natgillin/translations-raw huggingface dataset:
High costs charged by a financial instrument in Calabria In Calabria, the management costs charged by a microcredit guarantee fund were reported to the Commis‐ sion as 2.23 % of the total endowment meaning that they were formally below the 4 % regulatory ceiling. 
Calabria rahastamisvahendi suured kulud Calabrias teatati komisjonile, et ühe mikrokrediidi tagatisfondi küsitud halduskulude osakaal on 2,3% ko-gueraldisest, mis tähendab, et formaalselt jäid need alla nõutava 4% ülemmäära.
However, the managing authorities agreed with the local banks a management cost structure where ESF would pay microcredit interest on behalf of the borrowers. 
Korraldusasutused aga leppisid kohalike pankadega kokku halduskulude struktuuri, mille puhul ESF maksab laenuvõtjate eest mikrokrediidi intressi.
When adding interest payments of 5.6 % of the guaranteed loans to the management costs, the total costs charged to the OP are over 7.8 %. 
Kui halduskuludele lisada 5,6% suurune tagatud laenude intress, teeb see rakenduskava raames rahastatud kogukulude määraks üle 7,8%.
Moreover, at the same time, the same private banks that received the interest payments were also earning interest on the ESF deposited funds serving as guarantees. Box 5 
Samal ajal teenisid samad intressimakseid saavad erapangad intressi ka ESFi poolt tagatisena hoiustatud vahenditelt. 5. selgitus
Conclusions and 27 recommendations 64 The Court concludes that for ESF finan‐ cial support to micro‐entrepreneurs there are weaknesses in the program‐ ming and the design of the support and a lack of sufficient and reliable information on performance. 
Järeldused ja soovitused 27 64 Kontrollikoda järeldab, et ESFist mikroettevõtjatele eraldatava rahalise toetuse kavandamises ja ülesehituses esineb puudusi ning puudub ka asjakohane ja usaldusväärne teave tulemuslikkuse kohta.
In addi‐ tion, the Commission and the Member States do not have any comparative information available on the admin‐ istrative cost for each Member State and for each funding mechanism (i.e. grants or financial instruments, such as loans or guarantees). 
Lisaks ei ole komisjonil ja liikmesriikidel võrreldavat teavet iga liikmesriigi halduskulude ja iga rahastamismehhanismi kohta (st toetused või rahastamisvahendid, nagu laenud ja tagatised).
65 Overall the Court considers that these issues may have a negative impact on the effectiveness of EU financial support addressing the needs of micro‐entrepreneurs. 
65 Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et need asjaolud võivad avaldada negatiivset mõju mikroettevõtjate vajadustele suunatud ELi rahalise toetuse mõjususele.
Weaknesses in programming and design of ESF financial support to micro-entrepreneurs 66 The Member States have generally not adequately assessed the specific needs of micro‐entrepreneurs when designing the ESF OPs. 
Mikroettevõtjatele eraldatud ESFi toetuse kavandamises ja ülesehituses esineb puudusi 66 Üldiselt ei ole liikmesriigid ESFi rakenduskavasid kavandades mikroettevõtjate vajadusi asjakohaselt hinnanud.
There was no regulatory obligation to address the specific needs of micro‐entrepreneurs at European level during the 2007–13 programming period. 
Programmitöö perioodil 2007–2013 ei olnud õigusaktidest tulenevat kohustust käsitleda mikroettevõtjate konkreetseid vajadusi Euroopa tasandil.
During the pe‐ riod covered by the audit, grants were by far the main ESF support mecha‐ nism used for micro‐entrepreneurs. 
Auditiga hõlmatud perioodil olid tagastamatud toetused mikroettevõtjate toetamiseks kasutatav peamine ESFi toetusmehhanism.
67 EU financial support to micro‐entre‐ preneurs from the ESF was generally provided without any substantiated assessment of needs. 
67 ESFist eraldatavat ELi rahalist toetust mikroettevõtjatele anti tavaliselt ilma igasuguse põhjendatud vajaduste hindamiseta.
