natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Abbreviations 07 BCBS: Basel Committee on Banking Supervision BIS: Bank for International Settlements BUCOM: European Central Bank Budget Committee COI: Centralised on-site inspection division of the ECB DGMS: Directorate-General for Micro-Prudential Supervision EBA: European Banking Authority ECB: European Central Bank EMU: Economic and Monetary Union ESCB: European System of Central Banks ESFS: European System of Financial Supervision FAQs: Frequently asked questions FDIC: Federal Deposit Insurance Corporation FTE: Full-time equivalent GAO: Government Accountability Office HoM: Head of Mission IAC: Internal Auditors Committee IMAS: Information Management System IMF: International Monetary Fund JST: Joint supervisory team MEL: Minimum engagement level NCA: National competent authority NCB: National Central Bank 
Lühendid 07 BCBS: Baseli pangajärelevalve komitee BIS: Rahvusvaheliste Arvelduste Pank BUCOM: Euroopa Keskpanga eelarvekomitee DGMS: mikrotasandi usaldatavusjärelevalve peadirektoraat EBA: Euroopa Pangandusjärelevalve EKP: Euroopa Keskpank EKPS: Euroopa Keskpankade Süsteem ELTL: Euroopa Liidu toimimise leping EMU: Majandus-ja rahaliit ESFS: Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem IAC: siseaudiitorite komitee IMAS: teabehaldussüsteem IMF: Rahvusvaheline Valuutafond
Abbreviations 08 RAS: Risk assessment system SAI: Supreme audit institution SB: Supervisory Board SEP: Supervisory Examination Programme SQA: Supervisory Quality Assurance SREP: Supervisory Review and Evaluation Process SSM: Single Supervisory Mechanism TFEU: Treaty on the Functioning of the EU 
Lühendid 08 KKK: korduma kippuvad küsimused SREP: järelevalvealane läbivaatamine ja hindamine SSM: ühtne järelevalvemehhanism
Executive summary 09 What is the SSM? 
Kokkuvõte 09 Mis on ühtne järelevalvemehhanism?
IThe 2008 global financial crisis caused severe disruption to many European economies. 
I2008. aasta ülemaailmne finantskriis põhjustas paljude Euroopa riikide majandusele tõsiseid probleeme.
The knock-on effect on the banking sector, after years of deregulation and increasing risk-taking, was that many lending institutions found themselves over-exposed in declining markets and were forced to turn to government for financial support. 
Kriisi negatiivne mõju oli see, et pärast aastaid kestnud piirangute kaotamist ning suuremate riskide võtmist olid mõned laenuasutused kahaneval turul üleekspluateeritud ning olid sunnitud valitsuselt rahalist toetust paluma.
However, sovereign bail-outs inevitably contributed to an increase in public debt, leading to lower investment and growth and further pressures on bank solvency. 
Pangapääs-teoperatsioonid suurendasid aga valitsemissektori võlga, mis põhjustas investeeringute ja majanduskasvu vähenemist ning suuremat survet pankade maksevõimele.
II To help steer clear of future crises and strengthen confidence in the banking sector, it was necessary to break the ‘vicious circle’ of excessive risk-taking and government bail-outs. 
II Selleks, et vältida edasisi kriise ning suurendada usaldust pangandussektoris, oli vajalik välja murda ülemääraste riskide võtmise ja valitsusepoolse päästmise surnud ringist.
In 2012, seeking a lasting solution in the euro area, EU leaders formally announced the common regulation of banks through a European banking union. 
2012. aastal, püüdes leida püsivat lahendust euroala jaoks, teatasid ELi juhid pankade ühtsest reguleerimisest Euroopa pangandusliidu kaudu.
III The main pillars of banking union were to be the centralised supervision of euro-area banks, a mechanism to ensure that failing banks were wound up at minimal cost to the taxpayer and the economy, and a harmonised system of deposit guarantees. 
