natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, for nearly half of all projects (19), this assessment was not possible because the MAs had not collected the necessary monitoring data (see also This information might sometimes have been limited due to the fact that our audit took place after the end of the archiving period for these documents. 
Peaaegu poolte projektide puhul (19) ei olnud aga võimalik tulemuste olemasolu hinnata, sest korraldusasutused ei olnud kogunud vajalikke seireandmeid (vt ka punktid 73–75) või Seda teavet võis kohati olla vähe, kuna audit toimus pärast nende dokumentide kohustusliku arhiveerimisaja lõppu.
Where the end of the durability period was beyond the time of the audit our assessment is based on the information available at the time of the audit only. 19 20 
Kui kohustuslik kestvusaeg ei olnud auditi tegemise ajaks veel lõppenud, põhines kontrollikoja hindamine üksnes auditi tegemise ajal olemas olnud teabel.
paragraphs 73 to 75) or because relevant documents were not available anymore due to the expiry of the archiving period (in the projects under OP Puglia and OP Burgenland). 
kuna arhiveerimiskohustuse lõppemise tõttu ei olnud asjakohased dokumendid enam kättesaadavad (Apuulia ja Burgenlandi rakenduskavade projektid).
We noted only a few examples where the monitoring allowed for a more thorough collection of data on project results. 
Kontrollikoda leidis vaid mõned näited projektidest, mille seire võimaldas projektide tulemuste kohta põhjalikumaid andmeid koguda.
For instance, the MA in charge of the OP in Poland monitored and assessed the achievement of project results using different financial and performance indicators, such as revenues, the value of goods produced as a result of the project, reduction of emissions, etc21. 
Näiteks Poolas jälgis ja hindas rakenduskava eest vastutav korraldusasutus projektide tulemuste saavutamist, kasutades selleks kasutades erinevaid finants-ja tulemusnäitajaid, nagu tulud, projekti tulemusena toodetud kaupade väärtus, heitkoguste vähendamine21.
Also, for six other projects in Saxony and Lower Saxony22, the increases in turnover beyond the region and in exports were measured. 
Saksimaa ja Alam-Saksi liidumaade kuue projekti22 puhul mõõdeti käibe suurenemist, mis tulenes väljapoole oma liidumaad ja ekspordiks müüdud toodetest.
However, as most MAs focused solely on job creation (one of the main goals for the OPs), they did not collect information about other relevant (economic) benefits which might have been delivered by the projects. 
Kuna enamik korraldusasutustest keskendus aga ainult töökohtade loomisele (üks rakenduskavade peamisi eesmärke), ei kogunud nad teavet muu asjakohase (majandusliku) kasu kohta, mida projektid võisid anda.
Therefore, a comprehensive assessment of the actual achievements of a project and their durability was not always feasible based on the monitoring information alone. 
Seetõttu ei olnud ainuüksi seireandmete alusel alati võimalik põhjalikult hinnata projektide tegelikke tulemusi ja nende kestvust.
At the time of our on-the-spot visits, and also based on additional information provided by beneficiaries and MAs, we found that the direct results were durable in 21 projects, only partially durable in 11 and poor or not durable at all in eight projects23 (details are included in Annex III). 
Kontrollikoja kohapealsete kontrollide ajal ning toetusesaajate ja korraldusasutuste esitatud lisateabe põhjal leidis kontrollikoda, et otsesed tulemused olid kestvad 21 projekti puhul, üksnes osaliselt kestvad 11 projekti puhul ning vähe-või üldse mitte kestvad 8 projekti puhul23 (üksikasjad on esitatud III lisas).
As secondary benefits, the projects enabled the beneficiary companies to restructure or modernise their productive assets, adapt and diversify their product portfolios and enhance their productivity and thus their profitability, thereby ultimately helping them develop their position on the market. 
Täiendava kasuna võimaldasid projektid toetust saavatel ettevõtetel restruktureerida või moderniseerida oma tootmist, kohandada ja mitmekesistada tooteportfelle ning suurendada tootlikkust ja seega ka kasumlikkust, aidates neil seeläbi oma turupositsiooni parandada.
Box 2 illustrates an example of a project where the results achieved and their durability was good. 
