natgillin/translations-raw huggingface dataset:
117 We further found that: ECDC’s role in relation to generic preparedness is insufficiently formalised, which may limit its capacity to properly plan its related tasks in the long term or respond effectively to assistance requests (paragraphs 35 to 39); Member States have shown insufficient responsiveness to speed up the joint procurement of pandemic influenza vaccine (paragraphs 40 to 43); and the EU does not have a mechanism to address urgent needs for medical countermeasures within the framework of the decision on serious cross-border threats to health (paragraph 42). 
117 Lisaks leiti, et ECDC roll üldise valmisoleku alal on ebapiisavalt formaliseeritud, mis võib piirata ameti võimet planeerida selliste ülesannete täitmist pikaajalises perspektiivis ja mõjusalt reageerida abitaotlustele (punktid 35–39); liikmesriigid ei ole üles näidanud küllaldast valmisolekut pandeemilise gripi vaktsiini ühishangete korraldamise kiirendamiseks (punktid 40–43) ning endiselt puudub ELi mehhanism kiireloomulisteks meditsiinilisteks vastumeetmeteks (punkt 42).
Finally, the work and role of the HSC have proven to be very important, but it is facing some strategic and operational challenges which need to be tackled to enable it to make full use of its strong mandate (paragraphs 44 to 52) and thereby ensure the highest possible level of protection against health threats in the EU; this also relates to ensuring that the decision’s coordination of response rules can be applied effectively (paragraphs 53 to 55). 
Terviseohutuse komitee töö ja roll on osutunud väga oluliseks, ent komitee töös vajab lahendamist mitu strateegilist ja tegevusalast küsimust, mis tuleb lahendada, et amet saaks täielikult ära kasutada oma tugevat mandaati (punktid 35–39) ning tagada seeläbi ELis kõige parem võimalik terviseohtude vastane kaitse; lisaks tuleb tagada otsuses paika pandud reageerimise koordineerimise reeglite mõjus rakendamine (punktid 53–55).
Conclusions and recommendations 49 118 It is necessary to speed up the development and implementation of the innovations introduced by the decision, and tackle the remaining operational and strategic challenges for the HSC. 
Järeldused ja soovitused 49 118 Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisalduvate uuenduste arendamist ja rakendamist tuleb kiirendada ning asuda tegelema terviseohutuse komitee ees seisvate allesjäänud strateegiliste ja tegevusalaste küsimustega.
This requires a better common understanding between Member States and the Commission of the objectives and joint priorities for the enhanced coordination and information exchange efforts under the decision, in particular in the areas of preparedness planning, joint procurement and organising the work of the HSC in the long term. 
See vajab liikmesriikide ja komisjoni paremat ühist arusaamist otsuses sätestatud parema koordineerimise ja vastastikuse teavitamise eesmärkidest ning ühistest prioriteetidest – eelkõige puudutab see hädaolukordadeks valmisolekut, ühishankeid ja terviseohutuse komitee töö pikaajalist organiseerimist.
For preparedness and response planning, an additional challenge is to consider the developments occurring in the wider international context as outlined in Box 3 and Annex I. Recommendation 1 In order to speed up the development and implementation of the innovations introduced by the decision on serious cross-border threats to health, and tackle the remaining operational and strategic challenges for the HSC: (a) The Commission should propose to the HSC that it develop a strategic HSC roadmap for the implementation and development of the decision. 
Hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimise kavandamise muudab veelgi keerulisemaks vajadus võtta arvesse laiemas rahvusvahelises kontekstis toimuvat (vt 3. selgitus ja I lisa). 1. soovitus Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsuses sisalduvate uuenduste arendamise ja rakendamise kiirendamiseks ning terviseohutuse komitee ees seisvate ülejäänud strateegiliste ja tegevusalaste küsimuste lahendamiseks peaks tegema järgmist: a) komisjon peaks tegema terviseohutuse komiteele ettepaneku välja töötada otsuse arendamist ja rakendamist käsitlev strateegiline tegevuskava.
While the decision does not require the setting of targets and indicators, this roadmap should reflect joint priorities, in particular on the coordination of preparedness planning, to facilitate a common understanding of how to achieve more clear-cut results towards 2020. 
Otsuses ei nõuta küll sihtväärtuste ega näitajate seadmist, kuid tegevuskava peaks siiski peegeldama ühiseid prioriteete (eelkõige valmisoleku planeerimise koordineerimise alal), et võimaldada ühisele arusaamisele jõudmist selle kohta, kuidas aastaks 2020 saavutada selgeid tulemusi.