III Pangandusliidu peamisteks sammasteks pidid olema euroala pankade tsentraalne järelevalve – mehhanism, mis pidi tagama selle, et maksejõuetuse ohus olevad pangad põhjustaksid maksumaksjatele ja majandusele vaid minimaalseid kulusid – ning ühtlustatud hoiuste tagamise süsteem.
The first step, that of centralised supervision, entailed the creation in 2014 of a Single Supervisory Mechanism (SSM) to take over much of the supervisory work previously done by national authorities. 
Esimene samm, tsentraalse järelevalve loomine, hõlmas 2014. aastal loodud ühtset järelevalvemehhanismi, mis võttis üle suure osa varem riigi ametiasutuste tehtavast järelevalvest.
The SSM was placed under the authority of the European Central Bank but also closely involves the participating Member States. 
Ühtne järelevalvemehhanism on Euroopa Keskpanga järelevalve all, kuid hõlmab ka osalevaid liikmesriike.
IV The Court has a mandate to examine the operational efficiency of management of the ECB. 
IV Kontrollikojal on volitus auditeerida EKP juhtimise efektiivsust.
We therefore focused, for this audit, on the way the ECB set up the SSM and has organised its work. 
Seega keskendus kontrollikoda käesolevas auditis sellele, kuidas EKP rajas ühtse järelevalvemehhanismi ning korraldab selle tööd.
In particular, we looked at the new mechanism’s governance structure (including the work of internal audit), arrangements for accountability (including external audit), the organisation and resourcing of banking supervision teams (both ‘off-site’ and ‘on-site’ at bank premises), and the on-site inspection procedure. 
Eelkõige kontrollis kontrollikoda uue mehhanismi juhtimisstruktuuri (sh siseauditi üksuse tööd), aruandluskorda (sh välisauditit), pangandusjärele-valverühmade (nii kohapealsete kui ka muude) organiseerimist ja vahendite eraldamiste ning kohapealse kontrolli protseduuri.
VWe became aware, however, of an important obstacle in all areas of our intended audit – namely, the emergence of disagreement with the ECB over the exact terms of our mandate and right to access documents. 
VKontrollikojale sai aga ilmsiks, et kavandatud auditi kõikides valdkondades esines oluline takistus: lahkhelid EKPga kontrollikoja volituse täpsete tingimuste ja dokumentidele juurdepääsu õiguse üle.
Arguing that they lay outside our remit, the ECB was not willing to share a number of documents that we needed to complete our work. 
EKP väitis, et need on väljaspool kontrollikoja pädevust, ega nõustunud jagama osa dokumente, mida kontrollikoda vajas audititöö lõpuleviimiseks.
As a result we were only partly able to assess whether the ECB is managing the SSM efficiently in the areas of governance, off-site supervision and on-site inspections. 
Seetõttu saab kontrollikoda esitada vaid osalise hinnangu selle kohta, kas EKP haldab ühtset järelevalvemehhanismi juhtimise, mujal kui kohapeal toimuva järelevalve ja kohapealse kontrolli valdkondades mõjusalt.
Executive summary 10 What did we find? 
Kokkuvõte 10 Millised on kontrollikoja leiud?
VI We did obtain sufficient information to conclude that the SSM was set up on schedule. 
VI Kontrollikoda sai piisavalt teavet, järeldamaks, et ühtne järelevalvemehhanism loodi vastavalt ajakavale.
Owing to the involvement of national supervisory authorities, the supervisory structure is rather complex and relies on a high degree of coordination and communication between ECB staff and NCA appointees from the participating Member States. 
Riiklike järelevalveasutuste osalemise tõttu on järelevalvestruktuur küllaltki keerukas ning eeldab EKP töötajate ja riiklike pädevate asutuste nimetatud esindajate vahelist tõhusat koordineerimist ja teabevahetust.
This complexity is a challenge in the area of governance, where the efficiency and effectiveness of management decision-making may be hampered by complex procedures for exchanging information. 
See on probleemiks juhtimise vallas, kus keerukad teabevahetusmenetlused võivad piirata juhtkonna otsusetegemise tõhusust ja mõjusust.
VII The ECB is bound by legislation to observe a clear separation between its monetary policy and supervision functions. 
VII EKP on seadusega kohustatud hoidma oma rahapoliitika ja järelevalvetegevuse selgelt lahus.
The latter is overseen by a Supervisory Board, which proposes decisions to the ECB’s Governing Council. 
Järelevalvega tegeleb järelevalvenõukogu, kes esitab otsuste ettepanekud EKP nõukogule.
However, within the ECB the SSM Supervisory Board does not exercise control over the supervisory budget or human resources. 
EKP siseselt puudub aga ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogul kontroll järelevalve eelarve ja personali üle.
This raises concerns about the independence of the two areas of the ECB’s work, as does the fact that some ECB departments provide services to both functions without clear rules and reporting lines that would minimise possible conflicts of objectives. 
See tekitab kahtlusi seoses nende kahe EKP tegevusvaldkonnaga. Samuti teeb muret asjaolu, et mõned EKP osakonnad osutavad teenuseid mõlemale valdkonnale, kuid puuduvad selged eeskirjad ja aruandlussuunised, mis aitaksid vähendada võimalikku eesmärkide konflikti.
VIII Internal audit is one such shared service. 
VIII Üks sellistest ühiselt kasutatavatest teenustest on siseaudit.
We found that it was under-resourced for its work on the SSM, which is given less attention than other audit tasks. 
Kontrollikoda leidis, et siseauditi talitus on alarahasta-tud tööks ühtse järelevalvemehhanismi alal, mistõttu sellele pööratakse vähem tähelepanu kui muudele auditiüles-annetele.
Although a satisfactory risk assessment has been made to determine necessary audit topics, the resources currently available to internal audit are inadequate to ensure that the most risky aspects of the SSM’s operations will be addressed within a reasonable timeframe. 
Kuigi vajalike audititeemade kindlakstegemiseks on tehtud rahuldav riskihindamine, on praegu siseauditi talitusele kättesaadavad vahendid ebapiisavad, tagamaks, et ühtse järelevalvemehhanismi kõige riskialtimaid aspekte käsitletakse mõistliku aja jooksul.
IX The ECB’s efforts to ensure transparency and accountability for the SSM towards the European Parliament and the general public are potentially weakened by the lack of a proper mechanism for assessing and then reporting on supervisory effectiveness. 
IX EKP pingutusi läbipaistvuse ja vastutuse tagamisel ühtse järelevalvemehhanismi eest Euroopa Parlamendi ja avalikkuse ees nõrgendab asjakohase mehhanismi puudumine, mille abil hinnata järelevalve mõjusust ja selle kohta aru anda.
XThe level of supervisory staff was originally set by a very simple approach that relied on estimates of staffing for similar functions in National competent authorities before the SSM was established. 
XJärelevalvepersonali suurus määrati algselt, enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist, väga lihtsa lähenemisviisi abil, mis toetus liikmesriigi pädevate asutuste sarnastele ametikohtadele vajatavate töötajate hinnangulisele arvule.
No detailed analysis of staffing needs for the new and much more demanding SSM framework was conducted, and therefore no direct link has been established between the supervisory examination programme and the allocation of resources, as required by legislation. 
Uue ja palju keerulisema ühtse järelevalvemehhanismi personalivajadusi ei analüüsitud ning seega ei loodud otsest seost järelevalvealase kontrolliprogrammi ja vahendite eraldamise vahel, nagu nõutakse õigusaktides.
Executive summary 11 XI The SSM’s work of supervising the euro area’s more important banks, both on-site and off-site, is heavily dependent on staff appointed by national authorities. 
Kokkuvõte 11 XI Ühtse järelevalvemehhanismi töö euroala peamiste pankade üle järelevalve tegemisel, nii kohapeal kui ka mujal, sõltub suuresti riiklike ametiasutuste määratud töötajatest.
Thus, despite its overall responsibility, the ECB has insufficient control over the composition and skills of supervision and inspection teams or over the resources it can bring to bear. 
Seega on EKP-l vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll järelevalve-ja kontrollirühmade koosseisu ja oskuste üle, nagu ka panustatavate ressursside üle.
