natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agri-environment support involves € 2.5 billion of EU spending per year and aims to respond to society’s increasing demand for environmental services by encouraging farmers to introduce or continue to apply agricultural production methods compatible with the protection and improvement of the environment. 
Põllumajandusliku keskkonnatoetuse maht on 2,5 miljardit eurot ELi vahendeid aastas ning selle eesmärk on ühiskonna kasvava keskkonnaalaste teenuste nõudluse rahul-damine, kannustades põllumajandustootjaid ja maa valdajaid võtma kasutusele põllumajandusliku tootmise meetodeid, millega kaasneb keskkonna kaitsmine ja parandamine.
Management of this policy is shared by the Commission and the Member States; o the recovery of undue payments made under the common agricultural policy (8/2011), which assessed the effectiveness of the systems established and operated by Member States to recover identified debts. 
Poliitikat haldab komisjon koostöös liikmesriikidega; o alusetult tehtud maksete tagasinõudmine ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas (8/2011), kus uuriti, kui mõjusad on liikmesriikide loodud süsteemid kindlakstehtud võlgade tagasinõudmisel.
The audit examined whether Member States process and record debts correctly, whether they are successful in recovering identified undue payments, whether they write off irrecoverable debts according to the rules and whether the Commission’s supervision and monitoring is effective. 
Auditiga hinnati, kas liikmesriigid käsitlevad ja kajastavad võlgu õigesti, kas liikmesriigid on edukad kindlakstehtud alusetult tehtud maksete tagasinõudmisel, kas liikmesriigid kannavad lootusetuid võlgu maha asjakohaselt ning kas komisjon teostab järelevalvet ja kontrollib tagasinõudeid mõjusalt.
The European Union spends around € 55 billion per year on agriculture and rural development, some of which is wrongly paid due to irregular or incorrect claims and needs to be recovered; 15 
Euroopa Liit kulutab põllumajanduse ja maaelu arengule aastas 55 miljardit eurot, millest osa on eeskirjade eiramise, ebaõigete maksetaotluste või vigade tõttu valesti makstud ning tuleb tagasi nõuda; 15
16 o effectiveness of the school milk and school fruit schemes (10/2011), which assessed whether the EU subsidies have a direct impact on the beneficiaries’ consumption and if the schemes are likely to meet their educational objectives and influence future eating habits. 
16 o koolipiima ja koolipuuvilja programmid (10/2011), kus hinnati, kas kulutused mõjutavad otseselt toetuse saajate tarbimisharjumusi ning kas programmid tõenäoliselt saavutavad harivad eesmärgid ja mõjutavad toitumisharjumusi ka edaspidi.
These EU schemes aim to encourage children to eat healthily by consuming dairy products and fruit and vegetables, and to contribute to improving the market for these products. 
Nende ELi programmide eesmärk on edendada piimatoodete ja puuvilja söömise abil laste tervislikku toitumist ning aidata stabiliseerida turgu.
The EU currently earmarks an annual budget of € 180 million for these two schemes; o whether the design and management of the Geographical Indications Scheme allow it to be effective (11/2011). 
Kahele kõnealusele programmile eraldatud summa ELi aastaeelarves on 180 miljonit eurot aastas; o kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldab sel tõhusalt toimida (11/2011).
The audit assessed the robustness of the system, the attractiveness of the scheme for producers and the awareness of it by consumers. 
Auditiga hinnati süsteemi usaldusväärsust, selle atraktiivsust tootjate jaoks ning tarbijate teadlikkust geograafiliste tähiste kavast.
The Geographical Indication Scheme aims to protect the names of products whose characteristics are associated with the geographical area in which they are produced. 
Euroopa geograafiliste tähiste kava eesmärk on kaitsta tootenimesid, mille omadusi seostatakse selle geograafilise piirkonnaga, kus neid toodetakse.
It provides potential economic opportunity for farmers and food producers and aims for a positive impact on the rural community; and o effectiveness of EU measures contributing to adapting the capacity of EU fishing fleets to available fishing opportunities (special report 12/2011). 
Kava loob ärivõimalusi põllumajandus-ja toiduainetootjatele ning sellel peaks olema positiivne mõju maapiirkondadele; o kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega (12/2011).
The audit examined whether the framework of the reduction of fleet capacity was clear and if the specific measures were well-defined and implemented. 
Auditiga uuriti, kas laevastiku püügivõimsuse vähendamise raamistik on selge ja kas konkreetsed meetmed on hoolikalt määratletud ja rakendatud.
The audit was carried out at the Commission and in Denmark, Spain, France, Italy, Poland, Portugal and the UK. 
