natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, classification issues are clarified in comprehensive assessment process. 
Üldjoontes on liigitamisprobleeme selgitatud ulatuslikus hindamisprotsessis.
Box 2 – Fourth indent Eurostat is not making systematic or detailed analysis of the bridge tables for the purpose of EDP. 
2. selgitus – Neljas taane Eurostat ei analüüsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärgil koondtabeleid süstemaatiliselt ega üksikasjalikult.
The bridge tables detail all GFS transactions reported in the ESA transmission programme and are generally not relevant for EDP data. 
Koondtabelites esitatakse üksikasjalikult kõik ESA andmeedastusprogrammi kaudu teatatud valitsemissektori finantsstatistikaga seotud tehingud.
Where it is important, Eurostat may look at a bridge table for clarification. 
Kui see on oluline, võib Eurostat vaadata selguse saamiseks koondtabelit.
Reply of the Commission 109 49 The Commission does receive mandatory data, which it considers necessary for the purpose of its quality assess‐ ment. 
Komisjoni vastus 109 49 Komisjonile laekuvad kohustuslikud andmed, mida ta peab oma kvaliteedihindamise eesmärgil vajalikuks.
For technical reasons, data in EDP tables may not be fully complete, which is usually justified by the data sources and collection system in the specific country, described in the EDP inventory. 
Tehnilistel põhjustel ei pruugi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite andmed olla päris täielikud. Tavaliselt on see tingitud konkreetse riigi andmeallikatest ja andmekogumissüsteemist, mida kirjeldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete esitamisel.
For example, in the spring notification data on the year n‐1 is reported for the first time, but not all data sources might be available at that time, making estimates necessary. 
Näiteks kevadises teates esitatakse esimest korda andmed aasta N–1 kohta, aga selleks ajaks ei pruugi kõik andmeallikad olla kättesaadavad ja see muudab hindamise vajalikuks.
50 The Commission consistently applies the rules and guidelines across Member States. 
50 Komisjon kohaldab eeskirju ja juhiseid ühetaoliselt kõigis liikmesriikides.
The Commission underlines that the delimitation of general government is enshrined in the legal framework. 
Komisjon rõhutab, et avaliku sektori piiritlemine on sätestatud õigusraamistikus.
ESA, underpinned by the MGDD, specifies the criteria for sector classification, including a very detailed decision tree (which is consistently applied). 
ESAs, mida toetab MGDD, on kindlaks määratud sektorite liigitamise kriteeriumid, sealhulgas väga üksikasjalik otsustamiskava (mida kohaldatakse ühetaoliselt).
In addition, for the purpose of checking the delimitation of general government, Eurostat has at its disposal the register of government entities, the EDP Inventory, the questionnaire on government controlled entities classified outside government (available since 2011) and documents on reclassifications requested before EDP visits. 
Lisaks on valitsemissektori piiritlemise kontrollimiseks Eurostati käsutuses valitsusasutuste register, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmed, valitsemissektori kontrolli all olevaid, kuid sellest välja jäävaid üksusi käsitlev küsimustik (saadaval alates 2011. aastast), ning enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud külastusi nõutud dokumendid ümberliigitamiste kohta.
Moreover, the issue of the delimitation of government is one of the central topics in each EDP visit and thus covered in the mission findings. 
Peale selle on valitsemissektori piiritlemise küsimus üks keskseid teemasid kõigil ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud külastustel ja seega käsitletakse seda kontrollkäikude järeldustes.
Finally, these records are up to date as all Member States are obliged to report on an annual basis the list of govern‐ ment controlled entities, including information on their NACE classification, liabilities and for the entities with larg‐ est debt the results of the latest market/non‐market tests. 
Viimaks on need dokumendid ajakohased seepärast, et kõik liikmesriigid on kohustatud igal aastal esitama loetelu valitsemissektori kontrolli all olevatest üksustest, sealhulgas teabe nende NACE-klassifikatsiooni ja kohustuste kohta ning suurimate võlakohustustega üksuste puhul kõige viimaste turupõhisuse või -välisuse kontrollide tulemused.