For some of the ESF financial instruments examined, the absence of investment strategies, together with inadequate risk manage‐ ment systems, have led to oversized endowments to the funds. 
Mõne kontrollitud ESFi rahastamisvahendi puhul eraldati fondidele liiga suuri summasid. Selle põhjuseks olid investeerimisstrateegiate puudumine ja puudulikud riskihaldus-süsteemid.
The Court also found that half of the ESF finan‐ cial instruments examined lacked exit policies and winding up provisions, despite this being required by the relevant regulations. 
Kontrollikoda leidis ka, et pooltel kontrollitud ESFi rahastamisvahenditel puudusid väljumispoliitika ja toetuse lõpetamise tingimused, kuigi asjaomased määrused seda nõuavad.
68 The Commission’s financial instrument, the EPMF, is considered to have gener‐ ally satisfactory set‐up arrangements regarding risk management systems. 
68 Komisjoni rahastamisvahendi EPMFi ülesehitus on riskihaldussüsteemi osas üldiselt rahuldav.
The EPMF has succeeded in attracting some additional private funding which was not the case for ESF financial instruments. 
EPMF on suutnud kaasata teatud määral ka erasektoripoolset rahastamist, ESFi rahastamisvahendid aga mitte.
However, the amounts allocated from the EU budget to the EPMF to date (when compared to ESF financial instruments) have been limited. 
Siiani on ELi eelarvest EPMFile eraldatud vahendid olnud aga piiratud (ESFi rahastamisvahenditega võrreldes).
Recommendation 1 For the 2014–20 programming period, the Member States should consistently perform needs assessments when designing funding instruments and preparing operational programmes that include EU financial support for micro‐entrepreneurs. 
1. soovitus Programmitöö perioodil 2014–2020 peavad liikmesriigid mikroettevõtjatele antavat ELi rahalist toetust hõlmavate rahastamisvahendite kavandamise ja rakenduskavade ettevalmistamise käigus tegema järjepidevalt vajaduste hindamisi.
This would also help to allocate the appropriate level of funding to the alternative funding mechanisms, i.e. grants or financial instruments (loans or guarantees). 
See aitaks ka eraldada asjakohast toetust erinevatele rahastamismehhanismidele, nagu tagastamatud toetused ning rahastamisvahendid (laenud või tagatised).
The Commission should provide guidance in this regard. 
Komisjon peaks koostama asjaomased suunised.
Conclusions and recommendations 28 Recommendation 2 The Commission should make the use of ESF financial instruments by the Member States conditional not only on compliance with regulatory require‐ ments but also on the existence of a robust risk management system to avoid fund oversizing. 
Järeldused ja soovitused 28 2. soovitus Komisjon peaks muutma liikmesriikidepoolse ESFi rahastamisvahendite kasutamise sõltuvaks mitte ainult regulatiivsete nõuete järgimisest, vaid ka töökindla riskijuhtimissüsteemi olemasolust, et vältida vahendite ülekapitaliseerimist.
Lack of sufficient and reliable monitoring information on performance 69 The EPMF performance reporting systems provided more complete in‐ formation than those of the ESF which were considered to be inadequate. 
Puudub asjakohane ja usaldusväärne järelevalveteave tulemuslikkuse kohta 69 EPMFi tulemusalase aruandluse süsteemid andsid täielikumat teavet kui ESFi süsteemid, mis olid puudulikud.
On the basis of the data provided by Member States, it is not possible for the Commission to aggregate consist‐ ent, meaningful and reliable informa‐ tion (e.g. survival rates of micro‐en‐ trepreneurs and outreach) to monitor the achievements of ESF microfinance support to micro‐entrepreneurs. 
Liikmesriikide edastatud andmete alusel ei ole komisjonil võimalik koostada järjepidevat, tähenduslikku ja usaldusväärset teavet (nt mikroettevõtjate püsimajäämismäärade ja toetuse mõjuala kohta), et teha järelevalvet selle üle, mida mikroettevõtjatele suunatud ESFi toetuse abil on saavutatud.
The Court considers that this situation makes it impossible to come to an overall conclusion on the effective‐ ness of the ESF support provided to micro‐entrepreneurs. 