Work in this area should take account of the international initiatives in this domain which in particular call for peer review or external assessment mechanisms to be applied. 
Nimetatud töös peaks arvesse võtma selles valdkonnas tehtud rahvusvahelisi algatusi, millega kutsutakse eelkõige kasutama vastastikuse eksperdihinnangu ja väliste hindamiste mehhanisme.
If possible, this work should also take account of preparedness guidance already developed at EU level. (b) The Commission should ensure that lessons learned from the first reporting cycle on preparedness planning are applied for the next round of reporting in 2017 and improve its performance reporting for the implementation of the decision towards 2020. 
Võimaluse korral peaks töö arvesse võtma ka ELi tasandil juba välja töötatud valmisoleku suuniseid; b) komisjon peaks tagama valmisoleku planeerimise esimese aruandlustsükli käigus saadud kogemuste kasutamise järgmises aruandlustsüklis (2017. aastal) ning parandama oma tulemuste aruandlust otsuse rakendamise kohta kuni aastani 2020.
It should ensure that reported progress is accurate and based on methodologies agreed with the Member States where relevant. (c) The Commission, in cooperation with the Member States, should identify how to best make use of the HSC working groups and ensure that their work is well structured around technical issues and serves as an input to the HSC. 
Komisjon peaks tagama, et edenemise kohta esitatud andmed on täpsed ja põhinevad vajaduse korral liikmesriikidega kokku lepitud metoodikatel; c) komisjon peaks koos liikmesriikidega leidma, kuidas kõige paremini kasutada terviseohutuse komitee töörühmi ning tagada, et nende töö oleks hästi struktureeritud tehniliste küsimuste lahendamisele, ja kindlustada selle kasulikkus terviseohutuse komitee jaoks.
Working groups already established need to apply their terms of reference from 2017 and deliver results, based on annual work plans and clearly identified objectives. 
Juba loodud töörühmad peavad alates 2017. aastast lähtuma oma mandaadist ja andma tulemusi, mis põhinevad nende iga-aastastel töökavadel ja selgelt määratletud eesmärkidel.
This also applies to the HSC preparedness working group and its work to develop an EU mechanism to address urgent needs for medical countermeasures. (d) The Commission and the Member States need to ensure that the work on the joint procurement of pandemic influenza vaccine accelerates and delivers results as soon as possible. 
Sama kehtib ka terviseohutuse komitee valmisolekualase töörühma ja selle töö kohta, milleks on välja töötada ELi mehhanism kiireloomuliste meditsiiniliste vastumeetmete võtmiseks; d) komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et pandeemilise gripi vaktsiini ühishangete töö kiireneks ja annaks tulemusi nii kiiresti kui võimalik.
Conclusions and recommendations 50 119 As regards the effective implementation of the existing systems for early warning and response and epidemiological surveillance (paragraph 56), for which the decision on serious cross-border threats to health provides the legal basis, we found overall that these systems have been operational for years and that their important role at EU level is widely recognised by stakeholders. 
Järeldused ja soovitused 50 119 Tõsiste piiriüleste terviseohtude otsus moodustab õigusliku aluse olemasolevatele varajase hoiatamise ja reageerimise ning epidemioloogilise seire süsteemidele (punkt 56); nende toimimise mõjusust uurides leidis kontrollkoda, et süsteemid on toiminud juba aastaid ja et sidusrühmad tunnistavad üldiselt nende olulisust ELi tasandil.
However, for early warning and response we found that there is scope for making upgrades to the EWRS, including to related procedures and processes for situational awareness and incident management and the organisation of the EWRS user community (paragraphs 57 to 68). 
Varajase hoiatamise ja reageerimise alal leidsid audiitorid aga, et EWRSi saaks parandada: see puudutab näiteks olukorrateadlikkuse ja intsidentide käsitlemise lahendustega seotud protseduure ja protsesse ning EWRSi kasutajarühma ülesehitust (punktid 57–68).
In addition, the updated EU-level approach to early warning and response for serious chemical and environmental threats was not yet tested (paragraphs 69 to 73). 
Lisaks ei testitud tõsiste keemia-ja keskkonnaohtude jaoks mõeldud ELi varajase hoiatamise ja reageerimise uuendatud lähenemisviisi (punktid 69–73).
Finally, the epidemiological surveillance system generally works well, but further work by ECDC and the Member States is required to ensure maximum comparability and quality of surveillance data (paragraphs 74 to 77). 
Epidemioloogilise seire süsteem toimib üldiselt hästi, ent andmete maksimaalse võrreldavuse ja seireandmete parima kvaliteedi tagamiseks vajatakse veel ECDC ja liikmesriikide poolset lisatööd (punktid 74–77).
