natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. a range of indicators can be used to assess the extent to which objectives have been achieved. while output indicators should be defined in terms of physical achievements, such as kilometres of pipeline, number of tanks, etc., result indicators should be defined in order to reflect the extent to which the specific needs addressed by the project have been met: (a) availability: the additional volume of water entering the supply system due to the new infrastructure; (b) coverage: the increase in the number of people and percentage of the population supplied by the water distribution network; (c) water quality: the percentage of tests where water was assessed as non-compliant with EU, national or local standards and the improvement of the values for the parameters which were previously non-compliant; (d) efficiency of the systems: the reduction of non-invoiced water; (e) service quality: the reduction in the number and duration of restrictions and interruptions to the service. 
37. Eesmärkide saavutamise hindamiseks võib kasutada mitmeid erinevaid näitajaid. väljunditega seotud näitajad tuleks määratleda füüsiliselt (torustiku pikkus kilomeetrites, mahutite arv jne), tulemusnäitajad aga peaksid kajastama seda, mil määral on saavutatud projekti eesmärgiks olnud konkreetsete vajaduste täitmine: a) kättesaadavus: täiendav veekogus, mis tänu uuele infrastruktuurile veevarustussüsteemis osaleb; b) katvus: veevõrguga hõlmatud inimeste arvu ja elanikkonna osakaalu suurenemine; c) vee kvaliteet: nende testide osakaal, milles vee kvaliteet hinnati ELi, riiklikele või kohalikele standarditele mittevastavaks, ning varasemalt standarditele mittevastanud parameetrite väärtuste paranemine; d) süsteemide tõhusus: mittearvestusliku vee osakaalu vähenemine; e) teenuse kvaliteet: teenuse piirangute ja katkestuste hulga ning kestuse vähenemine.
23 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
23 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 38.
38. the court examined whether: (a) objectives had been defined and quantified; (b) objectives had been achieved; (c) achievements had been monitored by the authorities which approved the grants. 
Kontrollikoda uuris, kas: a) eesmärgid olid sõnastatud ja kvantifitseeritud; b) eesmärgid saavutati; c) toetuse andmise heaks kiitnud asutused jälgisid projekti edenemist.
ProjEct objEctIVEs WErE not alWays quantIfIEd WIth rEGard to ExPEctEd rEsults 39. grant applications and decisions included measurable outputs to be achieved. for some projects examined, due to the absence of specific applications and decisions, outputs were set out and quantified in project studies. 
ProjeKtide eesMärKe ei KVantifitseeritud aLati oodataVate tuLeMuste aLuseL 39. Toetusetaotlused ja otsused näevad ette mõõdetavate väljundite saavutamist. mõne läbivaadatud projekti puhul vastavad taotlused ja otsused puudusid, mistõttu väljundid esitati ja kvantifitseeriti projektiuuringutes.
Most of the projects examined included overall measurable objectives established in terms of population to be covered and volume of water to be supplied. however, not all expected results (such as reducing the quantity of non-invoiced water and improving service continuity and water quality) were quantified. 
Enamiku läbivaadatud projektide puhul olid seatud üldised mõõdetavad eesmärgid, mis seondusid hõlmatava elanikkonna suuruse ja tarnitava vee kogusega. Kõiki oodatavaid tulemusi (nt mittearvestusliku vee osakaalu vähendamine ning teenuse jätkuvuse ja vee kvaliteedi parandamine) siiski ei kvantifitseeritud.
ProjEcts achIEVEd mEasurablE ImProVEmEnts In thE WatEr suPPly to Eu cItIzEns, but ... 
ProjeKtidega saaVutati MõõdetaVaid edusaMMe eLi KodaniKe Veega VarustaMiseL, Kuid ... 41.
41. all projects audited, despite delays and cost overruns (see paragraphs 51 to 52), were physically implemented as planned, with minor variations in, for example, the length of the pipelines or the capacity or location of the tanks, agreed during construction. 
Kõigi auditeeritud projektide füüsiline elluviimine toimus viivitustest ja kulude ületamisest (vt punktid 51 ja 52) hoolimata plaanipäraselt. Plaanidest esines vaid väikeseid kõrvalekaldeid, nt torustiku pikkuse või mahutite mahutavuse või asukoha suhtes, mis lepiti kokku ehituse käigus.
In terms of results, projects have contributed to improving the supply of water for domestic use, either by increasing the available volume of water, extending the public network to areas which were previously not connected or improving water quality, network efficiency or service continuity (see Box 6). 