Kontrollikoda on seisukohal, et sellises olukorras on võimatu teha üldiseid järeldusi mikroettevõtjatele suunatud ESFi toetuse mõjususe kohta.
Recommendation 3 In order to improve outreach in the future, the Commission together with the Member States should design ESF financial support measures for mi‐ cro‐entrepreneurs and define eligibil‐ ity criteria which aim at reaching the unemployed and vulnerable persons who are in a disadvantaged position with regard to access to the conven‐ tional credit market. 
3. soovitus Teavitustegevuse parandamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid tulevikus kavandama mikroettevõtjatele mõeldud ESFi rahalise toetuse meetmed ning panema paika toetuskõlblikkuse kriteeriumid, mis on suunatud töötutele ja haavatavatele inimestele, kes on tavapärasel laenuturul ebasoodsamas olukorras.
Insufficient information on the implementation costs of ESF grants and financial instruments 71 For the ESF OPs examined, the man‐ aging authorities had no information about the actual cost of administra‐ tion. 
ESFi toetuste ja rahastamisvahendite rakenduskulude kohta ei ole piisavalt teavet 71 Kontrollitud ESFi rakenduskavade puhul puudus korraldusasutustel teave halduskulude tegeliku suuruse kohta.
The Commission and the Mem‐ ber States do not have available any comparative information on the public administrative cost per Member State or per funding mechanism (i.e. grants or financial instruments, such as loans or guarantees). 
Komisjonil ja liikmesriikidel ei ole võrreldavat teavet iga liikmesriigi halduskulude ja rahastamismehhanismi kaupa (st toetused või rahastamisvahendid, nagu laenud ja tagatised).
This situation does not allow them to consider the most cost‐efficient way of delivering EU sup‐ port for micro‐entrepreneurs. 
Selline olukord ei võimalda neil kaaluda kõige kulutasuvamat viisi ELi toetuse eraldamiseks mikroettevõtjatele.
72 For the financial instruments exam‐ ined, the Court observed different cost structures and variations in the percentage rate of management costs charged to the EU budget. 
72 Kontrollikoda täheldas, et kontrollitud rahastamisvahendite kulustruktuurid on erinevad. Lisaks leiti, et ELi eelarvest rahastatavate halduskulude osakaal varieerus.
The Com‐ mission does not have a comprehen‐ sive overview of the basis for the calcu‐ lation of implementation costs of ESF financial instruments and therefore is not in position to assess whether cost differences between instruments are justified. 
Komisjon ei oma terviklikku ülevaadet ESFi rahastamisvahendite rakendamise kogukulude arvutamispõhimõtetest ega saa seega hinnata, kas rahastamisvahenditevahe-lised erinevused on põhjendatud.
Conclusions and recommendations 29 Recommendation 4 For the 2014–20 programming period, the Commission should carry out a comparative analysis of the imple‐ mentation costs of ESF grants, ESF financial instruments and EaSI financial instruments with a view to establish‐ ing their actual levels. 
Järeldused ja soovitused 29 4. soovitus Programmitöö perioodil 2014–2020 peaks komisjon tegema ESFi toetuste, ESFi rahastamisvahendite ja EaSI rahastamisvahendite rakenduskulusid võrdleva analüüsi, et teha kindlaks nende tegelik määr.
This assessment should allow the identification of ‘good practices’ on how small amount grants, loans and guarantees can be disbursed at a reasonable cost. 
Hindamine peaks võimaldama koostada hea tava selle kohta, kuidas jagada väikesemahulisi toetusi, laene ja tagatisi nii, et kulud oleksid mõistlikud.
Reply of the 30 Commission Executive summary VI(a) The Commission accepts the recommendation. 
Komisjoni 30 vastus Kokkuvõte VI a) Komisjon nõustub soovitusega.
For the 2014–20 programming period, the regu‐ latory framework will ensure that each financial instrument is ‘based on an ex ante assessment’ which has identified market failures or suboptimal investment situations, and investment needs. 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistikuga tagatakse, et kõik rahastamisvahendid põhinevad eelhinnangul, mille käigus on kindlaks tehtud turutõrked ja ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad ning investeerimisvajadu-sed.