XII The allocation of resources to joint off-site supervisory teams, particularly from national authorities, has not matched the initial needs estimates, and the resulting constraints in terms of staff numbers could in many cases affect the teams’ ability to adequately supervise the banks for which they are responsible. 
XII Mujal kui kohapeal tehtava järelevalve ühisrühmadele eelkõige riiklike ametiasutuste poolt eraldatud vahendid ei vasta esialgsetele hinnangulistele vajadustele ning sellest tulenev töötajate nappus võib mitmel juhul mõjutada rühmade suutlikkust teha asjakohast järelevalvet nende vastutusalas olevate pankade üle.
XIII The work of on-site supervision is likewise the ECB’s responsibility, but here the problem is that inspection teams typically include very few ECB staff. 
XIII EKP vastutab ka kohapealse järelevalve eest, kuid probleem on selles, et kontrollirühma kuulub enamasti väga vähe EKP töötajaid.
XIV Other issues we found to affect the conduct of on-site supervision included missing guidance on prioritisation for inspection requests, IT shortcomings and the need to improve the qualifications of National competent authority on-site inspectors. 
XIV Kontrollikoda leidis ka muid probleeme, mis mõjutavad kohapealse järelevalve tegemist, nagu puuduvad suunised kontrollitaotluste prioriseerimiseks, IT-alased puudused ja vajadus tõsta riiklike pädevate asutuste kohapealsete inspektorite kvalifikatsiooni.
In addition, owing to the length of the timeframe for issuing final recommendations, findings may be outdated by the time they are formally delivered to the inspected bank. 
Kuna lõpliku soovitamise esitamiseni kuluv aeg on niivõrd pikk, võivad leiud olla kontrollitud pangale ametliku esitamise ajaks juba aegunud.
XV Our recommendations are as follows: (a) In the area of governance, the ECB should: (i) seek to improve efficiency by further streamlining the decision-making process; (ii) examine the risk posed by the system of shared services to the separation of functions, establish separate reporting lines for cases where specific supervisory resources are concerned and look into giving the Chair and the Vice-Chair of the Supervisory Board stronger involvement in the budgetary process.; and (iii) assign internal audit skills and resources in such a way that higher-level risks are covered as and when appropriate. 
Kuidas ühtset järelevalvemehhanismi parandada? XV Kontrollikoda esitab järgmised soovitused. a) Juhtimisvaldkonnas peaks EKP: i) suurendama tõhusust otsustusprotsessi optimeerimise kaudu; ii) uurima, millise riski toob kaasa ühiselt kasutatavate teenuste süsteem funktsioonide eraldamisele, looma eraldi aruandlusahelad spetsiifilisi järelevalvevahendeid puudutavateks juhtumiteks, ning andma järelevalvenõukogu esimehele ja aseesimehele suurema otsustusõiguse eelarveprotsessi üle; iii) suunama siseauditi oskused ja vahendid nii, et vajaduse korral oleksid kaetud ka kõrgema taseme riskid.
Executive summary 12 (b) In the area of accountability, the ECB should: (i) make available all documents requested for the Court to exercise its audit mandate; and (ii) develop and make public a formal performance framework to demonstrate the effectiveness of its supervisory activities. (c) In the area of off-site supervision (joint supervisory teams), the ECB should: (i) take steps to ensure that national authorities participate fully and proportionately in JST work; (ii) develop with NCAs methods to assess the suitability of prospective JST appointees and their subsequent performance; (iii) establish and maintain a comprehensive database of the skills, experience and qualifications of all JST staff; (iv) implement a formal, relevant training curriculum for all supervisory staff and consider setting up an off-site supervision certification programme; (v) develop a risk-based methodology to determine the target size and composition of each JST; and (vi) periodically review the clustering model used in supervisory planning and update it as necessary. 
Kokkuvõte 12 b) Aruandluse valdkonnas peaks EKP: i) tegema kontrollikojale kättesaadavaks kõik kontrollikoja soovitud dokumendid, mida see vajab auditivolituste täitmiseks; ii) välja töötama ja avaldama ametliku tulemusraamistiku, mille kaudu näidata oma järelevalvetegevuse mõjusust. c) Mujal kui kohapeal toimuva järelevalve (ühised järelevalverühmad) alal peaks EKP: i) võtma meetmeid, tagamaks, et riigi ametiasutused osalevad täiel määral ühise järelevalverühma töös; ii) töötama koos riiklike pädevate asutustega välja meetodid, et hinnata ühisesse järelevalverühma määratud isikute sobivust ning nende saavutatavaid tulemusi; iii) koostama ja käigus hoidma ühiste järelevalverühmade kõikide töötajate oskuste, kogemuste ja kvalifikatsiooni terviklikku andmebaasi; iv) läbi viima ametliku asjakohase koolituse kogu järelevalvepersonalile ning kaaluma mujal kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava loomist; v) välja töötama riskipõhise metoodika, et kindlaks teha iga ühise järelevalverühma vajalik suurus ja oskused; vi) perioodiliselt kontrollima järelevalve kavandamisel kasutatavat klastriteks jagamise mudelit ning seda vajaduse korral ajakohastama.
The clustering itself should be based on the most recent bank-specific information. (d) In the area of on-site supervision, the ECB should: (i) substantially strengthen the presence of its own staff in on-site inspections, and ensure that a greater proportion of inspections are led by non-native supervisors; and (ii) remedy weaknesses in the IT system and improve the overall skills and qualifications of on-site inspectors. 
Klastriteks jagamine peaks toimuma kõige uuema pangandusalase teabe alusel. d) Kohapealse järelevalve alal peaks EKP: i) suurendama oluliselt EKP enda töötajate osalemist kohapealsetes kontrollides ning tagama, et suurem osa kontrolle oleks tehtud muu kui päritoluriigi järelevalveasutuse poolt; ii) kõrvaldama IT-süsteemi puudused ning parandama kohapealse kontrolli inspektorite üldiseid oskusi ja kvalifikatsiooni.
Introduction 13 01 The financial system is pivotal to the functioning of the economy. 
Sissejuhatus 13 01 Finantssüsteem on majanduse toimimise seisukohast äärmiselt oluline.
A robust financial system plays a key role in the efficient allocation of resources and thereby contributes to sustainable economic growth. 
Tugev finantssüsteem on vahendite tõhusa jaotuse alus ning seega aitab kaasa jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele.
Disruption of financial stability can lead to high costs for the state and the economy as a whole. 
Finantsstabiilsuse häired võivad tekitada suuri kulusid riigile ja majandusele tervikuna.
02 In the run-up to the global financial crisis, European banks were mainly characterised by mispricing of risk (e.g. derivatives, real estate, sovereign risk), while their balance sheets rapidly expanded against insufficient capital and liquidity buffers. 
02 Ülemaailmse majanduskriisi puhkedes iseloomustas Euroopa panku peamiselt riskide valesti hindamine (nagu tuletusinstrumentide, kinnisvara, maksejõue-tusega seotud riskid) ning see, et pangad suurendasid oma bilansimahtu, kuigi kapitali-ja likviidsuspuhvrid ei olnud piisavad.
This weak risk management, combined with low interest rates, led to excessive risk-taking, a credit boom and unsustainable leverage, while at the same time contributing to the creation of large macroeconomic imbalances in several EU Member States. 
Puudulik riskijuhtimine koos madalate intressimääradega põhjustas ülemäärast riskidevõtmist, laenubuumi ja jätkusuutmatut finantsvõimendust, mis tekitas ühtlasi mitmes ELi liikmesriigis suure makromajandusliku tasakaalustamatuse.
Unfortunately, these weaknesses were not identified early enough for them to be remedied satisfactorily. 
Kahjuks ei tuvastatud neid puudusi piisavalt vara, et need rahuldavalt kõrvaldada.
Due to the interconnected nature of modern financial systems, problems in one country rapidly spilled over national borders, causing financial distress in other EU countries. 
Kaasaegsete finantssüsteemide omavahelise seotuse tõttu levisid ühe riigi probleemid kiiresti üle piiride, põhjustades finantsprobleeme ka teistes ELi liikmesriikides.
03 As liquidity dried up and the economic downturn further impacted credit quality, many banks were revealed to be extremely vulnerable and in need of support from the public sector. 
03 Likviidsus vähenes ning majanduslangus mõjutas laenude kvaliteeti veelgi, mistõttu osutusid mõned pangad äärmiselt haavatavateks ning vajasid avaliku sektori toetust.
In the euro area in particular, the arrangements for economic and monetary union (EMU) were shown to have deep-rooted structural deficiencies. 
Euroalal selgus, et majandus-ja rahaliidu ülesehituses esines sügavalt juurdunud struktuurseid puudusi.
04 One important factor was that the regulation and supervision of credit institutions were national responsibilities. 
04 Oluline tegur oli asjaolu, et krediidiasutuste reguleerimise ja järelevalve eest vastutasid liikmesriigid.
The lack of a single European supervisory authority meant ‘substantial differences in the powers granted to national supervisors in different Member States’1. 
Ühise Euroopa järelevalveasutuse puudumine tähendas, et „eri liikmesriikide järelevalveasutustele antud volitused erinesid olulisel määral”1.
1 European Commission, ‘Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU’, Brussels, 2009. 
1 Euroopa Komisjon, „Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU”, Brüssel, 2009.
Introduction 14 05 Another deficiency was that in 2012, the institutional architecture of the EMU was seen as insufficient to prevent ‘the harmful interplay between the fragilities of sovereigns and the vulnerabilities of the banking sector2’. 
Sissejuhatus 14 05 Puuduseks oli ka see, et 2012. aastal ei peetud majandus-ja rahaliidu institutsioonilist ülesehitust piisavaks, et hoida ära „riikide ja pangandussektori nõrkade külgede kahjulikku koosmõju”2.
A crisis in a national banking system would affect the government and vice versa. 
Riigi pangandussüsteemi kriis mõjutaks juhtimist ja vastupidi.
The interdependence of banks and governments rendered the euro area fragile and further complicated the task of resolving the crisis (see Figure 1). 
Pankade ja valitsuste vastastikune sõltuvus muutis euroala ebakindlaks ning raskendas veelgi kriisi lahendamist (vt joonis 1).
2 Herman Van Rompuy, President of the European Council, in collaboration with José Manuel Barroso, President of the European Commission, Jean-Claude Juncker, President of the Eurogroup, and Mario Draghi, President of the European Central Bank, ‘Towards a Genuine Economic and Monetary Union’, December 2012. excessive risk taking with insufficient capital and liquidity buffers excessive credit growth high leverage excessive bonuses Banking crisis liquidity pressures solvency concerns low credit growth (supply) low confidence in banking system macroeconomic imbalances extensive public financial support for the nationalisation of failing banks Bail-out Weak banking supervision less government spending low growth low credit growth (demand) more NPLs high borrowing costs for banks (due to sovereign risk) Contractionary fiscal policy higher government deficits and public debt higher borrowing costs for state Sovereign debt crisis Source: ECA. 
Kas panga ja riigi vastastikune sõltuvus on allakäiguspiraal? 2 Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy koostöös Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso, eurorühma esimehe Jean-Claude Junckeri ja Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghiga, „Tõelise majandus-ja rahaliidu suunas”, detsember 2012.
Introduction 15 Establishment of the European banking union 06 In 2012, European leaders took the decision to deepen the EMU by creating a European banking union in order to ‘break the vicious circle between banks and states’3 and address the weaknesses affecting the banking sector in euro-area countries. 
Sissejuhatus 15 Euroopa pangandusliidu loomine 06 2012. aastal otsustasid Euroopa juhid süvendada majandus-ja rahaliitu, luues Euroopa pangandusliidu, et „purustada nõiaring riigipankade ja liikmesriikide vahel”3 ning käsitleda euroala riikide pangandussektori puudusi.