Audit viidi läbi komisjonis ning Taanis, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Portugalis ja Ühendkuningriigis.
The EU common fisheries policy aims to promote sustainable fishing by achieving a balance between fish resources and the fishing fleet in order to avoid over-exploitation of fish stocks. 
Ühise kalanduspoliitika eesmärk on edendada jätkusuutlikku kalapüüki. See tähendab kalavarude ja kalalaevastike vahelist tasakaalu, et vältida kalavarude ülepüüki.
For many years there has been a problem of over-capacity, undermining the sustainability of stocks and the long-term viability of the fishing sector. 
Liigne püügivõimsus on olnud probleemiks palju aastaid. See ohustab nii kalavarude jätkusuutlikkust kui ka kalandussektori pikaajalist elujõulisust.
The European Fisheries Fund provides € 4.3 billion for the 2007–13 programming period. 
Programmitöö perioodil 2007–2013 eraldatakse Euroopa Kalandusfondist ühise kalanduspoliitika toetuseks 4,3 miljardit eurot.
Expenditure on the scheme amounted to some € 28.8 billion in 2009. 
Kava kulutused olid 2009. aastal 28,8 miljardit eurot.
The introduction of the SPS was a key feature of the 2003 reform of the EU common agricultural policy. 
Ühtsete otsemaksete kava kasutuselevõtt oli ELi ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reformi üks põhielement.
Its objective was to provide income support to farmers and to encourage them to respond better to market demand. 
Sellega püüti põllumajandustootjate sissetulekut toetada ning innustada neid turunõudlusele paremini reageerima.
The reform removed the link between support and production (‘decoupling’). 
Reformiga kõrvaldati seos toetuste ja tootmise mahu vahel (lahtisidumine).
Instead farmers need eligible agricultural land at their disposal and to hold ‘payment entitlements’. 
Selle asemel vajavad põllumajandustootjad abikõlblikku maad ja toetusõigusi.
From 2006 the ECA undertook a number of audits of Commission and Member State procedures for ensuring the accuracy of payment entitlements and the correctness of payments to farmers. 
Alates 2006. aastast on kontrollikoda komisjonis ja liikmesriikides läbi viinud mitmeid auditeid eesmärgiga kontrollida toetusõiguste täpsust tagavaid protseduure ja põllumajandustootjatele tehtavate maksete õigsust.
These audits covered all the 17 Member States applying the schemes, and the results were reported in the 2006 and 2007 annual reports on the EU budget. 
Auditid tehti kava rakendavas 17 liikmesriigis ning nende tulemused esitati 2006. ja 2007. aasta ELi eelarvet kajastavates aastaaruannetes.
The ECA decided to build on these results through a performance audit, which focused on: o the beneficiaries of the policy, the access to the support, the definition of eligible land; o the contribution of the scheme to the objectives of supporting farmers’ income and of maintaining land in good agricultural and environmental condition; and o the specific effects arising from the various implementing models of the scheme. 
Saadud tulemusi otsustas kontrollikoda kasutada tulemusauditis, mis keskendus järgmisele: o poliitikast abi saavad isikud, juurdepääs otsetoetustele ja abikõlbliku maa määratlus; o kava osakaal põllumajandustootjate sissetuleku toetamises ja maa heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes hoidmises; o kava erinevatest rakendusmudelitest tulenevad konkreetsed mõjud.
Audit visits were carried out at the Commission and in France, the United Kingdom and Italy in 2009 and 2010. 
Auditi käigus külastati 2009. ja 2010. aastal komisjoni, Prantsusmaad, Ühendkuningriiki ja Itaaliat.
The resulting special report 5/2011 concludes that SPS has contributed to the achievement of two main objectives of the common agricultural policy: encouraging farmers to better respond to market demand and supporting the income of the agricultural sector as a whole. 
Töö tulemusel valminud eriaruandes nr 5/2011 järeldatakse, et ühtne otsemaksete kava on kaasa aidanud kahe ühise põllumajanduspoliitika eesmärgi saavutamisele: innustada põllumajandustootjaid paremini turunõudlusele reageerima ja toetada kogu põllumajandussektori sissetulekuid.
However, overall, the implementation of the scheme resulted in a number of questionable features relating to the definition of the beneficiaries of the policy, the nature of eligible parcels and activities, the environmental impact of the scheme, the distribution of aid across, and within, Member States and the specific effects of the historic and regional models. 
