natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If there is an alert on a suspect in SIS II, and that suspect is 8 9 18 http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18-4486_en.htm Directive (EU) 2016/681 of the European Parliament and of the Council of 27 April 2016 on the use of passenger name record (PNR) data for the prevention, detection, investigation and prosecution of terrorist offences and serious crime. 
Kui süsteemis SIS II on hoiatusteade kahtlustatava kohta ja see kahtlustatav on teada teistele Euroopa ametivõimudele, kuid mitte Prantsusmaa ametivõimudele, siis suuda Prantsusmaa seda isikut broneeringuinfo kontrollimisel tuvastada. http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18–4486_et.htm Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.
10 http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-19-1472_en.htm 
18 8 9 10 http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-19–1472_et.htm
Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time 33 Since 2013, the Schengen States and the Commission have been jointly responsible for implementing the monitoring and evaluation mechanism provided for in the rules on the Schengen area (the “Schengen Acquis”). 
Schengeni hindamistes hinnatakse riiklikku piirikontrolli, kuid puuduste kõrvaldamiseks kulub kaua aega 33 Alates 2013. aastast vastutavad Schengeni riigid ja komisjon ühiselt Schengeni ala eeskirjades (Schengeni õigustik) ette nähtud seire-ja hindamismehhanismi rakendamise eest.
The aim of the mechanism is to ensure that the Schengen States apply the Schengen rules effectively, consistently and transparently. 
Mehhanismi eesmärk on tagada, et Schengeni riigid kohaldavad Schengeni eeskirju tõhusalt, järjepidevalt ja läbipaistvalt.
We examined whether the aim of the mechanism is being achieved. 
Uurisime, kas mehhanismi eesmärk saavutatakse.
34 The current multiannual evaluation programme was established in 2014 for the 2015-2019 period and covers all 26 Schengen countries. 
34 Praegune mitmeaastane hindamisprogramm loodi 2014. aastal perioodiks 2015– 2019 ja hõlmab kõiki 26 Schengeni riiki.
Evaluation team members are designated by the Schengen States based on a call for designations by the Commission (each evaluation has a separate call for designations, with a two weeks deadline for Schengen States to designate the reviewers). 
Schengeni riigid nimetavad hindamisrühma liikmed komisjoni kutse põhjal (iga hindamise kohta saadetakse eraldi kutse ja Schengeni riikidel on läbivaatajate nimetamiseks aega kaks nädalat).
Reviewers from eu-LISA can participate in these visits, but they do not take part in them regularly. 
Eu-LISA hindajad võivad nendes külastustes osaleda, kuid ei tee seda korrapäraselt.
The cost of Schengen evaluations is relatively low compared to the expenditure on the information systems. 
Schengeni hindamiste kulud on suhteliselt väikesed võrreldes infosüsteemidele kulutatuga.
For the 2014-2018 period, the Commission allocated €11.9 million to Schengen evaluations. 
Perioodiks 2014–2018 eraldas komisjon Schengeni hindamistele 11,9 miljonit eurot.
The current multiannual programme has been implemented as planned through annual evaluation programmes. 19 
Praegust mitmeaastast programmi on kavakohaselt rakendatud iga-aastaste hindamisprogrammide kaudu. 19
20 Box 1 Schengen evaluation team’s visits to Schengen States In July the year before they are due to receive an evaluation visit, the Member States concerned receive a standard questionnaire, to which they have eight weeks to reply. 
20 1. selgitus Schengeni hindamisrühma külastused Schengeni riikidesse Hindamiskülastuse toimumisele eelneva aasta juulis saadetakse asjaomastele liikmesriikidele küsimustik, millele vastamiseks on aega kaheksa nädalat.
The evaluation team prepares its visits based on the replies received. 
Hindamisrühm valmistab oma külastused ette saadud vastuste põhjal.
Evaluation visits usually last one week. 
Hindamiskülastused kestavad tavaliselt ühe nädala.