2. selgituses on toodud näide projektist, millel olid head ja kestvad tulemused.
Another secondary benefit, according to the beneficiary firms, was an improved image and, as a result, better customer loyalty. 
Ettevõtete sõnul oli veel üheks täiendavaks kasuks parem maine ja selle tulemusena paranenud kliendilojaalsus.
Projects 33, 35, 39, 40 and 41. 
Projektid nr 33, 35, 39, 40 ja 41.
Projects 16, 17, 19, 21, 23 and 24. 
Projektid nr 16, 17, 19, 21, 23 ja 24.
In one case, an assessment was not possible due to a lack of information (project 25). 
Ühel juhul ei olnud võimalik tulemusi hinnata, kuna teave puudus (projekt nr 25).
22 Box 2 – Example of project with good durability of direct results Project 17 (Lower Saxony/Germany OP) - SME takeover of and investment in a production plant for vegan food products threatened by closure Total eligible investment costs: 10 million euro. 
22 2. selgitus. Näide kestvate otseste tulemustega projektist Projekt nr 17 (Alam-Saksi liidumaa /Saksamaa rakenduskava) – VKE ülevõtmine ja investeering sulgemisohus olevasse täistaimetoidu tootmisüksusesse Toetuskõlblik koguinvesteering: 10 miljonit eurot.
Grant amount: 1.6 million euro, including 1.1 million from the ERDF. 
Toetussumma: 1,6 miljonit eurot, sh 1,1 miljonit eurot ERFilt.
Number of jobs created: • at project end – January 2011: 68 permanent jobs (compared to 61 planned), • in June 2016: 81 jobs. 
Loodud töökohtade arv: • projekti lõpetamise seisuga (jaanuaris 2011): 68 alalist töökohta (kavandatud 61-ga võrreldes), • 2016. aasta juuni seisuga: 81 töökohta.
If we take into account the public grant only, the firm invested less than 20 000 euro per saved or newly created job. 
Kui võtta arvesse ainult avaliku sektori toetust, siis investeeris ettevõte iga säilitatud või loodud töökoha kohta alla 20 000 euro.
Moreover, the existing jobs at the company taken over by the beneficiary firm could not have been saved following illiquidity proceedings. 
Lisaks ei oleks toetusesaaja poolt üle võetud ettevõtte olemasolevaid töökohti olnud võimalik pankrotimenetluse käigus päästa.
Other direct results obtained: • access to finance including loans; • increased productivity and production output; • increased turnover and sales to other regions, as well as exports; • diversification of product range; • new clients and extension of client base; • better company image. 
Projekti muud otsesed tulemused: • juurdepääs rahastamisele, sealhulgas laenudele; • tootlikkuse ja toodangu suurenemine; • suurenenud käive ja müük teistesse piirkondadesse ning ekspordiks; • tootevaliku mitmekesistamine; • uued kliendid ja kliendibaasi laiendamine; • ettevõtte parem imago.
In some cases24, the beneficiaries benefited from improved access to finance and loans. 
Mõnel juhul24 said toetusesaajad kasu paremast juurdepääsust rahastamisele ja laenudele.
This allowed them to be more ambitious in their investments and, ultimately, achieve better results. 
See võimaldas neil rohkem investeerida ja kokkuvõttes paremaid tulemusi saavutada.
According to some of the audited beneficiaries, the projects significantly boosted their economic viability in the longer term. 
Mõne auditeeritud toetusesaaja arvates suurendasid projektid oluliselt nende pikaajalist majanduslikku elujõulisust.
In several cases25, generally difficult market conditions or the harsh repercussions of the economic crisis had brought some of the enterprises to the edge of insolvency. 
Mitmel juhul25 olid üldiselt keerulised turutingimused või majanduskriisi karmid tagajärjed viinud mõned ettevõtted maksejõuetuse äärele.
In such cases, according to the beneficiaries, the projects had played a key role in allowing them to continue their commercial activities (see examples in Box 3). 
Sellistel juhtudel oli projektidel toetusesaajate sõnul võtmeroll nende äritegevuse jätkamisel (vt 3. selgituses toodud näited).