Tulemuste seisukohalt aitasid projektid kaasa kodumajapidamiste veega varustamise parandamisele, kas suurendades kättesaadava vee kogust, laiendades ühisveevärki piirkondadele, mis ei olnud sellega varem ühendatud, või parandades vee kvaliteeti, veevärgi tõhusust või teenuse jätkuvust (vt 6. selgitus).
24 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
24 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
Picture 5: Water feeding a new water main increasing Picture 6: New treatment plant improving water quality availability in an Italian region in a big Greek city box 6 25 ExamPlEs of PosItIVE achIEVEmEnts In order to cover the water deficit of a spanish area, the cf co-financed a desalination plant with a production capacity of 22 hm3 of drinking water per year. since 2006, the plant has been operating at around 90 % of its capacity, alleviating the water deficit of the three largest municipalities supplied. compared to the previous situation, significant improvement has also been achieved in the quality of the water distributed to the population in terms of some of the standards of the EU directive (conductivity and content in trihalomethanes and sulphates). 
5. foto. Vesi uues veetrassis, mis parandab vee 6. foto. Uus veepuhastusjaam, mis parandab vee kvaliteeti kättesaadavust ühes Itaalia piirkonnas ühes suures Kreeka linnas 6. seLgitus 25 näiteid PositiiVsetest tuLeMustest ühe hispaania piirkonna veepuuduse leevendamiseks kaasrahastati ühtekuuluvusfondist veemagestamistehase ehitamist, mille tootmisvõimsus on 22 hm3 joogivett aastas.
26 ... somE ProjEcts WErE not In oPEratIon bEcausE of mIssInG lInks ... 
26 ... Mõningad ProjeKtid ei toiMinud ühenduste PuuduMise tõttu ...
43. five projects, although physically completed between 2005 and 2008, had not delivered any results by the time of the audit20. two other projects completed in the same period have become partially operational, but with limited results. the main reason for this was the lack of complementary infrastructure, delayed either in its construction or entry into service (see Box 7). ... and othEr ProjEcts contaInEd InhErEnt lImItatIons 44. In some cases, the achievement of results is affected by projects’ inherent limitations: for instance, in one project designed to improve the quality of the water distributed in a big city, obtaining maximum quality is dependent on other environmentally controversial projects. 
Selle peamine põhjus on täiendava infrastruktuuri puudumine, mis on tulenenud viivitustest infrastruktuuri ehitamisel või käivitumisel (vt 7. selgitus). ... ja Muudes ProjeKtides esines üLesehitusest tuLeneVaid Piiranguid 44. mõnel juhul mõjutasid tulemuste saavutamist projektide ülesehitusest tulenevad piirangud: näiteks ühe projekti puhul, mille eesmärk on parandada ühe suure linna varustussüsteemi vee kvaliteeti, sõltub parima tulemuse saavutamine teistest, keskkonnamõjudelt vastuolulistest projektidest.
In two other cases, the treatment plants built are fed via open channels, making the water intake vulnerable to contamination. In another case, the water produced by one desalination plant reaches the municipal reservoirs at too high a temperature for domestic use (sometimes over 30 degrees). 
Kahel teisel juhul juhitakse vesi puhastusjaamadesse avalikke kanaleid pidi, mis muudab sissevoolava vee saastumisele vastuvõtlikuks. ühel teisel juhul jõuab veemagestamistehases toodetud vesi vee-hoidlatesse liiga kõrge temperatuuriga (mõnikord üle 30 kraa-di), et seda kodumajapidamistes kasutada.
20 a similar case had been observed in a statement of assurance exercise (see annual report 2008, paragraph 6.19). 
20 Sarnast juhtumit täheldati seoses ühe kinnitava avalduse koostamisega (vt 2008. aasta aastaaruanne, punkt 6.19).
It concerns a water main which was physically completed in 2004 but was not in use at the beginning of 2009, due to lack of water in the reservoir feeding the water main. box 7 ExamPlEs of ProjEcts not In oPEratIon bEcausE of mIssInG lInks In spain, less than 20 % of the capacity of a desalination plant was being used four years after completion. despite there being sufficient demand to warrant increased water production, the conveyance system and urban distribution (and irrigation) networks, also co-financed by EU funds, were not in place at the time of the audit. four years after the construction of a dam in greece, the complementary treatment plant required to make the project operational needs to be redesigned and constructed, thus delaying the functioning of the system. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Tegemist oli veetrassiga, mis füüsiliselt valmis 2004. aastal, kuid mida veel 2009. aasta alguses ei kasutatud vee puudumise tõttu veehoidlas, mis pidi trassi veega varustama. 7. seLgitus näiteid ProjeKtidest, Mis ühenduste PuuduMise tõttu ei toiMinud hispaanias kasutati üht veemagestustehast neli aastat pärast selle valmimist ainult 20% ulatuses.