Comments on Annex III are provided below. 
Märkused III lisa kohta on esitatud allpool.
51 The Commission does ensure that Member States apply ESA. 
51 Komisjon tagab, et liikmesriigid kohaldavad ESAt.
To this end, and to ensure consistent treatment across cases and Member States as well as to close possible interpretation gaps, Eurostat has been providing guidance through the MGDD. 
Sel eesmärgil ja selleks, et tagada ühetaoline käitumine kõigi juhtumite ja liikmesriikide puhul ning kaotada võimalikud tõlgendamislüngad, on Eurostat esitanud MGDDs juhised.
The Commission would like to clarify that Eurostat and its Director‐General have sole responsi‐ bility for statistical decisions according to Regulation 223/2009. 
Komisjon soovib selgitada, et määruse nr 223/2009 kohaselt on Eurostatil ja selle peadirektoril ainupädevus statistikaalaste otsuste üle.
Regarding the time spans used for analysing and classifying public units, the Commission considers differences not only as legitimate but necessary as they reflect different legal, administrative or business arrangements. 
Avaliku sektori üksuste analüüsimisel ja liigitamisel kasutatavate ajavahemike kohta leiab komisjon, et erinevused ei ole mitte ainult õiguspärased, vaid ka vajalikud, sest need kajastavad erinevat õigus-, haldus-või ärikorraldust.
Reply of the Commission 110 Box 3 – First indent When it comes to completeness of registers and the analysis of each single entity, Eurostat has exceptionally agreed that in Member States having thousands (or tens of thousands) of smaller entities at local government level, the market‐non‐market test can be done at group level. 
Komisjoni vastus 110 3. selgitus – Esimene taane Seoses registrite täielikkusega ja iga üksiku üksuse analüüsimisega on Eurostat erandlikult nõustunud, et liikmesriikides, kus omavalitsuste tasandil on tuhandeid (või kümneid tuhandeid) väiksemaid üksusi, võib turupõhisuse või -välisuse kontrolle teha rühma tasandil.
For large and complex units, a detailed analysis is conducted at unit level (and not on a group basis). 
Suurte ja keerukamate üksuste puhul tehakse üksikasjalik analüüs üksuse (mitte rühma) tasandil.
Eurostat has also agreed on a prudent approach in another Member State. 
Eurostat on ka nõustunud kaalutletud lähenemisviisiga teises liikmesriigis.
It is the most cost‐effective approach in a context of limited resources both in NSIs and in Eurostat. 
See on kõige kulutõhusam lähenemisviis, kui võtta arvesse nii riiklike statistikaametite kui ka Eurostati piiratud vahendeid.
Eurostat cannot check individually every single unit in Member States. 
Eurostat ei saa liikmesriikides iga üksikut üksust eraldi kontrollida.
Eurostat checks annually the information provided in the questionnaire of government controlled entities classified outside general government, and any other material at hand. 
Eurostat kontrollib igal aastal valitsemissektori kontrolli all olevaid, kuid sellest väljapoole jäävaid üksusi käsitlevas küsimustikus esitatavat teavet ja kõiki muid saadaolevaid materjale.
Furthermore Eurostat agrees on reclassifications in benchmark revisions provided that there is no or negligible impact on deficit and debt data. 
Lisaks nõustub Eurostat läbivaadatud võrdlusaluse kohase ümberliigitamisega, eeldusel, et mõju eelarvepuudujäägi ja võla andmetele puudub või on tühine.
Box 3 – Second indent The Commission considers the ESA95 rules have been respected in the examples included. 
3. selgitus – Teine taane Komisjon arvab, et esitatud näidetes on järgitud ESA 95 eeskirju.