Recommendation 2 In order to further upgrade the EWRS and develop more integrated solutions for related risk management procedures, the Commission, in cooperation with the Member States and ECDC, should: (a) examine and propose in 2017 options for modernising and enhancing the EWRS. 
2. soovitus EWRSi edasiseks moderniseerimiseks ja sellega seotud riskijuhtimisprotseduuride arendamiseks peaks komisjon koostöös liikmesriikide ja ECDCga: a) uurima võimalusi EWRSi uuendamiseks ja parandamiseks ning tegema 2017. aastal vastavad ettepanekud.
This should include integrated or complementary options for EU-level situational awareness and incident management for serious cross-border threats to health; (b) obtain regular feedback from users on integrated solutions for risk management and the operation and development of the EWRS. 
See peaks sisaldama integreeritud ja üksteist täiendavaid lahendusi tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul kasutatavate ELi tasandi olukorrateadlikkuse ja intsidentide käsitlemise lahenduste jaoks; b) küsima kasutajatelt regulaarselt tagasisidet riskijuhtimise integreeritud lahenduste ning EWRSi toimimise ja arendamise kohta.
120 As regards the health programme objectives to protect citizens from (serious cross-border) threats to health (paragraph 78), we found that its performance showed weaknesses. 
120 Audiitorid leidsid, et terviseprogrammi (mille eesmärk on kaitsta liidu kodanikke tõsiste piiriüleste terviseohtude eest, vt punkt 78) toimimises on puudusi.
Most of the audited health threat actions from the second health programme (2008-2013), despite performing well in terms of producing the agreed deliverables, showed a lack of sustainable results (paragraphs 79 to 88), limiting their contribution towards achieving the objective of protecting citizens from threats to health. 
Enamik teise terviseprogrammi (2008–2013) auditeeritud projektidest saavutas küll kokkulepitud väljundid, ent nende tulemused ei olnud jätkusuutlikud (punktid 79–88), mistõttu jäi piiratuks ka nende panus kodanike kaitsesse terviseohtude eest.
Although this is not a new observation, it underlines that the Commission needs to do more, in consultation with its stakeholders, to improve performance on this issue. 
Tegu ei ole küll uue tähelepanekuga, ent see rõhutab veelgi vajadust, et komisjon peab koostöös oma sidusrühmadega tegema nimetatud küsimuses tulemuste saavutamiseks rohkem jõupingutusi.
In addition, we found weaknesses in measuring the indicator for the health threats objective under the third health programme as well as a relatively low level of spending for this particular objective in 2014-2016, suggesting that it is difficult to fund a sufficient number of policy relevant actions under this objective to ensure that a real impact is made towards 2020 in achieving the objective (paragraphs 89 to 94). 
Kontrollikoda leidis ka puudusi kolmanda terviseprogrammi terviseohtude eesmärgi mõõtmises; lisaks oli eesmärgile aastatel 2014–2016 eraldatud eelarve suhteliselt väike, mis viitab sellele, et komisjonil oli keeruline leida küllaldast hulka asjaomase poliitika jaoks sobivaid tegevusi, mille abil oleks võimalik nimetatud eesmärgi täitmisel kuni aastani 2020 tõelist mõju saavutada (punktid 89–94).
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 3 In order to address the main weaknesses identified in the performance of the health programme for actions addressing health threats, the Commission should: (a) examine and propose options in 2017 for ensuring a greater sustainability of results for health threat-related actions funded under the health programme towards 2020. 
Järeldused ja soovitused 51 3. soovitus Terviseprogrammi terviseohtudega tegelevate tegevuste tulemuslikkuse peamiste puuduste parandamiseks peaks komisjon: a) uurima terviseprogrammi tegevusi ja tegema 2017. aastal ettepanekuid, et tagada terviseprogrammi terviseohtude eesmärgiga seotud tegevuste tulemuste parem jätkusuutlikkus programmi järgnevatel tegevusaastatel (kuni aastani 2020).
These should include stronger needs and policy relevance identifications when programming actions, but also a more collaborative analysis between DG Health and Food Safety and Chafea of the policy relevance of ongoing and recently completed actions with a view to identifying options to promote the uptake of good-quality results (also see Recommendation 4); (b) define and agree, in consultation with the Member States, a clear methodology for collecting performance information needed to report progress towards 2020 under the specific indicator for health threats in the third health programme (also see Recommendation 1). (c) clearly identify in 2017, for the remaining years of the health programme until 2020, which priorities under the objective to protect citizens from serious cross-border threats to health provide opportunities for funding policy-relevant actions towards 2020 (see Recommendation 3(a). 
