidas toimivad ennetus-ja parandusmehhanismid, millega kaitstakse ELi eelarvet ebaseaduslike või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest, ning antakse parim hinnang nende mehhanismide 2012 kasutamise tulemusel saavutatavate näitajate kohta.
On preventive measures it contains aggregated information and on financial corrections it contains aggregated information as well as information at Member State level. 
See sisaldab koondteavet ennetusmeetmete kohta ning koondteavet ja liikmesriigi tasandi teavet finantskorrektsioonide kohta.
2012 Quarterly report European Parliament End of each quarter specific policy area The quarterly reports provide regular information on the financial corrections per fund under the cohesion policy. The synthesis reports detail the previous year's management achievements based on the annual activity reports presented by the different Directors‐General. 2008 2007 3 Synthesis report European Parliament and the Council 15 June whole budget 1 As of financial year 2015 the annual activity reports are presented by 30 April. 
Euroopa Parlament Iga kvartali lõpp konkreetne poliitikavaldkond Koondaruannetes esitatakse üksikasjalik teave eelneva Euroopa Parlament ja nõukogu 15. juuni kogu eelarve aasta haldustegevuse kohta, tuginedes eri 2007 peadirektoraatide esitatud aasta tegevusaruannetele. 1 Alates eelarveaastast 2015 esitatakse aasta tegevusaruanded 30. aprilliks.
2 As of financial year 2015 the Communication document is presented as part of the so‐called ‘integrated financial reporting package’ together with the consolidated annual accounts by 31 July. 
2 Alates eelarveaastast 2015 esitatakse teatis nn integreeritud finantsaruandluse paketi osana koos konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega 31. juuliks.
3 From financial year 2015 the Synthesis Report is part of the Annual Management and Performance Report. 
3 Alates eelarveaastast 2015 moodustab koondaruanne osa iga-aastasest haldus-ja tulemusaruandest.
All reports, except for the annual activity reports, were compiled by the Commission’s Directorate‐General for Budget, based on the information provided by the Directorate‐ General for Regional and Urban Policy and the Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion according to the instructions or guidelines (for the annual activity reports of the Directorates‐General) issued by the Directorate‐General for Budget. 
Kõik aruanded, v.a aasta tegevusaruanded, koostas komisjoni eelarve peadirektoraat, tuginedes teabele, mille regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat olid esitanud vastavalt eelarve peadirektoraadi avaldatud eeskirjadele või suunistele (peadirektoraatide aasta tegevusaruannete kohta).
So far, none of the Commission reports have provided an analytical overview of preventive measures and financial corrections for the 2007‐2013 programme period 115. 
Siiani ei ole mitte üheski komisjoni perioodi 2007–2013 hõlmavas aruandes esitatud analüütilist ülevaadet ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta 115.
Cohesion spending is based on multi‐annual programming. We consider therefore that the Commission should provide the European Parliament and the Council with a consolidated report containing key information on preventive measures and financial corrections relating to the programme period to date40. 
Ühtekuuluvusvaldkonna kulutused põhinevad mitmeaastasel programmitööl. Kontrollikoda leiab seetõttu, et komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama konsolideeritud aruande, mis sisaldab seniseid programmitöö perioodiga seotud ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone käsitlevat põhiteavet40.
The analysis of the relevant reports listed in Table 5, however, showed that collectively they present preventive measures and financial corrections in relation to a number of years. 
Tabelis 5 loetletud asjaomaste aruannete analüüs näitas aga, et koos esitatakse neis mitme aasta ennetusmeetmed ja finantskorrektsioonid.
However, no specific report providing an analytical overview was envisaged for the programme period as a whole. 
Ühtegi eraldi aruannet, milles esitataks analüütiline ülevaade, ei olnud aga programmitöö perioodi kohta tervikuna ette nähtud.
As regards the 2000‐2006 period, we note that the Commission issued an ad hoc report on the financial corrections and status of closure of the ERDF and ESF programmes and CF projects in 2013. 