The ex ante assessment requirements are also foreseen for the continuation of financial instruments set up in the previous programming period. 
Eelhindamise nõue kehtib ka juhul, kui kasutatakse edasi eelmisel programmitöö perioodil loodud rahastamisvahendeid.
When approving the operational programmes, the Commission has ensured alignment with strategic priorities, identification/fulfilment of ex ante con‐ ditionalities and evaluation of the rationale for the form of support proposed. 
Rakenduskavade heakskiitmisel lähtub komisjon strateegilistest prioriteetidest, määrab kindlaks ja täidab eeltingimused ning analüüsib kavandatava toetusvormi mõttekust.
The Commission also commits to give advice on the ex ante assessment and provide guidance on the implementation of financial instruments. 
Samuti kohustub komisjon andma nõu eelhindamise küsimustes ning suuniseid rahastamisvahendite rakendamiseks.
It has already provided guidance and practical methodology on the preparation of the compul‐ sory ex ante assessment for the new programming period. 
Ta on juba esitanud suunised ja praktilise meetodi uue programmiperioodi kohustusliku eelhindamise ettevalmistamiseks.
VI(c) The Commission accepts this recommendation. 
VI c) Komisjon nõustub soovitusega.
The new regulatory framework will allow the identification of the most relevant target groups of microfinance instrument for each considered mar‐ ket. 
Uus õigusraamistik pakub võimalust välja selgitada mikrokrediidirahastu kõige olulisemad sihtrühmad iga vaatlusaluse turu puhul.
VI(d) The Commission does not accept this recommendation. 
VI d) Komisjon ei nõustu soovitusega.
On the one hand, the Commission considers that the analysis would require isolating the managing costs for a grant or a financial instrument borne by the managing authority. 
Ühelt poolt leiab komisjon, et analüüsi tegemiseks tuleks kindlaks teha kulud, mis korraldusasutusel tekivad seoses toetuse või rahastamisvahendi haldamisega.
Moreover, the comparison of costs and fees between ESF grants and financial instruments and between ESF and EPMF financial instruments would be difficult (e.g. the costs for ESF financial instruments include the banks’ fees but not the costs for the Managing Authorities and the Intermediate Bodies); also the cost structure of the EPMF financial instruments is different from the one of the ESF since the Managing Authorities do not intervene). 
Lisaks on ESFi toetuste ja rahastamisvahendite kulude ja tasude ning ESFi ja EPMFi rahastamisvahendite kulude ja tasude keeruline. Nii näiteks kuuluvad ESFi rahastamisvahendite kulude hulka panga teenustasud, kuid mitte korraldus-ja vahendusasutustega seotud kulud; seejuures on EPMFi rahastamisvahendi kulude struktuur erinev ESFi omast, kuna EPMFi puhul ei kaasata korraldusasutust.
On the other hand, the analysis may not achieve the purpose of drawing good practices for the new pro‐ gramming period since the regulatory framework provides new rules on management costs and fees that are performance‐based and include thresholds (see delegated regulation 480/2014). 
Teisest küljest ei tarvitse analüüs aidata täita uue programmiperioodi hea tava eesmärke, kuna reguleeriva raamistikuga on ette nähtud uued halduskulude ja -tasude eeskirjad, mis on tulemuspõhised ja sisaldavad künniseid (vt delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014).
Introduction 09 During the programming period 2007–13, report‐ ing by the Managing Authorities to the Commission at project level on the micro‐entrepreneurs target group was not obligatory. 
Sissejuhatus 09 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil ei olnud korraldusasutused kohustatud esitama komisjonile aruandeid mikroettevõtjate sihtrühma kohta projekti tasandil.
Reply of the Commission 31 Observations Common reply to paragraphs 21 and 22 For financial instruments in shared management, the Common Provision Regulation 1303/2013 (CPR) in the 2014–20 programming period introduces a compulsory ex ante assessment that should cover inter alia the rationale for the form of support proposed. 