Teams consist of maximum eight experts appointed by Schengen States, plus two representatives from the Commission. 
Rühmad koosnevad Schengeni riikide nimetatud kuni kaheksast eksperdist ja kahest komisjoni esindajast.
The team members have different types of expertise, allowing them to cover all aspects of the Schengen Acquis. 
Rühma liikmetel on eri liiki oskusteave, mis võimaldab neil katta kõik Schengeni õigustiku aspektid.
Each team is headed by two lead experts (one from the Member States and one from the Commission), responsible for the content and quality of the final report. 
Igat rühma juhivad kaks juhtiveksperti (üks liikmesriikidest ja üks komisjonist), kes vastutavad lõpparuande sisu ja kvaliteedi eest.
The visits start at a strategic level, with meetings at ministries and border authority headquarters, followed by activities at an operational level. 
Külastusi alustatakse strateegilisel tasandil – ministeeriumides ja piirivalveasutustes toimuvate koosolekutega. Neile järgneb töö operatiivtasandil.
The evaluation team members are allocated to their different areas of expertise and meet with different national practitioners, such as border guards, police officers and IT experts. 
Hindamisrühma liikmed jaotatakse vastavalt nende oskusvaldkonnale ja nad kohtuvad erinevate liikmesriigi töötajatega, nagu piirivalve-ja politseiametnikud ning IT-eksperdid.
For example, during the 2017 Schengen evaluation of the implementation of SIS II in France, the team visited 38 on-site locations, including the National SIS II IT centre, police stations, customs offices, ports, airports and train stations. 
Näiteks kui 2017. aastal viidi Prantsusmaal süsteemi SIS II rakendamise kohta läbi Schengeni hindamine, külastas rühm 38 asukohta, sealhulgas süsteemi SIS II riiklikku IT-keskust, politseijaoskondi, tolliasutusi, sadamaid ning lennu-ja rongijaamu.
36 We examined the Schengen evaluations of the countries we visited. 
36 Uurisime külastatud riikide kohta koostatud Schengeni hindamisi.
We found that these were thorough and methodical, and addressed key aspects of the systems. 
Leidsime, et need olid põhjalikud ja metoodilised ning nendes käsitleti süsteemide tähtsaimaid aspekte.
However, it can take several years to address identified weaknesses. 
Tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võib aga kuluda mitu aastat.
37 The draft evaluation report is completed six weeks after the evaluation mission, but it can take the Commission one year to adopt the report, and the Council to adopt the recommendations. 
37 Hindamisaruanne valmib kuus nädalat pärast hindamiskülastust, kuid komisjonil võib kuluda selle vastuvõtmiseks kuni aasta ja nõukogul soovituste vastuvõtmiseks kuni aasta.
This involves numerous procedures for consultations with the Schengen State and the Commission. 
See hõlmab mitut konsultatsioonimenetlust Schengeni riikide ja komisjoniga.
There are no agreed deadlines for these consultations. 
Nende konsultatsioonide kestust ei ole kokku lepitud.
38 Once the Council adopts the recommendations, the Schengen States concerned have three months to present an action plan to address the Council’s recommendations. 
38 Kui nõukogu soovitused vastu võtab, on asjaomastel Schengeni riikidel kolm kuud aega, et esitada tegevuskava nõukogu soovituste täitmiseks.
This action plan needs to be reviewed and approved by the Commission and the evaluation team. 
Selle peavad omakorda läbi vaatama ja heaks kiitma nii komisjon kui ka hindamisrühm.
39 There is no deadline for the implementation of the action plans, although the Schengen States must start to report on their implementation six months after the plan is approved. 
39 Tegevuskavade rakendamiseks tähtaega ei seata, kuigi Schengeni riigid peavad hakkama rakendamisest aru andma kuus kuud pärast kava heakskiitmist.
This means that from the time a shortcoming is detected, it could take almost two years before a Schengen State starts to report on the corrective action it has taken. 
See tähendab, et puuduse tuvastamise hetkest võib kuluda peaaegu kaks aastat, enne kui Schengeni riik hakkab aru andma võetud parandusmeetmetest.
Figure 4 shows the procedure following an evaluation visit. 
Joonisel 4 näidatakse hindamiskülastusele järgnevat menetlust. Joonis 4.
Figure 4 – Schengen evaluation mechanism procedural steps 21 Source: European Court of Auditors. 40 So far no Schengen State has yet been subject to more than one announced evaluation visit under the current cycle of evaluations. 
Schengeni hindamismehhanismi menetlusetapid Hindamiskülastus Nõukogu võtab vastu soovituse ning edastab selle Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele Hinnatud liikmesriik esitab tegevuskava puuduste kõrvaldamise kohta (kolme kuu jooksul) Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
The Commission relies on Schengen States’ own reporting on their implementation of the agreed action plan. 
Komisjon tugineb Schengeni riikide enda aruandlusele kokkulepitud tegevuskava rakendamise kohta.
There is therefore a risk of deficiencies remaining unaddressed until the next round of evaluations five years later. 
Seetõttu on oht, et puudused jäävad kõrvaldamata kuni hindamiste järgmise vooruni viis aastat hiljem.
It could then take a further two years for that country’s authorities to implement corrective action. 
Seejärel võib kuluda veel kaks aastat, kuni selle riigi ametiasutused võtavad parandusmeetmeid.
41 The Commission can suggest follow-up visits if a Schengen State fails to implement its action plan, but there are no other mechanisms in place to enforce 
41 Kui Schengeni riik ei rakenda tegevuskava, võib komisjon soovitada järelkülastusi, kuid muid mehhanisme rakendamise jõustamiseks ei ole.
implementation. In theory, if persistent serious deficiencies are identified in a Schengen State in the field of management of the external border, the Council may, based on a proposal from the Commission, recommend that the country reintroduce controls at its borders with other Schengen States. 
Kui Schengeni riigis tuvastatakse välispiiri haldamise valdkonnas suured ja püsivad puudused, võib nõukogu teoreetiliselt komisjoni ettepaneku alusel soovitada, et riik taaskehtestaks kontrolli teiste Schengeni riikidega ühistel piiridel. u 2 aastat kogu protsessi jaoks
42 Under the regulation from 2013 on the Schengen evaluation mechanism11, the Commission is required to report annually to the Parliament and the Council on the evaluations carried out, the recommendations made and the state of play with regard to remedial action. 
42 Schengeni hindamismehhanismi 2013. aasta määruses11 nõutakse, et komisjon annaks parlamendile ja nõukogule igal aastal aru läbi viidud hindamiste, tehtud soovituste ja parandusmeetmete hetkeolukorra kohta.
The Commission has not yet produced such a report. 
Komisjon ei ole sellist aruannet veel avaldanud.
43 With the exception of Finland, whose evaluation report had not been completed at the time of the audit, all the Schengen States we visited had been subject to evaluation. 
43 Kõiki meie külastatud Schengeni riike oli hinnatud, välja arvatud Soomet, mille hindamisaruanne ei olnud auditi ajaks valminud.
We followed up on their progress in implementing their action plans and found a variety of implementation rates. 
Jälgisime nende edusamme tegevuskavade rakendamisel ja leidsime, et rakendamise tase on väga erinev.
According to the evidence provided, Poland had implemented 79 % of its recommendations two years after the evaluation visit, France had implemented 87 % of the recommendations four years after the evaluation visit and Luxembourg, which was evaluated in 2018, has implemented 92 % of the recommendations. 
Esitatud tõendite kohaselt täitis Poola kaks aastat pärast hindamiskülastust 79 % talle esitatud soovitustest, Prantsusmaa täitis neli aastat pärast hindamiskülastust 87 % soovitustest ja Luksemburg, mida hinnati 2018. aastal, täitis 92 % soovitustest.
The evidence from Italy suggested that, two years after the evaluation visit, the country was in the process of implementing 15 % of its recommendations. 
Itaalia kohta käivad tõendid viitasid, et kaks aastat pärast hindamiskülastust oli riik teel 15 % soovituste täitmise suunas.
EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control 44 The main EU instrument to support border control is the Internal Security Fund (ISF) with an initial allocation of €3.8 billion for the 2014-2020 period. 
ELi liikmesriigid kasutavad olemasolevaid ELi vahendeid ainult piiratud määral piirikontrolli infosüsteemide täiustamiseks 44 Peamine ELi vahend piirikontrolli toetamiseks on Sisejulgeolekufond (ISF), millest eraldati perioodiks 2014–2020 esialgu 3,8 miljardit eurot.
It consists of:  ISF Borders (€2.76 billion), providing support for the management of external borders and the common visa policy. 
See hõlmab järgmist: • välispiiride rahastamisvahend (2,76 miljardit eurot), millest antakse toetust välispiiride ja ühise viisapoliitika juhtimiseks.
All EU States except Ireland and the United Kingdom participate in the implementation of the ISF Borders instrument. 
Välispiiride rahastamisvahendi rakendamises osalevad kõik ELi riigid, v.a Iirimaa ja Ühendkuningriik.
The four Schengen Associated Countries (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland) also participate in the ISF Borders and Visa instrument.  ISF Police (€1.04 billion), providing financial support for police cooperation, preventing and combating crime, including migrant smuggling. 
Välispiiride ja viisade rahastamisvahendis osalevad ka neli Schengeni lepinguga ühinenud riiki (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits); • politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist (1,04 miljardit eurot) antakse finantstoetust politseikoostööks, kuritegevuse, sealhulgas rändajate smugeldamise tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks.
All EU States except Denmark and the United Kingdom participate in the implementation of the ISF Police. 
Kõik ELi riigid, v.a Taani ja Ühendkuningriik, osalevad politseikoostöö rahastamisvahendi rakendamises.
45 Most of the Member States did not report any significant expenditure until 2017. 
45 Kuni 2017. aastani ei deklareerinud enamik liikmesriike märkimisväärseid kulusid.
As spending started late, the Member States have been slow to use the money. 
Et vahendeid hakati kulutama hilja, on liikmesriigid seda teinud aeglaselt.
According to the Commission, the primary reason for this is the heavy procurement procedures involved. 
Komisjoni sõnul on selle peamiseks põhjuseks suured hankemenetlused.
The Member States covered by the audit, also noted the additional administrative burden involved. 
Auditis käsitletud liikmesriigid nimetasid ühe põhjusena ka täiendavat halduskoormust.
For example, they noted that even a small increase in the amount allocated to a national programme requires a complete revision of that programme. 
liikmesriigid, et riiklikule programmile eraldatud summa vähesegi suurenemise korral tuleb programm täielikult läbi vaadata.
46 The countries covered by our audit, dedicated between 3 % and 29 % of their Internal Security Fund allocations (€61.2 million) to the five systems audited (see Figure 5). 
46 Meie auditis käsitletud riigid eraldasid 3–29 % neile Sisejulgeolekufondist eraldatud vahenditest (61,2 miljonit eurot) viiele auditeeritud süsteemile (vt joonis 5).
Of this, they allocated 43 % (€26.5 million) to maintenance projects and 57 % (€34.7 million) to extension projects. 
Sellest eraldasid nad omakorda 43 % (26,5 miljonit eurot) süsteemide hooldamise projektidele ja 57 % (34,7 miljonit eurot) laiendusprojektidele.
They have mostly used this money for maintenance of SIS II and VIS and extensions of Eurosur and PNR. 
Peamiselt on nad seda raha kasutanud süsteemide SIS II ja VIS hooldamiseks ning EUROSURi ja broneeringuinfo süsteemi laiendamiseks.
Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks 47 We assessed the extent to which the Member States share relevant, timely and complete information through the information systems covered by the audit. 
Piirivalveametnikud ei saa süsteemidest alati täielikke andmeid, mis vähendab kontrolli tõhusust 47 Hindasime, millisel määral jagavad liikmesriigid auditis käsitletud infosüsteemide kaudu asjakohast, õigeaegset ja täielikku teavet.
We reviewed available statistics in order to assess the extent to which the Schengen countries are using the systems for their border checks and for exchanging information. 
Vaatasime läbi olemasolevad statistilised andmed, et hinnata, millisel määral kasutavad Schengeni riigid süsteeme piirikontrollis ja teabevahetuses.
In addition, we examined whether these countries entered complete data promptly. 
Uurisime ka seda, kas need riigid sisestavad andmed kiiresti ja täielikult.
Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic 48 From the moment individuals present themselves at a border checkpoint to the Schengen area, border guards need European information systems to help them confirm the person’s identity and verify that they are authorised to enter the Schengen area. 
Liikmesriigid kasutavad süsteeme teabe jagamiseks aina rohkem, kuid kontroll võiks olla süstemaatilisem 48 Hetkest, kui isik tuleb Schengeni ala piiripunkti, vajavad piirivalveametnikud Euroopa infosüsteemide abi, et teha kindlaks isikusamasus ja kontrollida, kas isikul on lubatud Schengeni alale siseneda.
SIS II 49 Any Schengen State with information about a person to be intercepted at the border (as prescribed by the relevant legislation) should create an alert in SIS II. 
SIS II 49 Iga Schengeni riik, kellel on teavet isiku kohta, kes tuleks piiril kinni pidada, peaks sisestama süsteemi SIS II hoiatusteate (nagu sätestatud asjaomastes õigusaktides).
This allows border guards in any participating country to act upon it when they encounter that individual during border checks (see Box 2). 
See võimaldab osaleva riigi piirivalveametnikel teate põhjal tegutseda, kui nad kõnealust isikut piiril kontrollivad (vt 2. selgitus).
24 Box 2 Hitting the right target When a person presents a travel document, the border guard uses a scanner, which reads an identifier on the travel document. 
25 2. selgitus Õige kokkulangevuse leidmine Kui isik esitab reisidokumendi, tuvastab piirivalveametnik skanneri abiga reisidokumendi tunnuse.
The most modern documents contain an electronic chip, while older documents have a special code at the bottom of the page (known as the machine-readable zone or MRZ) and some documents have none (for example, most Italian ID cards). 
Uusimates dokumentides on elektrooniline kiip, vanemates kood lehe allosas (masinloetav ala), mõnel dokumendil aga pole kumbagi (nt enamik Itaalia ID-kaarte).
If the document number cannot be retrieved by the scanner, a border guard can enter it in the system manually. 
Kui skanner ei suuda dokumendi numbrit tuvastada, võib piirivalveametnik sisestada selle süsteemi käsitsi.
Based on the data transferred to the computer, a query on a person is sent to the national or European SIS II databases. 
Arvutisse sisestatud andmete põhjal tehakse isiku kohta päring riiklikes või Euroopa SIS II andmebaasides.
If there is a match between a record in the database and the data collected by the border guard, it is called a hit. 
Kui andmebaasis on hoiatusteade piirivalveametniku sisestatud isiku kohta, nimetatakse seda kokkulangevuseks.
25 If the initial alert recorded in the database was created in a country other than the one from which the query is sent, the hit is called a foreign hit. 
Kui andmebaasis salvestatud algne hoiatusteade sisestati muus kui päringu saatnud riigis, nimetatakse seda kokkulangevuseks välisriikide andmetega.
Hits may occur if the relevant authorities have registered a person as wanted, or the travel document has been flagged in the system. 
Kokkulangevused võivad tekkida, kui asjaomased asutused on registreerinud isiku tagaotsitavana või reisidokumendile on süsteemis lisatud märge.
Matches may therefore occur for someone who is not actually the wanted person but who has the same name. 
Seepärast võib kokkulangevus tekkida ka isiku puhul, kes ei ole tegelikult tagaotsitav, vaid kannab lihtsalt sama nime.
Biometrics (i.e. fingerprints) are generally regarded as a way to identify a person uniquely, which is why an increasing number of alerts in SIS II contain fingerprint information. 
Isikusamasuse tuvastamiseks kasutatakse valdavalt biomeetriat (nt sõrmejäljed), mistõttu hõlmab aina suurem arv SIS II hoiatusteateid ka sõrmejälgede andmeid.
50 We found that, between 2013 and 2017, the number of hits relating to wanted persons and objects based on alerts originating in other countries almost tripled (see Figure 6). 
50 Leidsime, et ajavahemikus 2013–2017 peaaegu kolmekordistus teistest riikidest pärit hoiatusteadetel põhinev tagaotsitavate isikute ja esemetega seotud kokkulangevuste arv (vt joonis 6). Joonis 6.
Figure 6 – Number of hits in SIS II based on alerts from other countries Source: ECA based on data from eu-LISA. 
SIS II kokkulangevuste arv teistest riikidest pärit hoiatusteadete põhjal (tuhandetes) 243 155 129 87 2013 2014 156 2015 2016 2017 Allikas: Euroopa Kontrollikoda eu-LISA andmete põhjal.
51 The increased number of hits is consistent with the steady increase in the number of alerts in SIS II, from around 50 million in 2013 to over 76 million in 2017. 
51 Kokkulangevuste arvu suurenemine vastab SIS II hoiatusteadete arvu stabiilsele suurenemisele ligikaudu 50 miljonilt 2013. aastal enam kui 76 miljonini 2017. aastal.
Most of the alerts (76 %) concern lost or stolen documents. 
Enamik hoiatusteadetest (76 %) puudutavad kadunud või varastatud dokumente.
52 According to Eurostat data12, the number of third-country nationals refused entry at the external borders ranged from a low of 440 000 in 2017 to a high of nearly 500 000 in 2009. 
52 Eurostati andmete kohaselt12 jäi välispiiril riiki mittelubatud kolmandate riikide kodanike arv vahemikku 440 000 (2017. aastal) kuni peaaegu 500 000 (2009. aastal).
The information systems provide the necessary support for identifying the most typical reported reasons for refusal. 
Infosüsteemid annavad vajalikku abi kõige tüüpilisemate teatatud keeldumise põhjuste tuvastamiseks.
However, Schengen States do not always specify or record the reason why an individual was refused at the external border. 
Schengeni riigid aga ei täpsusta ega salvesta alati põhjust, miks isikul keelati välispiiril siseneda.
53 As described above, the number of queries submitted to the information systems is constantly growing. 
53 Nagu eespool kirjeldatud, suureneb infosüsteemides esitatavate päringute arv järjepidevalt.
National authorities stated during the audit interviews that they check every individual who tries to cross the external border. 
Riigiasutused teatasid auditi raames toimunud vestlustel, et nad kontrollivad iga välispiiri ületada püüdvat isikut.
However, our survey revealed that more than half of the border guards had been in a situation where they had to decide whether to let someone through without consulting the systems. 
Meie küsitlusest aga selgus, et enam kui pooled piirivalveametnikud on olnud olukorras, kus neil on tulnud otsustada, kas lubada keegi läbi, ilma et tema andmeid süsteemidest kontrollitaks.
26 12 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-datasets/-/migr_eirfs 
26 12 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-datasets/-/migr_eirfs
Eurodac 55 Another example of increased data exchange among Schengen States is through the Eurodac system, which allows them to register asylum seekers and persons attempting an irregular border crossing by taking their fingerprints. 
Eurodac 55 Üks näide suurenenud andmevahetuse kohta Schengeni riikide seas on Eurodac-süsteem, mis võimaldab neil registreerida varjupaigataotlejaid ja ebaseaduslikult piiri ületada püüdvaid isikuid, võttes nende sõrmejäljed.