24 25 Projects 4, 7, 10, 11, 15, 18, 20, 24, 26, 27, 33 and 37. 
24 25 Projektid nr 4, 7, 10, 11, 15, 18, 20, 24, 26, 27, 33 ja 37.
Projects 11, 18, 23, and 37. 
Projektid nr 11, 18, 23, 40 ja 37.
23 Box 3 - Examples of projects that helped firms overcome difficult economic periods Project 37 (Poland OP) - Purchase of equipment: programming software and manufacturing machinery Total investment cost: 0.3 million euro. 
Näited projektidest, mis aitasid ettevõtetel majanduslikult raskel ajal püsima jääda Projekt nr 37 (Poola rakenduskava) – seadmete soetamine: programmeerimistarkvara ja tootmisseadmed Koguinvesteeringu suurus: 0,3 miljonit eurot.
Grant amount: 0.1 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 0,1 miljonit eurot ERFilt.
Implemented from January 2007 to May 2008. 
Ellu viidud ajavahemikus jaanuar 2007 kuni mai 2008.
The company specialises in manufacturing plastic toys and metal parts for the car industry. 
Ettevõte on spetsialiseerunud plastmassist mänguasjade ja autotööstusele metallosade tootmisele.
The project helped: • to provide access to additional financial resources: conditional upon the grant, the company obtained a bank loan to finance the whole project; • and to modernise the company’s design and manufacturing processes. 
Projekt aitas • saada juurdepääs täiendavatele finantseerimisallikatele: toetuse abil sai ettevõte kogu projekti rahastamiseks pangalaenu; • moderniseerida ettevõtte disaini-ja tootmisprotsesse.
It was thus able to: • overcome particularly harsh economic problems; • diversify its product portfolio and client base (including abroad); • and create 24 new jobs. 
Seetõttu sai ettevõte • lahendada eriliselt karmid majanduslikud probleemid; • mitmekesistada oma tootevalikut ja kliendibaasi (sealhulgas välismaal); ja • luua 24 uut töökohta.
In 2016, the company’s economic indicators (turnover, number of employees) showed favourable results. 
Ettevõte lõpetas 2016. aasta positiivsete majandusnäitajatega (käive, töötajate arv).
Project 11 (Czech Republic OP) - Energy-saving project: installation of a new heating system in a manufacturing company Total investment cost: 0.2 million euro. 
Projekt nr 11 (Tšehhi Vabariigi rakenduskava) – energiasäästuprojekt: tootmisettevõttes uue küttesüsteemi paigaldamine Koguinvesteeringu suurus: 0,2 miljonit eurot.
Grant amount: 0.2 million euro, including 0.1 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 0,2 miljonit eurot, sh 0,1 miljonit eurot ERFilt.
Implemented between February 2009 and October 2010. 
Ellu viidud ajavahemikus veebruar 2009 kuni mai 2010.
The project has contributed to environmental protection, as the energy savings have led to a reduction in CO2 emissions. 
Projekt on aidanud kaasa keskkonnakaitsele, kuna energiasääst on vähendanud CO2-heidet.
The project was timely, helping the company overcome a very difficult economic period. 
Projekt viidi ellu õigel ajal ja aitas ettevõttel majanduslikult väga raskest ajast üle saada.
It has also contributed to the economic activity and development of the region. 
Samuti on see aidanud kaasa piirkonna majandustegevusele ja arengule.
By the time of our audit, all these results still existed at the company. 
Auditi ajal olid kõik need tulemused ettevõttes endiselt olemas.
However, in about one fifth of the projects audited, the direct results were not durable, and they were only partially durable in about a quarter 32. 
Ligikaudu viiendiku auditeeritud projektide otsesed tulemused ei olnud aga kestvad ning ühe neljandiku puhul olid need vaid osaliselt kestvad 32.
As already shown in paragraph 29, at the time of our on-the-spot visits, we identified durability problems in 19 projects: in eight projects (one fifth of the projects audited), the results were not durable (sometimes lasting not even until the end of the durability period26 or only until soon thereafter27), and in 11 projects they were only partially durable (see examples in Box 4). 
Nagu juba näidatud punktis 29, leidsid audiitorid kohapealsete kontrollide käigus kestvust puudutavaid probleeme 19 projekti juures: kaheksa projekti (viiendik auditeeritud projektidest) tulemused ei olnud kestvad (kohati ei kestnud need isegi kestvusaja lõpuni26 või püsisid vaid veidi kauem27) ja 11 projekti tulemused olid vaid osaliselt kestvad (vt 4. selgituses esitatud näited).
Nevertheless, innovative projects (e.g. project 1) in quickly developing markets contain higher risks to durability which do not make them less deserving of EU funding. 
Sellest hoolimata on kiiresti arenevatel turgudel rakendatavad uuenduslikud projektid (nt projekt nr 1) kestvuse aspektist riskantsemad, mis aga ei tähenda, et nad vääriksid ELi rahastamist vähem.
Project 1. 
Projekt nr 1.
Within one year after the end of the durability period, projects 10, 14 and 26. 
Ühe aasta jooksul pärast kohustusliku kestvusaja lõppu, projektid nr 10, 14 ja 26.
24 Box 4 - Examples of projects which did not generate durable results Project 14 (Czech Republic OP) - Construction of a training centre Total investment costs: 1.4 million euro. Total grant amount: 0.6 million euro, including 0.5 million euro from the ERDF. 
Näited kestvate tulemusteta projektidest Projekt nr 14 (Tšehhi Vabariigi rakenduskava) – koolituskeskuse ehitamine Koguinvesteeringu suurus: 1,4 miljonit eurot. Toetuse kogusumma: 0,6 miljonit eurot, sh 0,5 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented from March 2009 to March 2011. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus märts 2009 kuni märts 2011.
Project objective: create an appropriate space for training the beneficiary’s staff and business partners. 
Projekti eesmärk: luua sobiv pind toetusesaaja töötajate ja äripartnerite koolitamiseks.
At project completion: a training centre with several rooms had been built, which was maintained until the end of the durability period. 
Olukord projekti valmimisel: ehitati mitme ruumiga koolituskeskus, mida säilitati kuni kohustusliku kestvusaja lõpuni.
Soon after the end of the durability period: the building was transformed into an office building to be used by the company’s staff, which was what the beneficiary had actually needed. 
Varsti peale kestvusaja lõppu muudeti hoone ettevõtte töötajate käsutuses olevaks kontorihooneks, sest just seda toetusesaaja tegelikult vajas.
One room was still dedicated to training (with an occupancy rate of only 20 % at the time of the audit). 
Üks ruum oli endiselt mõeldud koolituseks (auditi ajal oli ruumi hõivatus vaid 20%).
New buildings for the purpose of office space were explicitly ineligible for public funding at the time of project selection. 
Bürooruumideks mõeldud uued hooned olid projekti valimise ajal avaliku sektori toetuse saamiseks selgelt toetuskõlbmatud.
Project 35 (Poland OP) - Installation of a 200 MW biomass co-firing facility Total investment costs: 2.3 million euro. 
Projekt nr 35 (Poola rakenduskava) – 200 MW biomassi koospõletusjaama rajamine Koguinvesteeringu suurus: 2,3 miljonit eurot.
Total grant amount: 1.1 million euro including 0.8 million euro from the ERDF. 
Toetuse kogusumma: 1,1 miljonit eurot, sh 0,8 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented from October 2006 to August 2007. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus oktoober 2006 kuni august 2007.
The project was initiated at a time when there was a strong financial support for renewable energy through national subsidies. 
Projekt algatati ajal, mil liikmesriigi toetuste kaudu anti taastuvenergia jaoks tugevat rahalist toetust.
The purchased equipment was in use for eight years (longer than required legal durability period). 
Soetatud seadmeid kasutati kaheksa aastat (pikem kui kohustuslik kestvusaeg nõudis).
However, the modification of the Renewable Energy Act in 2016 reduced the support to this form of energy. 
Taastuvenergia seaduse muutmine 2016. aastal vähendas aga selle energiavormi toetamist.
Consequently, the beneficiary in 2016 utilised only 16 % of the facility’s overall capacity. 
Sellest tulenevalt kasutas abisaaja 2016. aastal jaama võimsusest ainult 16%.
By the time of our audit, the facility had ceased generating renewable energy. 
Auditi ajaks oli rajatis taastuvenergia tootmise lõpetanud.
Project 26 (Italy OP) - Setting up of a computer centre Total investment costs: 9.8 million euro. 
Projekt nr 26 (Itaalia rakenduskava) – arvutikeskuse loomine Koguinvesteeringu suurus: 9,8 miljonit eurot.
Total grant amount: 6.8 million euro, including 3.5 million euro from the ERDF. 
Toetuse kogusumma: 6,8 miljonit eurot, sh 3,5 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented from March 2005 to February 2008. 
Projekt viidi ellu ajavahemikus märts 2005 kuni veebruar 2008.
Project objective: to create a state-of-the-art computer centre to provide services to the entire region and ensure cooperation with research centres, industry and public bodies in Italy and abroad. 
Projekti eesmärk oli luua tipptasemel arvutikeskus, et pakkuda teenuseid kogu piirkonnale ning tagada koostöö Itaalia ja välismaa teadusuuringute keskuste, tööstuse ja avaliku sektori organisatsoonidega.
The centre was created and used for different research activities. 
Keskus loodi ja seda kasutati erinevateks teadusuuringuteks.
Cooperation between project partners did not last longer than until one year after project completion. 
Projektipartnerite vaheline koostöö katkes üks aasta pärast projekti lõpetamist.
The main reasons why the project did not ensure durability of results were a change in its business priorities and the difficult financial situation of one of the partners. 
Projekti tulemuste puuduva kestvuse peamised põhjused oli tema äritegevuse prioriteetide muutmine ja ühe partneri raske finantsolukord.
The implementing body had noted both of these risks to durability at the selection stage, but this did not prevent the project from being selected for ERDF financing. 
Rakendusüksus märkas mõlemat projekti kestvust ohustavat riski juba valikuetapis, kuid see ei takistanud projekti valimist ERFi rahastamiseks.
Due to a lack of further investment in their upgrading, the core assets (the computers themselves) were no longer in use at the time of the audit. 
Kuna keskuse peamise vara (arvutite) ajakohastamiseks täiendavalt ei investeeritud, siis auditi toimumise ajal neid enam ei kasutatud. 33.
In addition, for one project30, it was not possible to assess durability due to a change of ownership at the beneficiary. 
peitunud muud probleemid. Lisaks ei olnud ühes projektis30 võimalik kestvust hinnata, kuna toetusesaaja omanik oli vahetunud.
A common feature of the OPs under which the projects audited were implemented was creating or maintaining jobs in existing and new companies by improving their productivity, profitability and innovation. 
Nende rakenduskavade ühine joon, mille raames auditeeritud projektid ellu viidi, oli eesmärk luua või säilitada töökohti olemasolevates ja uutes ettevõtetes läbi nende tootlikkuse, kasumlikkuse ja innovatsiooni parandamise.
This indicator was used, and corresponding targets were set, in 29 of the 41 projects examined (see Annex III for more details). 
Nimetatud näitajat kasutati ja vastavad sihtnäitajad seati 29 kontrollitud projekti puhul 41-st (üksikasjalikum teave on esitatud III lisas).
For the other 12 projects, information about project results was not complete, or their main aim was to address environmental issues and reconvert old industries, so employment was not a priority in those cases and therefore not measured. 
Ülejäänud 12 projekti puhul ei olnud teave projektide tulemuste kohta täielik või olid need peamiselt suunatud keskkonnaprobleemide lahendamisele või n-ö vana tööstuse moderniseerimisele – seega ei olnud tööhõive nendel juhtudel prioriteet ning seda ka ei mõõdetud.
As regards job creation, in addition to the durability requirements under EU law, the national provisions (where relevant) required the beneficiary companies, through grant agreements, to create a certain number of new jobs or to maintain existing employment levels. 
Töökohtade loomise küsimuses kehtisid lisaks ELi õigusest tulenevatele kestvusnõuetele vajaduse korral ka riigisisesed nõuded, millest tulenevalt pidid toetust saavad ettevõtted toetuslepingute kohaselt looma teatud arvu uusi töökohti või säilitama olemasoleva töötajate arvu.