Just to take the first example in this section (it applies to all examples, just for the sake of efficiency), it is said in Annex III: ‘one Member State classified the supervisory unit for financial markets, which is an institutional unit, within the general government sector. 
Kui võtta kas või selle osa esimene näide (lihtsalt tõhususe huvides; see kehtib kõigi näidete kohta), siis on III lisas öeldud: „üks liikmesriik liigitas finantsturgude järelevalveüksuse, mis kuulub institutsionaalsete üksuste hulka, valitsemissektorisse.
According to ESA 95, units of this kind should be classified outside the general govern‐ ment sector (namely, as financial auxiliaries within the financial corporations sector). 
ESA 95 kohaselt tuleb sedalaadi üksused liigitada väljapoole valitsemissektorit (täpsemalt finantsettevõtete sektorisse kuuluvateks finantsvahendusettevõteteks).
Other Member States correctly classified these institutional units outside general government’. 
Teine liikmesriik liigitas need institutsionaalsed üksused õigesti väljapoole valitsemissektorit”.
However, supervisory units for financial markets can be classified in general government. 
Ometi võib finantsturgude järelevalveüksused valitsemissektori alla liigitada.
In addition, it puts into question the methodological treatment agreed by experts in Member States and Eurostat. 
Lisaks seab see kahtluse alla liikmesriikide ja Eurostati ekspertide kokkulepitud metoodilise käsitluse.
Box 3 – Third indent Eurostat recommends Member States to analyse and reclassify units every year. 
3. selgitus – Kolmas taane Eurostat soovitab liikmesriikidel üksusi igal aastal analüüsida ja ümber liigitada.
This is currently the case for all units having a debt larger than 0.01% of GDP and all Member States are moving towards a more frequent annual reclas‐ sification schedule also for smaller units. The Commission collects annually the Questionnaire on Government Controlled entities and analyses it to check if all units continue to satisfy the 50% test. 
Praegu kehtib see kõigi üksuste kohta, mille võlg ületab 0,01% SKPst, ent kõik liikmesriigid liigitavad järjest enam korra aastas ümber ka väiksemaid üksusi. Komisjon kogub igal aastal küsimustikke valitsemissektori kontrolli all olevate üksuste kohta ja analüüsib neid, et kontrollida, kas kõik üksused täidavad endiselt 50% kriteeriumi.
Reply of the Commission 111 53 The Commission uses its risk analysis to select Member States and topics for its dialogue visits. 
Komisjoni vastus 111 53 Komisjon kasutab oma riskianalüüsi selleks, et valida dialoogkülastusteks välja liikmesriigid ja teemad.
High‐risk topics have always been included in the agenda for both Upstream Dialogue Visits (UDV) and Standard Dialogue Visits (SDVs) (either coming from the risk assessment or from other sources). 
Nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste dialoogkülastuste päevakava sisaldab alati suure riskiga teemasid (mis kerkivad esile riskihindamise või muude allikate põhjal).
Apart from the general high‐risk issues which are always part of the mission agendas, specific issues based on risks are also included. 
Lisaks üldistele suure riskiga teemadele, mis moodustavad alati külastuse päevakava osa, hõlmab see ka konkreetseid riskipõhiseid teemasid.
After UDVs were incorporated in SDVs, the results have been used to identify risky areas which were then addressed during a dialogue visit. 
Pärast seda, kui ettevalmistavad dialoogkülastused muudeti tavapäraste dialoogkülastuste osaks, on nende tulemusi kasutatud selleks, et selgitada välja riskivald-konnad, mida seejärel dialoogkülastuse ajal käsitletakse.
Eurostat considers that it has addressed high risk issues in a visit (e.g. for Italy, the discussions on the recording of GFCF on a cash basis was the result of the risk assessment of 2012). 
Eurostat leiab, et on külastuse ajal käsitlenud suure riskiga teemasid (nt Itaalia puhul olid 2012. aasta riskihindamise tulemuseks arutelud selle üle, kuidas dokumenteerida kapitali kogumahutus põhivarasse kassapõhiselt).