Komisjoni vastus 31 Tähelepanekud Ühine vastus punktidele 21 ja 22 Ühissätete määrusega (määrus (EL) nr 1303/2013) on 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks kehtestatud kohustuslik eelhindamine nende rahastamisvahendite puhul, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Eelhindamine peaks hõlmama ka kavandatud toetusvormi mõttekust.
Common reply to paragraphs 24 and 25 Under shared management and in line with the sub‐ sidiarity principle, it is the responsibility of national authorities to ensure that individual operations are implemented in accordance with the applicable legal provisions. 
Ühine vastus punktidele 24 ja 25 Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega tuleb kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega riikide ametiasutustel tagada, et meetmeid rakendatakse kooskõlas õigusnormidega.
The Commission acknowledges the fact that the investment strategy was not developed for the set‐ up of three out of six financial instruments. 
Komisjon tunnistab, et kuuest rahastamisvahendist kolme puhul ei koostatud investeerimisstrateegiat.
This issue arising from the 2007–13 programming period was probably due to the lack of certainty of the General Regulation 1828/2006 which was modified several times in 2010 and 2011 for what concerns financial instruments. 
See probleem on pärit juba 2007.–2013. aasta programmitöö perioodist ning selle põhjustas ilmselt järjekindluse puudumine üldmääruses (EÜ) nr 1828/2006, kuna määruse rahastamisvahendid käsitlevaid sätteid muudeti 2010. ja 2011. aastal mitu korda.
26 During the 2007–13 programming period this requirement derived from the mentioned COCOF note. 
26 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil tulenes kõnealune nõue osutatud COCOFi teatisest.
It goes beyond the competence of the Man‐ aging Authorities and lies with the fund manager in line with the sound financial management principles. 
See ületab korraldusasutuste pädevust ning selle eest vastutavad fondivalitsejad kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.
For the 2014–20 programming period these require‐ ments are clearly provided for in Article 37(2) of the CPR prescribing the obligation of performing the ex ante assessment. 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks on need nõuded selgelt sätestatud ühissätete määruse artikli 37 lõikes 2, millega on ette nähtud eelhindamise teostamise kohustus.
27 See common reply to paragraphs 21 and 22 . 
27 Vt ühine vastus punktidele 21 ja 22.
Under the 2014–20 programming period, conduct‐ ing an ex ante assessment is a pre‐requirement and the payment rules foresee phased certification of payment. 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodil on eelhindamise läbiviimine kohustuslik ning makseees-kirjadega on ette nähtud maksete järkjärguline tõendamine.
This will contribute to optimising the size of financial instruments. 
See aitab optimeerida rahastamisvahendi mahtu.
The subsequent call for proposal was modified in order to address this issue. 
Selle küsimuse lahendamiseks muudeti konkursikutset.
At the end of May 2015, the disbursement to micro‐entrepreneurs had reached 37.4 % of the total endowment of the fund. 
2015. aasta mai lõpus moodustas mikroettevõtjatele tehtud väljamaksete summa 37,4% fondi mahust.
33 The Commission considers that it is still too early to assess the portfolio‐at‐risk since the EPMF portfolio is recent and the first cycle of reimbursements has not been achieved yet. 
33 Komisjon on seisukohal, et praegu on veel liiga vara hinnata portfelli riskipositsiooni, kuna EPMFi portfell on noor ja esimene väljamaksete tsükkel ei ole veel lõpule jõudnud.
Common reply to paragraphs 35 and 36 Leverage was not a legal requirement for the 2007–13 programming period. However it has been included in the legal framework of the 2014–20 period1. 
Ühine vastus punktidele 35 ja 36 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil ei olnud finantsvõimendus õiguslikult nõutav, 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil aga küll1.
However, even without leveraging additional pri‐ vate funds, ESF‐funded financial instruments may carry a multiplicative effect thanks to their revolv‐ ing nature. 
Kuid ka ilma erasektori vahendeid kaasamata võivad ESFi rahastatud rahastamisvahendid avaldada mitmekordistavat mõju, sest nad on oma olemuselt uuendatavad.