These positions had to be occupied, or at least permanently on offer and advertised, until the end of the durability period. 
Need töökohad pidid olema kohustusliku kestvusaja lõpuni täidetud või vähemalt püsivalt saadaval ja reklaamitud.
Overall, while not all projects achieved their job targets by their completion dates, the results nevertheless turned out to be relatively satisfactory. 
Kuigi kõik projektid ei saavutanud lõpetamise ajaks neile seatud töökohtade alaseid eesmärke, olid tulemused siiski suhteliselt rahuldavad.
As shown in Annex V, by project completion employment had increased by an average of 7.7 % in the 41 audited projects: 66.4 % in SMEs and 3.7 % in larger companies. 
Nagu on näidatud V lisas, oli 41 auditeeritud projekti töötajate arv nende lõpetamise ajaks keskmiselt 7,7% võrra suurenenud: 66,4% VKEdes ja 3,7% suuremates ettevõtetes.
But due to the economic crisis, most of the companies underwent restructuring processes and we found that the jobs created were often lost after project completion (see also Annex V). 
Majanduskriisi tõttu pidi suurem osa ettevõtetest aga läbima restruktureerimise ja audiitorid leidsid, et loodud töökohad läksid peale projektide lõpetamist tihti kaduma (vt ka V lisa).
For instance, under the OP Poland, in project 41 the beneficiary underwent several restructurations related to the optimisation of the production processes which, in total, resulted in a significant reduction of employment. 
Näiteks Poola rakenduskava raames ellu viidud projektis (nr 41) toimus toetusesaaja juures mitu tootmisprotsesside restruktureerimist, mis tõi kokkuvõttes kaasa töötajate arvu märkimisväärse vähenemise.
Under the OP Burgenland, in one project the jobs were not safeguarded after durability period and another beneficiary went bankrupt. 
Burgenlandi rakenduskava raames teostatud ühe projekti puhul läksid töökohad pärast kohustusliku kestvusaja lõppemist kaotsi ja üks teine toetusesaaja läks pankrotti.
By mid-2016, the number of employees had Projects 5, 7, 14, 26 and 32. Project 25. 
VKEde puhul oli töötajate arv 2016. aasta keskpaigaks keskmiselt 25 30 Projekt nr 25.
26 increased by an average of 1 % for SMEs compared to the situation at project end, but had decreased by 6 % for larger companies (see also Annex V). 
26 1% kasvanud (võrreldes projekti lõpetamise ajaga), suuremate ettevõtete puhul aga 6% võrra vähenenud (vt ka V lisa).
Where grant ceilings had been set by the MAs for each created post, the grants’ cost-efficiency (measured by total investment cost per job created) was likely to be higher. 
Toetuste parema kulutõhususe (ühe töökoha loomiseks tehtud koguinvesteering) tõenäosus oli suurem juhul, kui korraldusasutused olid kehtestanud iga loodud ametikoha kohta maksimaalsed toetussummad.
Where beneficiaries exceeded the ceiling they could not receive the grant. 
Kui toetusesaajad selle summa ületasid, siis toetust välja ei makstud.
Thus the beneficiaries were forced to pay more attention to the size of their investments. 
Seega pidid toetusesaajad pöörama rohkem tähelepanu oma investeeringute suurusele.
However, we found that such ceilings were used only in the two German OPs. 
Kontrollikoda leidis siiski, et selliseid ülemmäärasid kasutati ainult kahes Saksamaa rakenduskavas.
As regards the economic prospects of the beneficiary firms analysed, two of them31 had ceased to exist. 
Analüüsitud ettevõtete majanduslik edukus oli erinev – kaks neist31 olid näiteks olid tegevuse lõpetanud.
In addition, a total of 19 other firms (see Annex III) were, at the time of our audit, encountering challenges with regard to their future economic health, e.g. debt restructuring or balancing, or falling production32. 
Veel 19 ettevõttel (vt III lisa) oli auditi toimumise ajal majanduslikke probleeme (nt võlgade restruktureerimine või tagasimaksmine, või tootmismahtude vähenemine)32.