Käesoleva aruande üldine järeldus on siiski, et kava rakendamise tulemusel on ilmnenud mitmeid küsitavaid elemente seoses kavast abisaavate isikute määratlusega, abikõlblike põllumassiivide ja tegevustega, kava keskkonnamõju, liikmesriikide sisese ja vahelise abi jagamisega ning ajaloolistest ja piirkondlikest mudelitest lähtuvate mõjudega.
18 The report recommends that payments be better directed to active farmers while excluding non-agricultural parcels and activities that do not contribute to increasing agricultural productivity or to actively maintaining the environmental value of the land. 
Aruandes soovitatakse abi paremini suunata, nii et see läheks aktiivsetele põllumajandustootjatele ja välja jääksid mittepõllumajanduslikud põllumassiivid ja tegevused, mis ei aita kaasa põllumajandusliku tootlikkuse suurendamisele või maa keskkonnaväärtuse aktiivsele säilitamisele.
The ECA also recommends that the costs of environmental and other externalities that farmers generate should be reflected in the level of the support and the distribution of the aid between farmers be more balanced. 
Samuti soovitab kontrollikoda, et maksete arvutamisel tuleks arvesse võtta põllumajandustootjate tekitatud 18 keskkonnakulu ja muid välismõjusid ning et maksete jaotumine põllumajandustootjate vahel oleks paremini tasakaalustatud.
The calculation of the support should be based on current farming conditions. 
Toetuste arvutamine peaks põhinema praegustel tootmistingimustel.
According to Mr Sven Kölling, the team leader: ‘it was particularly challenging to audit the multitude of SPS implementing models and variants together with the national and regional management policies, which influenced the effectiveness and efficiency of the aid’. 
Rühma juhi Sven Köllingi sõnul „tegi auditeerimise eriti keeruliseks ühtse otsemaksete kava erinevate rakendusmudelite ja variantide ning riiklike ja piirkondlike halduspraktikate paljusus, mis mõjutasid toetuse mõjusust ja tõhusust”.
Visits to final beneficiaries and on-the-spot inspection of farms proved to be indispensable for the collection of the evidence supporting the audit findings and conclusions. 
Külaskäigud lõplike toetusesaajate juurde ja põllumajandusettevõtete kohapealsed kontrollid olid audititähelepanekute ja järelduste tegemiseks kasutatud tõendite kogumiseks hädavajalikud.
A number of the ECA’s recommendations are reflected in the Commission’s proposals for the reform of the common agricultural policy after 2013 (under discussion at time of writing) including the definition of ‘active farmer’ and minimum activities on certain types of land, the distribution of aid between beneficiaries, a reduction of the variety of SPS models, and a better reflection of environmental externalities in the support. 
Mitmed kontrollikoja soovitused on leidnud koha komisjoni ettepanekutes ühise põllumajanduspoliitika reformimiseks peale aastat 2013 (need olid aruande kirjutamise ajal arutlusel), k.a aktiivse põllumajandustootja määratlus ja teatud tüüpi maadel tehtav minimaalne tegevus, toetuse jaotumine toetusesaajate vahel, ühtse otsemaksete süsteemi erinevate mudelite arvu vähendamine ning keskkonna-alaste välismõjude parem arvestamine toetuse arvutamisel.
Audit team (from left to right): (front row) Heike Walz, ECA Member Michel Cretin, Aurelia Petliza, (back row) Pietro Puricella, Dirk Pauwels, Sven Kölling, Sylvain Lehnhard 
Auditirühm (vasakult paremale): (esimeses reas) Heike Walz, kontrollikoja liige Michel Cretin, Aurelia Petliza, (tagumises reas) Pietro Puricella, Dirk Pauwels, Sven Kölling, Sylvain Lehnhard
EU AS A GLOBAL PLAYER 19 EU activities in the field of external relations focus on: enlargement; providing stability, security and prosperity in its neighbourhood; working actively to support sustainable development at the international level; and promoting global political governance and ensuring strategic and civilian security. 
ELI GLOBAALNE ROLL 19 ELi tegevusel välissuhete alal on järgmised põhieesmärgid: laienemine, oma naabruses stabiilsuse, turvalisuse ja heaolu tagamine, aktiivne töö säästva arengu heaks rahvusvahelisel tasandil; ülemaailmse poliitilise valitsemistava edendamine ning strateegilise ja tsiviiljulgeoleku tagamine.
The EU has earmarked € 55.9 billion for 2007–13, representing 5.7 % of its total planned expenditure on these objectives. 
Eesmärkide täitmiseks eraldas EL ajavahemikuks 2007–2013 55,9 miljardit eurot, mis moodustab 5,7% liidu kogueelarvest.
Most spending is managed directly by the Commission either from its headquarters or through its delegations. 
Lõviosa rahalistest vahenditest haldab komisjon otse kas oma peakorterist või delegatsioonide kaudu.
Some aid is also jointly managed with international organisations. 
Osa abist hallatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.
During 2011, the ECA adopted the following special reports in this area: o has devolution of the Commission’s management of external assistance from its headquarters to its delegations led to improved aid delivery? 
2011. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: o kas komisjonipoolse välisabi korraldamise üleandmine peakorterilt delegatsioonidele on parandanud abi andmist?
(1/2011). 
(1/2011.)
The audit examined the management arrangements and their impact on improving the speed and quality of aid delivery and establishing sound financial procedures. 
Auditiga uuriti uut halduskorraldust ning selle mõju abi andmise kiirusele ja kvaliteedile ning usaldusväärsete finantsjuhtimismenetluste loomisele.
The EU is the world’s largest aid donor, with the Commission managing a significant proportion of the aid — € 8.4 billion in 2009 — through its management system, with responsibilities delegated to its local offices in partner countries since 2002; o efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict affected countries (3/2011) by focusing on projects in Afghanistan, Iraq and Sudan from 2006 to 2008. 
Euroopa Liit on suurim abi rahastaja maailmas ja olulist osa sellest korraldab Euroopa Komisjon – 2009. aastal 8,4 miljardit eurot. Alates 2002. aastast rakendab komisjon abi läbi oma haldussüsteemi, kus vastutus on delegeeritud partnerriikides asuvatele delegatsioonidele; o ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusust ja mõjusust (3/2011) kajastavas aruandes keskendutakse ajavahemikus 2006–2008 Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis teostatud projektidele.
The amounts channelled by EuropeAid through UN organisations were in the region of € 4 billion for the period from 2005 to 2009. 
Ajavahemikus 2005–2009 rakendas EuropeAid ÜRO organisatsioonide kaudu abirahasid summas 4 miljardit eurot.
The EU may contribute funds to projects as a sole donor or together with other donors, to multi-donor trust funds without allocating the money to specific activities or objectives, or to the general budget of a UN organisation; o effectiveness of EU assistance to improve Croatia’s capacity to manage post-accession EU funding (14/2011) assessed the Commission’s planning of the assistance and whether the EU financed projects achieved the intended results. 
EL võib kas üksi või koos teiste rahastajatega rahastada projekte, kaasrahastada mitme rahastajaga sihtfonde, mille vahendid ei ole eraldatud mingite kindlate tegevuste või eesmärkide jaoks, või siis kaasrahastada mõne ÜRO organisatsiooni üldeelarvet; o kas ELi toetus on suurendanud Horvaatia suutlikkust ühinemisjärgse rahastamise haldamiseks? (14/2011.) Aruandes hinnati, kuidas komisjon oli ELi toetust kavandanud ning kas ELi rahastatud projektid saavutasid oodatud tulemused.
The purpose of EU pre-accession assistance is to help candidate countries strengthen their administrative capacity in preparation for managing the larger amounts of EU funding available to them once they become Member States. 
Euroopa Liidu ühinemiseelse abi eesmärk on aidata suurendada kandidaatriikide haldussuutlikkust, et need oleksid võimelised haldama märkimisväärseid ELi vahendeid, mida riigid saavad pärast ELiga ühinemist.
Croatia has received € 150 million in assistance every year since 2007. 
Horvaatiale antava abi maht on alates 2007. aastast olnud 150 miljonit eurot aastas.
20 ADMINISTRATION REVENUE The budget of the European Union is mainly financed by own resources and other revenue. 
Euroopa Liidu eelarvet rahastatakse peamiselt omavahenditest ja muudest tuludest.
Traditional own resources — mainly custom duties — account for approximately 12 % of total EU revenue and the VAT resource accounts for a further 12 %. 
Traditsioonilised omavahendid – peamiselt tollimaksud – moodustavad kogutulust ca 12% ja käibemaksupõhised omavahendid samuti 12%.
The majority of EU own resources representing around 70 % are provided by the Gross National Income resource, which ensures that the budget is always in equilibrium. 
Suurima osa ELi omavahenditest (70%) moodustavad kogurahvatulul põhinevad omavahendid, mille abil tagatakse, et eelarve on alati tasakaalus.
The total spending for 2007–13 amounts to € 55.9 billion, 5.7 % of the total EU budget. During 2011, the ECA adopted the following report in this area: o management of the European Anti-Fraud Office (OLAF) (2/2011) assessed the actions taken to implement the recommendations of a previous ECA special report (1/2005) on the subject. 
2011. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmise eriaruande: o Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimist käsitlevas eriaruandes (2/2011) uuriti kontrollikoja varasema eriaruande (1/2005) soovituste põhjal võetud meetmete rakendamist.
The audit examined whether the activities of OLAF have been refocused on its investigative function, whether it improved the efficiency of its investigations, how it demonstrated the effectiveness of its investigations and whether the role of the Supervisory Committee has been clarified. 
Auditi käigus uuriti, kas OLAFi tegevus on keskendatud uurimisfunktsioonile, kas amet on tõhustanud oma uurimistegevust, kas OLAF on näidanud oma uurimiste mõjusust ning kas järelevalvekomitee rolli on selgitatud.
OLAF is in charge of fighting fraud and other illegal activities detrimental to the EU budget. 
OLAFi ülesanne on võidelda pettusega ja muu ELi eelarvet kahjustava ebaseadusliku tegevusega.
It is part of the Commission but has investigative autonomy and employs around 500 staff and has an annual budget of some € 50 million. 
Amet kuulub komisjoni struktuuri, kuid teostab uurimisi sõltumatult, sellel on 500 töötajat ning aastaeelarve on ligikaudu 50 miljonit eurot.
During 2011, the ECA adopted the following report in this area: o whether the control of Customs Procedure 42 prevents and detects Value Added Tax (VAT) evasion (13/2011) assessed if there is a sound regulatory framework in the fight against VAT evasion under customs procedure 42. 
2011. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmise eriaruande: o eriaruandes tolliprotseduuri 42 kontrolli piisavuse kohta käibemaksust kõrvalehoidumise ärahoidmiseks ja avastamiseks (13/2011) hinnati, kas on loodud mõjus õigusraamistik tolliprotseduuri 42 käigus käibemaksust kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks.
The ECA audited in Belgium, Denmark, Spain, France, Austria, Slovenia and Sweden. 
Kontrollikoda viis auditi läbi Belgias, Taanis, Hispaanias, Prantsusmaal, Austrias, Sloveenias ja Rootsis.
Customs procedure 42 is a mechanism an EU importer uses to obtain a VAT exemption. 
Tolliprotseduuri 42 kasutavad ELi importijad käibemaksuvabastuse saamiseks.
It is applied when goods imported from outside the EU into a Member State are transported to another. 
Seda rakendatakse juhul, kui väljastpoolt ELi imporditud kaubad viiakse impordiliikmesriigist mõnda teise liikmesriiki.
In such cases, the VAT is due in the destination Member State. 
Sellisel juhul kuulub käibemaks tasumisele sihtliikmesriigis.
OPINIONS AND POSITION PAPERS ISSUED IN 2011 The ECA contributed to improving EU financial management through its opinions on proposals on new or revised legislation with financial impact. 
2011. AASTAL AVALDATUD ARVAMUSED JA SEISUKOHAD Kontrollikoda aitab ELi finantsjuhtimist edendada ka arvamuste avaldamisega uute või muudetud finantsjuhtimisalase mõjuga õigusaktide ettepanekute kohta.
These opinions are requested by the other EU institutions, and used by the legislative authorities — European Parliament and Council — in their work. 
Taotluse arvamuse esitamiseks teevad ELi institutsioonid. Seadusandjad – Euroopa Parlament ja nõukogu – kasutavad neid oma töös.
The ECA can also issue position papers on other issues at its own initiative. 
Kontrollikoda võib omal algatusel ka muudel teemadel kirjaliku seisukoha avaldada.
In 2011 the ECA adopted seven opinions: o 1/2011: Proposal for a regulation of the Council amending Regulation (EC) No 215/2008 on the Financial Regulation applicable to the 10th European Development Fund, as regards the European External Action Service. o 2/2011: Clean Sky Joint Undertaking’s Financial Rules o 3/2011: Proposal for an amendment to the Financial Regulation of the European Schools o 4/2011: The Commission’s Green Paper on the modernisation of public procurement policy o 5/2011: Proposal for a Council regulation (Euratom) laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in indirect actions under the Framework Programme of the European Atomic Energy Community and for the dissemination of research results. o 6/2011: The amended proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1073/1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office OLAF and repealing Regulation (Euratom) No 1074/1999. 
2011. aastal võttis kontrollikoda vastu seitse arvamust: o 1/2011: Arvamus nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega o 2/2011: Arvamus ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirjade kohta o 3/2011: Arvamus Euroopa koolide finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta o 4/2011: Arvamus teemal komisjoni roheline raamat riigihankepoliitika ajakohastamise kohta o 5/2011: Arvamus nõukogu määruse (Euratom) ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013) o 6/2011: Arvamus muudetud ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999.