1 Recital 34 and Article 37(2)(c) and Article 46(2)(h) of Regulation (EU) No 1303/2013. 
1 Määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 34, artikli 37 lõike 2 punkt c ning artikli 46 lõike 2 punkt h.
37 Regarding the target leverage, the Commission wishes to emphasise that the fact that some of the transactions do not reach the expected leverage is not an issue of performance but an acceptable busi‐ ness reality for the immature microfinance market and for the facility which tries to reach not only the best performing intermediaries but also those that are newly established as well as those targeting vulnerable groups. 
Komisjoni vastus 32 37 Seoses finantsvõimenduse sihtmääraga soovib komisjon rõhutada, et asjaolu, et teatud tehingute puhul ei ole saavutatud loodetud võimendust, ei osuta puudulikult tulemuslikkusele. Tegemist on aktsepteeritava seisundiga nii väljakujunemata mikrorahastamisturu kui ka rahastamisvahendi jaoks, mis püüab ühtaegu jõuda nii parimate tulemusnäitajatega vahendajateni kui ka haavatavate rühmadega tegelevate äsja asutatud vahendajateni.
In order to maximise the use of the available EU budget, in the guarantee agree‐ ments that do not reach the target leverage the EIF adjusts accordingly the respective cap amounts and reuses the released cap amounts for new transac‐ tions. 
Selleks et ELi eelarvega ettenähtud vahendid maksimaalselt ära kasutada, kohandab Euroopa Investeerimisfond võimenduse sihtmäära mittesaavutanud tagatislepingutega ettenähtud tagatise ülemmäära ja kasutab vabastatud summasid uute tehingute jaoks.
In addition, the intermediaries are obliged to pay commitment fees for failing to meet the agreed portfolio volumes. 
Lisaks tasuvad vahendajad kohustistasu, kui portfell ei saavuta lepinguta ettenähtud mahtu.
Common reply to paragraphs 41 to 44 The monitoring of ESF is as such done at prior‐ ity axis level and not at project level. 
Ühisvastus punktidele 41–44 ESF teostab seiret ainult prioriteetsete suundade, mitte aga projektide tasandil.
Output and result indicators were formulated at the level of the priority axis in line with its objectives. 
Väljundi-ja tulemusnäitajad töötati välja prioriteetsete suundade jaoks vastavalt nende eesmärkidele.
Improve‐ ment will be brought by the 2014–20 programming period since output and result indicators are set at the level of the investment priority, reflecting the specific objectives of that investment priority. 
2014.–2020. aasta programmitöö perioodil olukord paraneb, kuna väljundi-ja tulemusnäitajad määratakse kindlaks investeerimisprioriteetide tasandil vastavalt iga investeerimisprioriteedi konkreetsetele eesmärkidele.
As regards the reporting on survival rate, since it is not a requirement of the regulation, it cannot be expected. 
Püsimajäämismäärade kohta aruannete esitamist ei saagi oodata, kuna määrus seda ei nõua.
Furthermore, the Commission does not consider the survival rate in itself to be a relevant criterion to assess the success of a microfinance instrument. 
Lisaks ei pea komisjon püsimajäämismäära tingimata selliseks kriteeriumiks, mille alusel saab hinnata mikrorahastamisvahendi edukust.
For example, if an unemployed person tried to set up his or her own business and subsequently failed, he/ she would have still acquired a professional experi‐ ence and management skills, thanks to which the person could find a job at a later stage. 
Näiteks kui töötu loob oma ettevõtte, kuid see ettevõte ei jää püsima, on töötu siiski saanud kutseoskusi ja juhtimiskogemust, tänu millele ta võib leida tööd kunagi hiljem.
The survival rate of supported micro‐entrepreneurs could for example be completed by measurement of the labour market situation of the end recipient sometime after the completion of the action. 
Lisaks toetust saanud mikroettevõtjate püsimajää-mismäärale võiks mõõta näiteks ka toetusesaaja olukorda tööturul pärast teatava aja möödumist meetme lõpuleviimisest.