Programmitöö perioodi 2000–2006 kohta märgib kontrollikoda, et komisjon koostas eraldi aruande ERFi ja ESFi kavade ja ÜFi projektide finantskorrektsioonide ja lõpetamise seisu kohta 2013. aastal.
So far, no such report is planned for 2007‐2013 programme period. 
Programmitöö perioodi 2007–2013 kohta sellist aruannet siiani kavandatud ei ole.
Commission reports did not provide enough Member State comparisons and “good practice” examples on how to prevent, detect or correct recurrent problems 118. 
Komisjoni aruannetes ei esitatud piisavat liikmesriikidevahelist võrdlust ega hea tava näiteid korduvate probleemide ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks 118.
We therefore asked members of the European Parliament’s Budgetary Control and Regional Development committees and representatives of Member States of the Council of the 40 60 Special Report No 36/2016 on the assessment of the arrangements for closure of the 2007‐2013 cohesion and rural development programmes (paragraph 56) (http://eca.europa.eu). 
Komisjoni aruannetes tuleks esitada asjakohane teave, mis aitab paremini aru saada ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonidega seotud olukorrast, et juhtimis-ja 40 59 Eriaruanne nr 36/2016: „Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine“ (punkt 56) (http://eca.europa.eu).
Most of the interviewees found the information provided by the Commission to be sufficient, or even too much, in volume. 
Enamik küsitletutest leidis, et komisjoni esitatava teabe hulk on piisav või on seda isegi liiga palju.
Interviewees from Member States found the annual activity reports the most useful source of information as they contain information which can be used to benchmark their own programmes against those of other Member States. 
Liikmesriikide esindajad pidasid aasta tegevusaruandeid kõige kasulikumaks teabeallikaks, kuna need sisaldavad teavet, mida saab kasutada oma kavade võrdlemiseks teiste liikmesriikide kavadega.
Finally, very few of the interviewees were aware of the quarterly reports. 
Kvartaliaruannetest olid teadlikud väga vähesed küsitletud.
While most of the interviewees considered that the Commission clearly communicates the system and set‐up of the measures to protect the EU budget, half of them would like to have more information on the actual application of the measures and their practical implications. 
Kuigi enamik küsitletutest leidis, et komisjon esitab selget teavet ELi eelarve kaitsmise süsteemi ja meetmete korralduse kohta, sooviks pool neist saada rohkem teavet meetmete tegeliku kohaldamise ja nende praktilise mõju kohta.
During our interviews the following issues were raised: explanations of recurrent problems in relation to declaring irregular expenditure, causes of typical or repetitive errors and “best practices” on how to prevent, detect or correct them. 
Küsitluste käigus tõstatati järgmised teemad: selgitused õigusnormide vastaselt tehtud kulude deklareerimisega seotud korduvate probleemide kohta, tüüpiliste või korduvate vigade põhjused ja parimad tavad nende ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks.
Such information would help Member States to improve their own management and control systems. 
Selline teave aitaks liikmesriikidel oma juhtimis-ja kontrollisüsteeme täiustada.
The Commission’s information systems do not provide a consolidated overview of preventive measures and financial corrections 121. 
Komisjoni teabesüsteemid ei anna ennetusmeetmetest ja finantskorrektsioonidest koondülevaadet 121.
The Commission’s Directorates‐General record the information necessary for monitoring and reporting on preventive measures and financial corrections in its accounting system and in different electronic spreadsheets. 
Komisjoni peadirektoraadid registreerivad ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide alaseks järelevalveks ja aruandluseks vajaliku teabe oma raamatupidamissüsteemi ja erinevatesse elektroonilistesse tabelitesse.
We found that the latter suffered from various shortcomings which made it difficult to get an easy overview and to perform in‐ depth analyses: (a) the different systems are not integrated and data needs to be entered manually; (b) there is no overview for individual cases of all measures taken by the Commission to protect the EU budget. 
Kontrollikoda leidis, et viimati mainitul on mitmeid puudusi, mille tõttu on keeruline saada hõlpsasti ülevaadet ja teha põhjalikku analüüsi: a) eri süsteemid ei ole integreeritud ja andmed tuleb sisestada käsitsi; b) puudub ülevaade kõigist komisjoni poolt ELi eelarve kaitsmiseks võetud üksikmeetmetest.
Instead, information is kept separately for preventive measures and financial corrections. 
Selle asemel hoitakse ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone käsitlevat teavet eraldi.
As there is no link between the two, it is difficult to see how cases evolve from the triggering event to the lifting of preventive measures or the implementation of financial corrections; and 61 
Kuna kahe eespool nimetatu vahel puudub seos, on keeruline 60
(c) the databases do not always contain the necessary information for a comparative analysis between cases. 
näha, kuidas juhtumid arenevad alates käivitavast sündmusest kuni ennetusmeetmete tühistamiseni või finantskorrektsioonide rakendamiseni; c) andmebaasid ei sisalda alati vajalikku teavet juhtumite võrdleva analüüsi koostamiseks.
This would facilitate the work of the ISFC Committee to ensure that similar cases are treated in a similar way. 
See lihtsustaks ISFC komitee tööd, aidates tagada, et sarnaseid juhtumeid käsitletakse ühetaolisel viisil.
Regulatory provisions for the 2014‐2020 period significantly strengthened the Commission’s position in protecting the EU budget from irregular expenditure 122. 
Perioodi 2014–2020 õigusnormid tugevdasid märkimisväärselt komisjoni positsiooni ELi eelarve kaitsmisel õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest 122.
When setting up and designing the system of preventive measures and financial corrections for a new programme period the Commission should build on the lessons learnt and should mitigate the weaknesses identified during the implementation of the programmes in previous periods. 
Uue programmitöö perioodi ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide süsteemi ettevalmistamisel ja kujundamisel peaks komisjon tuginema saadud kogemustele ja vähendama eelnevate perioodide kavade rakendamisel avastatud puudusi.
We therefore reviewed relevant EU legislation and compared it with the shortcomings found, to assess to what extent this has been done for the 2014‐2020 programme period. 
Kontrollikoda vaatas seetõttu läbi asjaomased ELi õigusaktid ja võrdles neid leitud puudustega, et hinnata, mil määral on seda tehtud programmitöö perioodil 2014–2020.
Reporting on financial corrections integrated in the annual assurance package and examined by the audit authority 123. 
Finantskorrektsioone käsitlev aruandlus on integreeritud iga-aastasesse kinnituspaketti ning selle vaatab läbi auditeerimisasutus 123.
For 2007‐2013 programme period, the Commission itself identified shortcomings in relation to the correctness and completeness of information provided in the Article 20 reports and our own audits also identified risks in relation to the Member States’ reported financial corrections that were used by the Commission to calculate the CRR (see paragraphs 103 to 106). 
Programmitöö perioodi 2007–2013 puhul tegi komisjon ise kindlaks puudused artikli 20 kohastes aruannetes esitatud teabe korrektsuse ja terviklikkuse seisukohast ning kontrollikoja audititega tuvastati ka riskid seoses liikmesriikide teatatud finantskorrektsioonidega, mida komisjon kasutas kumulatiivse allesjäänud riskimäära arvutamiseks (vt punktid 103–106).
Each year Member States need to submit an assurance package as part of the annual clearance procedure for each OP (or group of OPs). 
Igal aastal peavad liikmesriigid iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise menetluse raames esitama iga rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kohta kinnituspaketi.
This package consists of the annual accounts, including information on amounts withdrawn and recovered41; the management declaration and annual summary of the controls carried out. 
Asjaomasesse paketti kuulub raamatupidamise aastaaruanne, sh teave tagasivõetud ja tagasinõutud summade 61 kohta41, liidu vahendite haldaja kinnitus ja tehtud kontrollide aastakokkuvõte.
The audit authorities issue an audit opinion and provide an annual control report. 
Auditeerimisasutused esitavad auditiarvamuse ja iga-aastase kontrolliaruande.
The first assurance packages were produced in the first half of 2016. 
Esimesed kinnituspaketid koostati 2016. aasta esimeses pooles.
Unlike in previous periods, the information on withdrawn and recovered amounts is now required to be reported in the annual accounts and included in the Member State’s calculation of the CRR for the OP (or group of OPs). 
Erinevalt varasematest perioodidest tuleb nüüd esitada teave tagasivõetud ja tagasinõutud summade kohta raamatupidamise aastaaruandes ja lisada see liikmesriigi kumulatiivse allesjäänud riskimäära arvutusse rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kohta.
The completeness and reliability of this information is now also subject to verifications by the Member State’s audit authorities42. 
Ühtlasi kontrollivad liikmesriigi auditeerimisasutused nüüd asjaomase teabe terviklikkust ja usaldusväärsust42.
On the basis of these documents the Commission is required to perform an annual examination of the operational programme, in the course of which it determines the amount of expenditure eligible for the given year. 
Komisjon peab nende dokumentide põhjal läbi viima rakenduskava iga-aastase kontrolli, mille käigus teeb ta kindlaks asjaomase aasta rahastamiskõlblikud kulud.
Member States will be required to correct all irregularities before the annual clearance procedure (i.e. withdraw or recover irregular expenditure with the possibility of replacing it with new expenditure). 
Liikmesriigid peavad enne iga-aastast kontrolli ja heakskiitmise menetlust kõik õigusnormide rikkumised kõrvaldama (st võtma tagasi või nõudma tagasi õigusnormide vastaselt tehtud kulud koos võimalusega asendada need uute kulutustega).
If this is not done the Commission can launch a financial correction procedure. 
Kui seda ei tehta, võib komisjon algatada finantskorrektsiooni kehtestamise menetluse.
Legal provisions introduced for the 2014‐2020 period give more power to the Commission to protect the EU budget 10 % retention from all interim payments during the 2014‐2020 period 127. 
Perioodiks 2014–2020 kehtestatud õigusnormid annavad komisjonile rohkem volitusi ELi eelarve kaitsmisel Kõigist vahemaksetest 10 % kinnipidamine perioodil 2014–2020 127.
This means that during the accounting year the Commission pays only 90 % of the declared interim expenditure. 
See tähendab, et eelarveaasta jooksul hüvitab komisjon vahemaksetena üksnes 90 % deklareeritud kulutustest.
The remaining 10 % is cleared after the submission and acceptance of the assurance package. 
Ülejäänud 10 % kiidetakse heaks pärast kinnituspaketi esitamist ja heakskiitmist.
This 10 % retention by the Commission can be compared to a general conditional precautionary measure, which can be paid to the Member State if everything is found to be in order at the annual clearance. 
liikmesriigile välja maksta, kui iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise raames leitakse, et kõik on korras.
Given the error levels observed during the 2007‐2013 period, we consider that this has the potential to ensure better protection of the EU budget since this creates an adequate buffer for the Commission to take corrective action even in a situation where the Member State fails to implement any financial corrections at all. 
Võttes arvesse perioodil 2007–2013 täheldatud veamäärasid, leiab kontrollikoda, et see võib tagada ELi eelarve parema kaitsmise, kuna loob asjakohase puhvri, mis võimaldab komisjonil võtta parandusmeetmeid ka juhul, kui liikmesriik ei rakenda mingeid finantskorrektsioone.
Net financial corrections possible each year if serious weaknesses are detected that were not identified by the Member State 129. 
Igal aastal on võimalik kohaldada netofinantskorrektsioone, kui avastatakse suuri puudusi, mida liikmesriik ei tuvastanud 129.