27 rEPortInG on achIEVEmEnts has bEEn of lImItEd ValuE 45. for commission-managed cf projects (see paragraph 29), a final report has to be presented at completion as a condition for final payment; for Erdf major projects, the regulation only requires information to be provided in the reports of the operational programme where these projects are included. 
Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 27 saaVutustest aruandMine on oLnud Piiratud Väärtusega 45. ühtekuuluvusfondi projektide puhul, mida haldab komisjon (vt punkt 29), tuleb projekti lõpetamisel lõppmakse saamise tingimusena esitada lõpparuanne.
46. these reports provide partly useful information about the results achieved: only for one project are results described in terms of the volume of water produced and supplied to the municipalities. 
46. mainitud aruannetes esitatakse osaliselt kasulikku teavet saavutatud tulemuste kohta: ainult ühe projekti tulemused on väljendatud toodetud ja omavalitsusüksustele jagatava vee kogusena.
In two cases, the final reports merely state that the results have been achieved and, in one case, no information is provided. 
Kahel juhul teatati lõpparuandes üksnes, et tulemused on saavutatud, ja ühel juhul ei esitatud mingit teavet. viie projekti puhul ei olnud tulemusi võimalik esitada, sest projektid olid küll lõpule viidud, kuid lõpparuande esitamise ajaks veel ei toiminud.
47. as regards the additional conditions on reduction of water losses imposed by the commission (see paragraph 32), in one of the four cases, the report does not contain any information on the extent to which the commission’s condition had been met. nevertheless, the commission made the final payment. 
47. Seoses komisjoni kehtestatud lisatingimustega veekadude vähendamise kohta (vt punkt 32) ei sisaldanud ühel juhul neljast aruanne teavet selle kohta, kas komisjoni tingimus on täidetud.
In the two cases where the commission had imposed specific follow-up requirements, in particular regarding the application of measures against contamination from agriculture or waste water (see paragraph 33), no information was provided. 
Kahel teisel juhul, kus komisjon oli kehtestanud erinõudeid, eriti meetmete võtmiseks põllumajandustegevusest või reoveest põhjustatud saaste ärahoidmiseks (vt punkt 33), ei esitatud mingit teavet.
48. so far as projects subject only to Member state approval were concerned, only in two of the Member states covered by the audit were beneficiaries required to submit a final report with the final payment claim. 
48. Nende projektide puhul, kus oli vajalik üksnes liikmesriigi heakskiit, pidid abisaajad ainult kahes auditeeritud liikmesriigis esitama lõpparuande koos lõppmakse taotlusega.
Moreover, these reports indicate the main changes affecting the project in terms of cost and delays, but do not provide details about the results achieved. In the other two Member states, final payment claims are only accompanied by supporting documents for the expenditure incurred. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Lisaks tuuakse neis aruannetes välja peamised muutused, mis on mõjutanud projekti kulusid ja tähtaegade järgimist, kuid ei esitata üksikasju saavutatud tulemuste kohta. Kahes ülejäänud liikmesriigis lisatakse lõppmakse taotlustele üksnes tekkinud kulusid tõendavad dokumendid. Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
Most of the co-financed projects have contributed towards improving the supply of water to EU citizens. In order to assess whether this result could have been achieved at a lower cost to the EU budget, the court examined whether: (a) the construction of the co-financed infrastructure had been carried out in an economical way; (b) the infrastructure works efficiently, that is to say their rate of use is satisfactory and the rate of non-invoiced water in the dependant water distribution network is acceptable; (c) whether the EU grant had been set at an appropriate level, taking into account that the co-financed projects generate revenue. 
Suurem osa kaasrahastatud projektidest on kaasa aidanud ELi kodanike veega varustamise parandamisele. hindamaks, kas seda tulemust oleks saanud saavutada ELi eelarve jaoks väiksemate kuludega, kontrollis kontrollikoda, kas: a) kaasrahastatud infrastruktuuride ehitamine toimus sääst-likult; b) infrastruktuurid töötavad tõhusalt, st kas nende kasutusmäär on rahuldav ja mittearvestusliku vee osakaal sõltuvas veejaotusvõrgus on vastuvõetav; c) ELi toetuse määr oli asjakohane, arvestades asjaolu, et kaasrahastatavad projektid toodavad tulu.
In several cases the contracting procedures were found not to comply with European rules for the awarding of contracts. however, when this occurred, the commission and the national control authorities did apply the appropriate corrections to the co-financed expenditure. 
KoKKuhoidu taKistasid ViiVitused ja KuLude üLetaMine 50. mitmel juhul leiti, et hankemenetlus ei vastanud Euroopa Liidu hankemenetluste eeskirjadele. Sellistel juhtudel tegid komisjon ja riiklikud kontrolliasutused siiski kulutuste kaasrahastamisel vajalikud muudatused.
51. all projects experienced delays in their construction, ranging from a few months to more than three years. 
51. Kõikide projektide puhul lükkusid ehitustööde tähtajad edasi, alates mõnest kuust kuni rohkem kui kolme aastani.
In most cases, delays caused by additional requests imposed by environmental impact assessments, difficulties in obtaining administrative permits, inaccurate estimates or calculations could have been partly avoided by better planning. 
Enamikul juhtudel oleks saanud viivitusi, mida põhjustasid keskkonnamõju hindamise alusel esitatud lisanõuded, raskused ametiasutustelt lubade saamisel, ning ebatäpsed prognoosid või arvutused, parema planeerimise abil osaliselt ära hoida.
52. all projects also experienced cost increases which, in 20 % of the cases, were above 30 % of the initial price, with a maximum price increase of 80 % in one case. the most frequent reason for these cost overruns was poor planning, which resulted in delays leading to penalties to be paid by project promoters and price increases. 
52. Kõigi projektide puhul ületati ka esialgselt kuludeks ettenähtud eelarve. 20% juhtudest ületati esialgne eelarve 30% võrra, ühel juhul aga 80% võrra, mis oli ka suurim kulude ületamine.
28 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
28 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
29 sEVEral ProjEcts oPEratE WIth lImItEd EffIcIEncy 53. two main efficiency parameters used in the audit were the rate of use of the infrastructure and the rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks. (a) a low rate of use of the capacity means that a smaller, less expensive infrastructure might have provided the same level of service. (b) a high rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks implies, in particular, losses. 
29 Mitu ProjeKti töötab Piiratud tõhususega 53. Kaks peamist auditis kasutatud tõhususe mõõtmise näitajat olid infrastruktuuri kasutusmäär ja mittearvestusliku vee osakaal sõltuvas veejaotusvõrgus: a) madal kasutusmäär näitab, et väiksem ja vähem kulukas infrastruktuur oleks võinud tagada samal tasemel teenuse; b) mittearvestusliku vee suur osakaal sõltuvas veejaotusvõrgus viitab eelkõige kadudele.
54. at the time of the audit, 21 co-financed projects had been in operation for one to four years, three were starting to operate and five were physically completed but not in operation. 
54. Auditi ajaks oli 21 kaasrahastatud projekti toiminud ühest kuni nelja aastani, kolm projekti alustas toimimist ja viis projekti olid füüsiliselt lõpule viidud, kuid veel ei toiminud.
Table 3 assesses these projects against the two main efficiency parameters. 
Tabelis 3 hinnatakse projekte kahe peamise tõhususe näitaja alusel.
56. assumptions relating to projects having a longer lifetime are inherently less reliable than those for shorter lifetimes. for projects which can be implemented in phases, implementation could evolve according to needs. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 30 tablE 3 Type of project Actual date of entry in operation Horizon year of project Rate of use of co-financed infrastructure (%) Rate of non-invoiced water in dependent distribution networks (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A Mid-2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 High1 A Partially mid-2005 2012 16,8 No data B End 2000 2020 100,0 26,0 B Mid-2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B November 2008 2015 58,3 High1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–09 2038 20,0 NA 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/ C Mid-2008 2040 32,6 NA 55,3 B 2004 2040 20–34 43,5 B Mid-2008 2029 20,3 No data B 2008 2028 34,8 No data C 2006 2038 NA 33,0 C 2003 2040 NA 43,5 C 2005 2022 NA No data assEssmEnt of thE ProjEcts In oPEratIon aGaInst thE maIn EffIcIEncy ParamEtErs high rate of use (x ≥ 70 %) or low rate of non-invoiced water (x ≤ 25%) Medium rate of use (40 % ≤ x < 70 %) or medium rate of non-invoiced water (25% < x ≤ 40%) low rate of use (x < 40 %) or high rate of non-invoiced water (x > 40%) na = non-applicable: projects in which the minimum size of pipes is imposed by technical standards. 
Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 30 tabeL 3 Projekti liik Tegelik kasutuselevõtu kuupäev Projekti võrdlusaasta Kaasrahastatud infrastruktuuri kasutusmäär (%) Mittearvestusliku vee osakaal sõltuvates jaotusvõrkudes (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A 2008. a. keskpaik 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 suur1 A 2005. a. keskpaik (osaliselt) 2012 16,8 andmed puuduvad B 2000. a. lõpp 2020 100,0 26,0 B 2006. a. keskpaik 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B 2008. a. nov 2015 58,3 suur1 B 2004 2015 31-64 43,5 B/A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/C 2006–2009 2038 20,0 e/k 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/C 2008. a. keskpaik 2040 32,6 e/k 55,3 B 2004 2040 20-34 43,5 B 2008. a. keskpaik 2029 20,3 andmed puuduvad B 2008 2028 34,8 andmed puuduvad C 2006 2038 e/k 33,0 C 2003 2040 e/k 43,5 C 2005 2022 e/k andmed puuduvad toiMiVate ProjeKtide hindaMine PeaMiste tõhususe näitajate aLuseL Selgitus: Kõrge kasutusmäär (x≥70%) või mittearvestusliku vee väike osakaal (x≤25%).
31 tablE 4 Description Useful lifetime Possibility to implement in phases Type A Treatment and desalination plants 15–20 years Yes Type B Abstraction and transport infrastructure 30–50 years No Type C Distribution networks 30–50 years No ProjEct tyPoloGy for EffIcIEncy assEssmEnt Picture 7: Desalination plant (type A) Picture 9: Distribution network (type C) Picture 8: Water transport infrastructure (type B) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 31 tabeL 4 Kirjeldus Kasutusiga Võimalus etappide kaupa ellu viia A-liik Puhastusjaamad ja veemagestamistehased 15–20 aastat jah B-liik Veevõtu ja transpordi infrastruktuur 30–50 aastat ei C-liik Jaotusvõrgud 30–50 aastat ei tõhususe aLuseL Liigitatud ProjeKtid 7. foto.
57. with regard to the seven type a projects or projects including type a elements that had been in operation for at least one year: (a) capacity: three projects operate at a good capacity, three at a medium level and one at a low level. since the lifetime of this type of infrastructure is relatively short, projects that are currently under-used are less likely to reach an acceptable level of use; this could have been avoided by implementing the desalination or treatment capacity in phases; (b) non-invoiced water: for two of the projects, the level of non-invoiced water is very high. In one case the rate is over 50 % and, in another, although water distributed to consumers is not metered, a per capita consumption of 550 litres per day implies that losses in the network are likely to be very high21. 
Seitsme vähemalt aasta käigus olnud A-liigi projekti või A-liigi tunnuseid sisaldava projekti kohta tehti järgmised tähelepanekud: a) kasutusmäär: kolme projekti kasutusmäär on kõrge, kolmel keskmine ja ühel madal. Sellist tüüpi infrastruktuuri suhteliselt lühikese eluea tõttu on vähe tõenäoline, et praegu alakasutuses olevate projektide kasutamine jõuaks vastuvõetavale tasemele. Sellist olukorda oleks saanud ära hoida, rakendades veemagestamis-või puhastusvõimsust etappide kaupa; b) mittearvestuslik vesi: kahe projekti puhul on mittearvestusliku vee osakaal väga suur. ühes projektis on see üle 50%, teises projektis tarbijatele jaotatava vee kogust ei mõõdeta, kuid tarbimine elaniku kohta – 550 liitrit päevas – näitab, et võrgu veekaod on tõenäoliselt väga suured21.
58. with regard to the 13 type b projects or projects containing type b elements that had been in operation for more than one year: (a) capacity: one project operates at maximum capacity, four projects operate at medium rate and eight at low rate. the reasons for this level of performance are the high estimates of future demand (see Table 2) and the lack of coordination among different authorities in charge of the water supply systems (see Box 8). there are also several cases where, despite signed agreements, the supply provided is not used or municipalities have withdrawn their commitment to use the water; (b) non-invoiced water: except in one case, efficiency is also severely affected by medium or low performance; in two other cases, no data were available. 
58. 13 vähemalt aasta käigus olnud B-liigi projekti või B-liigi tunnuseid sisaldava projekti kohta tehti järgmised tähelepanekud: a) kasutusmäär: ühe projekti kasutusmäär on kõrge, neljal keskmine ja kaheksal madal. Olukord on tulenenud sellest, et tulevase nõudluse tase on hinnatud kõrgeks (vt tabel 2) ning veevarustussüsteemide eest vastutavate erinevate ametiasutuste vahel puudub kooskõlastus (vt 8. selgitus).