While in the past there was no justification for marking a change, in the form of a comment, this practice has already been changed and comments are now mandatory. 
Kui varem ei olnud muudatuste esiletõstmine märkuse vormis põhjendatud, on see tava juba muutunud ja märkused on nüüd kohustuslikud.
While the EDP risk assessment exercise is well documented, throughout the annual process, it has been voluntary to provide specific comments on each dimension of the risk assessment exercise. 
Ehkki ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on kogu aastase protsessi jooksul hästi dokumenteeritud, on konkreetsete märkuste esitamine iga riskihindamise mõõtme kohta olnud vabatahtlik.
Eurostat agrees that changes in the risk level require more detailed reasoning and comments to be put in writing. 
Eurostat nõustub, et riskitaseme muutmine nõuab üksikasjalikumat põhjendamist ja et märkused tuleb esitada kirjalikult.
54 Eurostat considers that the duration of the visits is sufficient to adequately examine data quality issues. 
54 Eurostat arvab, et külastuste kestus on andmete kvaliteedi asjakohaseks uurimiseks piisav.
If needed, Eurostat has the possibility to prolong the visits or make follow‐up visits. 
Vajaduse korral on Eurostatil võimalik külastust pikendada või teha järelkülastusi.
The Commission considers the ‘number of topics’ is one criterion, but the complexity of an issue and/or the potential impact on EDP data are also important. 
Komisjon leiab, et teemade arv on üks kriteerium, kuid oluline on ka teema keerukus ja/või võimalik mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusele.
The Commission underlines that the dialogue visit is not a stand‐alone tool to examine data quality issues. 
Komisjon rõhutab, et dialoogkülastus ei ole eraldiseisev vahend andmete kvaliteedi probleemide hindamiseks.
The dialogue visit is rather intended to identify risks or potential problems about the quality of the reported data (Council Regulation 479/2009), whilst the data is assessed biannually in April and October. 
Dialoogkülastust kasutatakse pigem esitatud andmetega seotud ohtude või võimalike probleemide tuvastamiseks (nõukogu määrus nr 479/2009), samal ajal kui andmeid hinnatakse kaks korda aastas: aprillis ja oktoobris.
All dialogue visits are followed up and complemented by the regular assessment work and vice versa. 
Kõiki dialoogkülastusi jälgitakse edasi ning täiendatakse korrapärase hindamistööga ja vastupidi.
55 Institutional arrangements and supervisory and control systems have been part of both UDV and SDV agendas, and there is a section in all agendas for visits in order to deal with these issues. 
55 Institutsiooniline kord ning järelevalve-ja kontrollisüsteemid on olnud nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste dialoogkülastuste päevakavade osa ning kõigis külastuste päevakavades on olemas üks punkt nende teemadega tegelemiseks.
In addition, a dedicated questionnaire on these issues was launched in 2012. 
Lisaks võeti 2012. aastal kasutusele konkreetselt neid teemasid käsitlev küsimustik.
Finally, additional information on institutional arrangements is provided via the ‘peer review’ exercise conducted on NSIs, the EDP inventories, and the memoranda of understanding signed by the national institutions on EDP. 
Viimaks esitatakse lisateavet institutsioonilise korra kohta riiklike statistikaametite korraldatud vastastikustes eksperdihinnangutes, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmetes ja riigiasutuste allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumites.
The Commission agrees to analyse how this issue could be further documented in the future. 
Komisjon on nõus analüüsima, kuidas seda teemat saaks edaspidi paremini dokumenteerida.
Reply of the Commission 112 56 It should be pointed out that this observation is calculated using the most extreme cases instead of averages, which would be more appropriate (Figure 6). 
Komisjoni vastus 112 56 Tuleb rõhutada, et selle tähelepaneku tegemiseks on kasutatud kõige äärmuslikumaid juhtumeid, mitte keskmist, mis oleks palju asjakohasem (joonis 6).