For the 2007‐2013 programme period, the criteria for applying a net financial correction depended on whether the Member State accepted the observation (i.e. the error) and confirmed the related impact (i.e. applied the amount of financial correction) or not44. 
Programmitöö perioodil 2007–2013 sõltusid netofinantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid sellest, kas liikmesriik nõustus tähelepanekuga (st veaga) ja kinnitas seotud mõju (st kohaldas finantskorrektsiooni summa) või mitte44.
If this was not the case, the Commission needed to adopt a financial correction decision. 
Vastasel juhul pidi komisjon vastu võtma finantskorrektsiooni käsitleva otsuse.
Only the Commission decision had a direct net effect (see paragraph 19). 
Üksnes komisjoni otsusel oli otsene netomõju (vt punkt 19).
This arrangement has been replaced by a self‐correcting system, where the Member State needs to apply the financial correction up front. 
See kord on asendatud isekorrigeeriva süsteemiga, mille puhul liikmesriik peab finantskorrektsiooni ennetavalt kohaldama.
During the 2014‐2020 programme period, if serious system deficiencies are found that have not been detected by the Member State in the context of its verifications or audits before the annual acceptance of accounts (either by the Commission or through our audits), the Commission will apply a net financial correction leading to loss of funding for the Member State45. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldab komisjon netofinantskorrektsiooni, kui süsteemis leitakse suuri puudusi, mida liikmesriik enne raamatupidamise aastaaruande iga-aastast heakskiitmist (kas komisjoni poolt või kontrollikoja auditite kaudu) kontrollide või auditite raames ei tuvastanud, ning sellega kaasneb liikmesriigi jaoks vahendite vähenemine45.
This system aims to further incentivise Member States, and in particular their audit authorities, to ensure that EU funds are spent in a legal and regular manner and that all necessary financial corrections have been applied at national level to protect the EU budget from irregular expenditure. 
Süsteemi eesmärk on liikmesriike ja eelkõige nende auditeerimisasutusi veelgi ergutada, et tagada ELi vahendite seaduslik ja korrektne kasutamine ning kõikide finantskorrektsioonide kohaldamine liikmesriigi tasandil, kaitsmaks ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.
The audit authorities will, however, act as a last line of defence to avoid part of the national envelopes already being lost during programme implementation. 
Auditeerimisasutused toimivad siiski viimase kaitseliinina, et vältida 44 45 63 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 100 lõige 4.
Moreover, the financial corrections will be applied on an annual basis and be clearly linked to the release of the subsequent interim payment. 
Lisaks kohaldatakse finantskorrektsioone igal aastal ja need on selgelt seotud järgmise vahemakse heakskiitmisega.
A comparison between the arrangements for the 2007‐2013 and 2014‐2020 period is provided in Annex V. 132. 
Perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 rakendamiskorra võrdlus on esitatud V lisas. 132.
We also observed that procedures resulting in financial corrections during the 2007‐ 2013 period took a long time to resolve (see paragraph 87). 
Kontrollikoda täheldas ka, et selliste menetluste, millega perioodil 2007–2013 kaasnesid finantskorrektsioonid, lõpuleviimine võttis kaua aega (vt punkt 87).
Similar issues were identified for the 2000‐2006 programme period in one of the Court’s previous special reports46. 
Programmitöö perioodi 2000–2006 suhtes kirjeldati sarnaseid probleeme kontrollikoja ühes varasemas eriaruandes46.
We consider that the duration of these procedures will be significantly shortened by the requirement to close the accounts and submit the assurance package by a set deadline (15 February of the following year). 
Kontrollikoda on seisukohal, et nõue sulgeda raamatupidamiskontod ning esitada kinnituspakett kindlaks kuupäevaks (järgneva aasta 15. veebruariks) vähendab märkimisväärselt asjaomaste menetluste kestust.