Need peaksid juba tegevuste kavandamisel olema paremini seotud vajaduste ja poliitikakaalutlustega, ent sisaldama ka tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning Chafea vahelisel paremal koostööl põhinevat analüüsi käimasolevate ja äsja lõpetatud tegevuste poliitikaalase asjakohasuse kohta, et leida võimalusi kvaliteetsete tulemuste ärakasutamise edendamiseks (vt ka 4. soovitus); b) liikmesriikidega konsulteerides määratlema ja kokku leppima selge metoodika tulemuslikkuse teabe kogumiseks, mida vajatakse 3. terviseprogrammi terviseohtude eesmärgi täitmise edenemise mõõtmiseks kuni aastani 2020 (vt ka 1. soovitus); c) määratlema 2017. aastal selgelt, millised eesmärgi „liidu kodanike kaitsmine tõsiste piiriüleste terviseohtude eest“ raames seatud prioriteedid pakuvad võimalusi poliitika jaoks sobivate asjaomaste tegevuste rahastamiseks kuni aastani 2020 (vt 3. soovituse alapunkt a).
121 Finally, the audit revealed that, despite a wide array of coordination mechanisms, a number of gaps exist in relation to the Commission’s internal coordination of health security activities across different services and programmes to ensure that full use is made of potential synergies. 
121 Lisaks näitas audit, et hoolimata paljude koordineerimismehhanismide olemasolust on mitu lünka komisjoni erinevate talituste ja programmide vahelises terviseturbe asutusesiseses koordineerimises, mis peaks tagama kogu potentsiaalse sünergia ärakasutamise.
In a context of high volumes of EU funding from different thematic programmes and a range of Commission services being involved in their implementation, requiring complex networking between Commission services, national policymakers, end-users and other stakeholders, there is scope for better policy-oriented and structured coordination (paragraphs 96 to 102). 
Eri temaatilistest programmidest pärit ELi rahastamise suure mahu kontekstis ja selle rakendamisega tegelevate komisjoni talituste suure arvu tõttu, mis nõuab komisjoni talituste, liikmesriikide poliitikakujundajate, lõppkasutajate ja teiste sidusrühmade vahelist keerukat omavahelist suhtlemist, on võimalik muuta koordinatsiooni veelgi poliitikale suunatumaks ja strukturee-ritumaks (punktid 96–102).
We also found that more work needs to be done to make existing agreements for cooperation between Commission crisis management structures fully operational (paragraphs 103 to 106), and that DG Health and Food Safety’s management of its Health Emergencies Operations Facility showed weaknesses that might hamper its performance when dealing with future health crises in the EU (paragraphs 107 to 111). 
Kontrollikoda leidis samuti, et komisjoni kriisiohjamisstruktuuride vaheliste olemasolevate koostöölepingute täielikuks toimimiseks vajatakse täiendavat tööd (punktid 103–106) ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi juhtimises oli puudusi, mis võivad pärssida selle tulemuslikkust ELi tulevaste tervisekriiside lahendamisel (punktid 107–111).
Conclusions and recommendations 52 Recommendation 4 In order to bridge the gaps in the Commission’s internal coordination in terms of activities relevant to health security and public health crisis management, and to improve the design of its Health Emergencies Operations Facility: (a) the Commission should define from 2017 a more structured, detailed approach for coordination between DG Health and Food Safety and other Commission services which perform activities relevant to health security, including a mapping of past, ongoing and planned activities. 
Järeldused ja soovitused 52 4. soovitus Selleks, et täita komisjoni terviseturbe ja rahvatervise kriisiohjamise asutusesiseses koordinatsioonis peituvad lüngad ning parandada komisjoni tervisealaste hädaolukordade lahendamise mehhanismi ülesehitust, soovitab kontrollikoda: a) komisjonil koostada alates 2017. aastast tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ja komisjoni teiste (sh terviseturbega tegelevate) talituste omavaheliseks koordineerimiseks struktureeritum lähenemisviis; see peaks sisaldama lõpetatud, töös olevate ja kavandatud tegevuste kaardistamist.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 5 October 2016. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva aruande vastu 5. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 
Kontrollikoja nimel Klaus-Heiner LEHNE president
Annexes 53 Preparedness and response planning in the international context International Health Regulations 2005 (IHR 2005) 1. 
Lisad 53 Hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimise kavandamine rahvusvahelises kontekstis Rahvusvahelised tervise-eeskirjad 2005 (IHR 2005) 1.
The 1969 WHO International Health Regulations were fully revised and replaced by the IHR (2005), which entered into force in 2007. 
WHO 1969. aasta rahvusvahelised tervise-eeskirjad töötati täiesti ümber ja asendati rahvusvaheliste tervi-se-eeskirjadega, mis jõustusid 2007. aastal.
The IHR objective is ‘to prevent, protect against, control and provide a public health response to the international spread of disease in ways that are commensurate with and restricted to public health risks, and which avoid unnecessary interference with international traffic and trade’1. 
Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade eesmärk on „vältida haiguste rahvusvahelist levikut, seda kontrollida ja selle reageerida nii, et see oleks samaulatuslik ja piirduks rahvatervist ohustavate riskidega, ning mis väldiks rahvusvahelise liikluse ja kaubanduse liigset häirimist“1.
The IHR 2005 requires State Parties to report to WHO any event that may constitute a public health emergency of international concern, independently of its origin, and to develop, strengthen and maintain core public health capacities for surveillance and response by using existing national resources, such as the national plans for influenza pandemic preparedness. 
2005. aasta rahvusvahelistes tervise-eeskirjades nõutakse, et kõik allkirjastanud riigid peavad teatama WHO-le mistahes sündmusest, mis võib olla rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord, hoolimata selle päritolust, ning arendada, tugevdada ja säilitada peamist rahvatervise alast võimekust hädaolukordade seireks ja neile reageerimiseks, kasutades selleks olemasolevaid riiklikke ressursse (nt riiklikke gripipandeemiaks valmisoleku plaane).
The IHR are also designed to reduce the risk of disease spread at international airports, ports and ground crossings and require the establishment of national and WHO IHR focal points for urgent communication. 
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad on samuti loodud selleks, et vähendada haiguste levikut rahvusvahelistes lennujaamades, sadamates ja maismaapiiripunktides, ning neis nõutakse kiireloomuliseks kommunikatsiooniks riiklike ja WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kontaktpunktide loomist.
The IHR (2005) do not include any enforcement mechanism for States which fail to comply with its provisions. 
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad (2005) ei sisalda mingit sundmehhanismi nende riikide jaoks, kes ei vasta nende nõuetele.
WHO monitors the implementation of the IHR, and issues and updates relevant guidelines. 
WHO teeb seiret rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise üle ning avaldab ja ajakohastab asjakohaseid suuniseid.
Its expert panels and review committees also review IHR effectiveness in emergency situations, as was done, for example, after the Ebola outbreak (see Box 3 in the report for more information on this). 
WHO ekspertide rühmad ja järelevalvekomisjonid teevad ka järelevalvet rahvusvaheliste tervise-eeskirjade mõjususe üle hädaolukorras (seda tehti näiteks peale Ebola puhangut) (vt 3. selgitus aruande põhitekstis).
Public Health Emergencies of International Concern (PHEIC) 3. 
Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord 3.
Under the IHR, a public health emergency of international concern refers to an extraordinary public health event which constitutes a public health risk to other States through the international spread of disease and potentially requires a coordinated international response. 
Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukord tähendab eeskirjades määratletud erakorralist sündmust, mis kujutab endast rahvatervise alast ohtu teistele liikmesriikidele tingituna haiguse rahvusvahelisest levikust ja mis potentsiaalselt vajab rahvusvaheliselt koordineeritud tõrjemeetmeid.
The PHEIC is declared by the director-general of WHO based on a recommendation from the Emergency Committee. 
Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra kuulutab välja WHO peadirektor hädaolukorra komisjoni soovitusel.
The Director-General of WHO, assisted by the Emergency Committee, will develop and recommend the critical health measures for implementation by State Parties. 
WHO peadirektor, keda abistab hädaolukorra komisjon, töötab välja ja soovitab riikidele rakendamiseks kriitilise tähtsusega sanitaar-meditsiinilisi meetmeid.
The IHR and the EU 4. 
Rahvusvahelised tervise-eeskirjad ja EL 4.
All EU Member States are State Parties to WHO and report to WHO, for example through questionnaires and self-assessments, on their IHR implementation. 
Kõik ELi liikmesriigid on WHO liikmed ja annavad organisatsioonile aru tervise-eeskirkade rakendamise kohta – nt küsimustike ja enesehindamiste kaudu.
The EU itself is not a WHO member, and therefore is not a party to the IHR. 
EL ise ei ole WHO liige ega ole seetõttu ka rahvusvahelisi tervise-ees-kirju allkirjastanud.