Those ‘extremes’ have justification in most cases: for example in the case of Germany the 2013 EDP upstream dialogue visit to Germany comprised two meetings of Eurostat with the national authorities. 
Enamikul juhtudel on need äärmuslikud olukorrad õigustatud: näiteks Saksamaa puhul koosnes 2013. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ettevalmistav dialoogkülastus kahest Eurostati ja riigiasutuste kohtumisest.
After each meeting provisional findings and action points were drafted, however, the final joint report with the main conclusions and recommendations was prepared once the entire two‐part visit had been completed, i.e. following the second meeting. 
Kummagi kohtumise järel pandi kokku esialgsed järeldused ja meetmed, aga lõplik ühisaruanne koos peamiste järelduste ja soovitustega koostati siis, kui kogu kaheosaline külastus oli lõpule viidud, st pärast teist kohtumist.
The same reasoning is valid for the Czech Republic: in 2012 the UDV was sent after 14 weeks but was only published after 25 weeks, together with the SDV findings. 
Sama põhjendus kehtib ka Tšehhi Vabariigi kohta: 2012. aastal saadeti ettevalmistava dialoogkülastuse aruanne 14 nädala pärast, aga see avaldati alles pärast 25. nädalat koos tavapärase dialoogkülastuse järeldustega.
Action points are agreed between Eurostat and the MSs in and after the dialogue visit, and they are transmitted to the Member State the week after the visit (so they are extremely punctual). 
Meetmed lepitakse kokku Eurostati ja liikmesriikide vahel dialoogkülastuse ajal ja pärast seda ning need edastatakse liikmesriigile nädal pärast külastust (seega ollakse nendega ülitäpsed).
Member States commit themselves by agreeing with Eurostat both on content and the deadline. 
Liikmesriigid kohustuvad neid meetmeid võtma ja lepivad Eurostatiga kokku nii sisu kui ka tähtaja.
Depending on the nature of the action and whether it has an impact on the deficit and debt data, deadlines are set and closely monitored before each EDP notification. 
Tähtaegade seadmisel lähtutakse meetmete laadist ja sellest, kas need mõjutavad eelarvepuudujäägi ja võla andmeid, ning nende üle tehakse põhjalikku järelevalvet enne igat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet.
The list of pending action points is revised at each visit. 
Seni võtmata meetmete loend vaadatakse läbi igal külastusel.
There are some action points which, because of institutional arrangements needed in the country or the need to implement new data collection systems, take more time to be implemented. 
On mõned meetmed, mille elluviimine nõuab rohkem aega, sest riigis on vaja teha institutsioonilisi korraldusi või rakendada uusi andmekogumissüsteeme.
In addition, action points are included in the reports of the visits, which are publicly available on the website of Eurostat. 
Meetmed on kirjas ka külastuste aruannetes, mis on Eurostati veebisaidil avalikult üleval.
Action points with impact on the reported deficit and debt data are taken into account in the quality assessment. 
Meetmeid, mis avaldavad mõju teatatud eelarvepuudujäägi ja võla andmetele, võetakse kvaliteedihindamisel arvesse.
Unresolved actions points on issues with a material impact on deficit and debt may also lead to a reservation. 
Kui eelarvepuudujäägi ja võla andmeid oluliselt mõjutavad meetmed jäävad võtmata, võib see tuua kaasa reservatsiooni.
57 (b) Methodological issues are regularly discussed with Member States experts in the EDP statistics working group twice per year. 
57 b) Metoodikaküsimusi arutatakse liikmesriikide ekspertidega korrapäraselt kaks korda aastas ülemäärase eelarvepuudujäägi statistika töörühmas.
In addition, Eurostat has chaired in recent years a task‐force on the MGDD which meets two‐three times per year in order to agree on an updated version of the Manual. 
Lisaks on Eurostat viimastel aastatel juhatanud MDGG töökonda, mis kohtub kaks-kolm korda aastas, et leppida kokku käsiraamatu ajakohastatud versioonis.
58 Eurostat’s policy is to publish all advice given to Member States. 
58 Eurostati põhimõte on avaldada kõik liikmesriikidele antud nõuanded.
However, in case a Member State objects to pub‐ lication due to confidentiality (for example, because it contains business‐sensitive information as guidance is very often on specific cases, or because the operation will not take place after the guidance), Eurostat accepts this. 
Kui aga liikmesriik on konfidentsiaalsuse tõttu avaldamise vastu (näiteks kui nõuanded sisaldavad tundlikku äriteavet, kuna juhised puudutavad sageli mingeid konkreetseid juhtumeid, või kui pärast juhiste andmist ei toimu mingit tegevust), aktsepteerib Eurostat seda.
Eurostat agrees with this observation and, in this context, it is prepared to discuss with Member States how to com‐ municate on advice given, without violating confidentiality. 
Eurostat nõustub selle tähelepanekuga ja on seepärast valmis liikmesriikidega arutama, kuidas antud nõuannetest teavitada, ilma et rikutaks konfidentsiaalsust.
It has already started this process by including informa‐ tion on advice given in the latest report to the EFC. 
Ta on seda protsessi juba alustanud: viimasesse majandus-ja rahanduskomiteele esitatud aruandesse on ta lisanud teabe antud nõuannete kohta.
Reply of the Commission 113 59 The ability to correctly identify ‘one‐off’’ measures, as defined in the Stability and Growth Pact, is crucial for car‐ rying out fiscal surveillance. 
Komisjoni vastus 113 59 Finantsjärelevalve seisukohalt on ülioluline suutlikkus määrata korralikult kindlaks ühekordsed meetmed, nagu need on kirjas stabiilsuse ja kasvu paktis.
Specific guidance, including an indicative and open list of ‘one‐off’ measures was developed in the wake of the 2005 reform of the Stability and Growth Pact, and published in the 2006 Report on Public Finance in the EMU (see Report on Public Finances in EMU 2006: ‘Definition and identification of one‐off and temporary measures’, Section II.4.2, available at: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_ en.pdf). 
Täpsed juhised, sealhulgas ühekordsete meetmete soovituslik ja avatud loend töötati välja stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi alguses ning see avaldati 2006. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus (vt 2006. aasta aruanne riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punkt 4.2 „Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratlemine ja kindlakstegemine” („Definition and identification of one-off and temporary measures”), saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/ publication423_en.pdf).
The Commission has since been using this guidance as a point of reference for its surveillance activities. 
Sellest alates on komisjon kasutanud neid juhiseid oma järelevalvetegevuse alusena.
The 2006 guidance has been recently extended with the establishing of ‘guiding principles’ and the update of the list of ‘typical’ examples. 
2006. aasta juhist täiendati hiljuti juhtpõhimõtete kehtestamisega ja tüüpnäidete ajakohastatud loendiga.
This re‐vamped guidance has been published in the 2015 Report on Public Finances in the EMU: ‘One‐off measures – classification principles used in fiscal surveillance’, Section II.3 (published in December 2015), avail‐ able at: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf). 
See uuendatud juhis avaldati 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punktis 3 „Ühekordsed meetmed – eelarvejärelevalves kasutatavad liigituspõhimõtted” („One-off measures – classification principles used in fiscal surveillance”), avaldatud detsembris 2015, saadaval aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/ publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf).
60 The definition of one‐off measures, as well as an indicative and open list of ‘typical’ cases has been published on the Report on Public Finances in EMU 2006: ‘Definition and identification of one‐off and temporary measures’, Part II, Section 4.2., available at: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf. 
60 Ühekordsete meetmete määratlus ning tüüpjuhtumite soovituslik ja avatud loend avaldati 2006. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punktis 4.2 „Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratlemine ja kindlakstegemine”, saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf).