natgillin/translations-raw huggingface dataset:
35 AUDIT WORK TO BE CARRIED OUT IN 200912 As in previous years, the work programme for 2009 comprises annual reports setting out the results of financial audits that the Court is required to carry out by the Treaty and other EU legislation and special reports setting out the results of its performance audits addressing specific issues related to EU financial management. 
2009. AASTAL ELLUVIIDAV AUDITITÖÖ12 Eelmiste aastatega sarnaselt sisaldab 2009. aasta töökava aastaaruandeid, milles tuuakse esile finantsauditite tulemused ja mille teostamist asutamislepingu ja muude õigusaktidega kontrollikojalt nõutakse, ning eriaruandeid, milles esitatakse tulemusauditite tulemused, millega käsitletakse ELi finantsjuhtimisega seotud konkreetseid teemasid.
For 2009, the Court has identified a number of audit themes related to policy developments and management issues. 
2009. aastaks on kontrollikoda määranud kindlaks rea tegevuspõhimõtete arendamise ja juhtimisküsimustega seonduvat audititeemasid.
As regards EU policy developments, the following have been identified: • growth and jobs; • climate change and sustainable development; • Europe as a world partner; and • better regulation. 
Seoses ELi poliitikate arendamisega on määratud kindlaks järgmine: • töökohtade loomine ja majanduskasv; • kliimamuutus ja jätkusuutlik areng; • Euroopa kui globaalne partner; • parem õigusloome.
In addition, in relation to the management of EU funds, the Court has highlighted the following topics as meriting special attention: • the closure of the 2000–2006 spending programmes, particularly the Structural Funds; • accountability and reform of the EU; • progress of the Commission’s action plan towards an integrated internal control framework, including the concept of tolerable risk; and • management and control measures at Member State level. 
Seoses ELi rahaliste vahendite juhtimisega on kontrollikoda lisaks pööranud erilist tähelepanu järgmistele teemadele: • ajavahemiku 2000–2006 rahastamiskavade, eelkõige struktuurifondide lõpetamine; • aruandekohustus ja ELi reform; • ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva komisjoni tegevuskava edenemine, kaasa arvatud aktsepteeritava riski mõiste; • juhtimis-ja kontrollimeetmed liikmesriigi tasandil.
Starting in 2009, the Court will aim to address these themes through its annual reports, special reports and the introduction of some new products (as described below). 
Alates 2009. aastast on kontrollikoja eesmärk käsitleda nimetatud teemasid oma aasta-ja eriaruannetes ning võtta kasutusele mõned uued audititooted (nagu eespool kirjeldatud).
The Court intends to publish a number of special reports and related new products based on the portfolio of selected audit tasks that its carries out. 
Kontrollikoda kavatseb avaldada rea eriaruandeid ja sellega seonduvaid uusi tooteid, mis põhinevad kontrollikoja valitud auditiülesannetel.
Such selected audit tasks generally take more than one year to plan, undertake and report on. 
Selliste valitud auditiülesannete planeerimine, täitmine ja nende kohta aruandluse esitamine võtab aega rohkem kui aasta.
Therefore, most of the reports published in a given year relate to audit tasks started in previous years. 
Seega on enamik teataval aastal avaldatud aruandeid seotud audi-ülesannetega, mille täitmist alustati eelmistel aastatel.
Box 5 presents the selected audit tasks that have been completed or are near completion and are likely to be published as special reports during 2009 or early 2010. 
5. selgituses esitatakse valitud auditiülesanded, mis on täidetud või peaaegu täidetud, ning avaldatakse eriaruannetena 2009. aasta jooksul või 2010. aasta alguses.
12 For a more complete and detailed account of the Court’s future work please refer to the Court’s 2009 work programme, available on our website (www.eca.europa.eu). 
35 12 Täielikum ja üksikasjalikum seletus kontrollikoja edaspidise töö kohta on esitatud kontrollikoja 2009. aasta töökavas kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu).
Following up recommendations is a key way in which the Court can actively contribute to improving financial management. 
Soovituste järelkontroll on peamine viis, kuidas kontrollikoda saab aktiivselt kaasa aidata finantsjuhtimise parandamisele.
The report will examine how far our recommendations have been followed and, where appropriate, will include an assessment of the effectiveness of the measures taken. 
Aruandes kontrollitakse, kuidas on soovitusi järgitud, ja vajaduse korral sisaldab see võetud meetmete mõjususe hindamist.
This report is expected to be published around the time of the annual report. — Secondly, the Court intends to produce a report identifying high-risk areas with respect to the financial management of EU funds. 
Nimetatud aruanne kavandatakse avaldada aastaaruandega samal ajal. — Teiseks kavatseb kontrollikoda avaldada aruande, milles määratakse kindlaks ELi rahaliste vahendite finantsjuhtimisega seonduvad kõrge riskiga valdkonnad.
The report is being prepared for, and as a help to, the new Commission which is due to take up its responsibilities towards the end of the year. 
Aruanne on ettevalmistamisel ja see peaks olema abiks uuele komisjonile, mis peab hakkama täitma oma kohustusi selle aasta lõpus.
LEARNING AND IMPROVING ACTION PLAN AND PEER REVIEW During 2006 the Court had carried out a self-assessment exercise, which identified its strengths and weaknesses. 
ÕPPIMINE JA TÄIENEMINE TEGEVUSKAVA JA VASTASTIKUNE EKSPERDIHINNANG 2006. aastal viis kontrollikoda läbi enesehindamise, millega määrati kindlaks kontrollikoja nõrgad ja tugevad küljed.
This was followed by an action plan to address the weaknesses. 
Sellele järgnes nimetatud nõrkade külgedega tegelemist käsitlev tegevuskava.
The action plan covered a series of measures which led to: • the adoption of the Court’s vision, mission, strategic objectives and planning; • the development of internal performance indicators, which are gradually being implemented (see section below); • the adoption of a strategy for internal communication, which is being implemented and has led to improved dissemination channels of information in the organisation; • various measures to improve the quality of the Court’s reports, such as new graphical layout improving readability and external reviews; • the adoption of a strategy to improve the organisation’s relations with stakeholders, the press and public at large, which is subject to gradual implementation. 
Tegevuskava hõlmas rida meetmeid, mille tulemuseks oli: • kontrollikoja visiooni, missiooni, strateegiliste eesmärkide ja planeerimise vastuvõtmine; • kontrollikojasiseste tulemusnäitajate väljaarendamine ja nende järkjärguline rakendamine (vt järgmist lõiku); • sisekommunikatsiooni strateegia vastuvõtmine ja selle rakendamine, mille tulemusel paranes teabe levitamine organisatsioonis; • kontrollikoja aruannete kvaliteedi parandamise meetmed, nagu uus selgem graafiline ülesehitus ja välisülevaated; • sellise järk-järgult rakendatava strateegia vastuvõtmine, millega parandatakse suhteid huvirühmade, pressi ja laiema avalikkusega.
As part of its efforts to improve, during 2009 the Court will endeavour to address the observations and recommendations of the ‘International peer review report on the European Court of Auditors’ that was published in December 2008 and represents an important step in the Court’s ongoing process of reform. 
Oma töö parandamise ühe osana püüab kontrollikoda 2009. aastal käsitleda 2008. aasta detsembris avaldatud dokumendis „Rahvusvaheline vastastikune eksperdihinnang Euroopa Kontrollikoja kohta“ esitatud tähelepanekuid ja soovitusi, mis on tähtis samm kontrollikoja jätkuvas uuendusprotsessis.
The peer review was undertaken by representatives of the state audit offices of Canada, Norway, Austria and Portugal. 
Vastastikuse eksperdihinnangu teostasid Kanada, Norra, Austria ja Portugali sarnaste siseriiklike kontrolliasutuste esindajad.
The peers undertook their work during 2008, including making contact with the Budgetary Control Committee of the European Parliament, and provided their final report at the end of the year. 
Vastastikuse eksperdihinnangu tegijad viisid oma töö läbi 2008. aasta jooksul, sh võtsid ühendust Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga, ja esitasid oma lõpparuande sama aasta lõpus.
The objective of the peer review was to assess the design and operation of the Court’s audit management framework. 
Vastastikuse eksperdihinnangu eesmärk oli hinnata kontrollikoja auditijuhtimise raamistiku kavandamist ja toimimist.
It involved an examination of: • the planning and examination processes for both financial and performance audits; • audit reporting; and • the services that provide support to the Court in achieving its objectives. 
Selles uuriti: • finants-ja tulemusauditite planeerimis-ja kontrollimisprotsesse; • auditiaruannete esitamist; • talitusi, mis aitavad kontrollikojal saavutada oma eesmärke.
The peer review team concluded ‘that the audit framework established by the Court is suitably designed in accordance with the international auditing standards and good practices of supreme audit institutions.’ 
Vastastikuse eksperdihinnangu meeskond tegi järelduse, „et kontrollikoja kehtestatud auditiraa-mistik on kavandatud kooskõlas rahvusvaheliste auditistandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste parimate tavadega“.
The peers also observe that: • ’the Court conducts its work with independence and objectivity’; • ’the audit reports examined during the review were based on sufficient and appropriate audit evidence as evidenced by international auditing standards’; and • ’the stakeholders interviewed have a high level of confidence in the Court’s reports and generally considered them to be fair, factual and objective’. 
Samuti täheldati vastastikuses eksperdihinnangus, et: • „kontrollikoda auditeerib sõltumatult ja objektiivselt“; • „läbivaatuse käigus kontrollitud auditiaruanded põhinesid piisavatel ja asjakohastel tõen-dusmaterjalidel, nagu on rahvusvaheliste auditistandarditega nõutud“; • „küsitletud huvirühmad peavad kontrollikoja aruandeid äärmiselt usaldusväärseteks ja üldjuhul õiglasteks, faktidele vastavateks ja objektiivseteks“.
Among them is the need: • to develop a culture that emphasises the Court as a single audit institution; • to enhance quality assurance and quality control activities, to ensure that the interpretation and application of its audit policies and practices are consistent; and • to further develop risk-based audit strategies to optimise the use of resources to meet the diverse needs of stakeholders. 
Nimetatute hulgas on vajadus: • välja arendada kultuur, millega rõhutatakse kontrollikoja auditeerimistavade ühtsust; • edendada kvaliteedi tagamise ja kvaliteedi kontrolliga seotud tegevust, et tagada kontrollikoja auditi põhimõtete ja tavade ühtne tõlgendamine ja rakendamine; • arendada edasi riskipõhiseid auditistrateegiaid, et optimeerida vahendite kasutamist vastavalt huvirühmade erinevatele nõuetele.
As the peer report recognises, most of the recommendations have been anticipated in the framework of the action plan made prior to the review. 
Nagu vastastikuses eksperdihinnangus tõdetakse, on enamik soovitusi enne läbivaatust koostatud tegevuskava raames juba arvesse võetud.
The Court intends to integrate the others into its 2009–2012 Audit Strategy, after a dialogue with its staff and stakeholders, and will endeavour to implement them during the period. 
Pärast arutelu oma töötajate ja huvirühmadega on kontrollikojal nimetatud ajavahemikul kavas integreerida ülejäänud soovitused perioodi 2009–2012 auditistrateegiasse.
39 KEY PERFORMANCE INDICATORS In 2008 the Court decided to set up a system of Key Performance Indicators (KPIs) for its audit and non-audit activities to measure performance on the achievement of the strategic objectives of the Court and the objectives set in the Annual Work Programme. 
PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD 2008. aastal otsustas kontrollikoda võtta seoses auditeerimise ja väljaspool auditeid oleva tegevusega kasutusele peamiste tulemusnäitajate süsteem, et mõõta kontrollikoja strateegiliste ja iga-aastases töökavas püstitatud eesmärkide saavutamist.
KPIs aim to enhance internal and external accountability and to increase efficiency and quality of the work. 
Peamiste tulemusnäitajate eesmärk on suurendada kontrollikoja sisemist ja välist aruandekohustust ning muuta oma töö tõhusamaks ja kvaliteetsemaks.
KPIs will be introduced progressively in 2009 and 2010. 
Peamised tulemusnäitajad võetakse järk-järgult kasutusele 2009. ja 2010. aastal.
WHY KEY PERFORMANCE INDICATORS? • To inform management on how the Court, as an organisation, is doing relative to what it had set out to do. • To support the decision-making process, focusing the attention of the organisation on efficiency issues and fostering improvement. • To provide information to stakeholders on relevant Court performance issues. 
MILLEKS PEAMISEID TULEMUSNÄITAJAID KASUTATAKSE? • Juhtkonnal on vaja teada, kuidas kontrollikoda kui organisatsioon tegutseb vastavalt sellele, mida ta on planeerinud. • Näitajate abil toetatakse otsuste tegemise protsessi, pöörates organisatsiooni tähelepanu tõhususe küsimustele ja edendades täienemist. • Huvirühmadele tuleb edastada teavet kontrollikoja asjakohaste tulemuslikkusega seotud teemade kohta.
KPIs focus on the achievement of the Court’s strategic objectives by covering audit quality, output, impact and the sound management of the Court’s resources. 
Peamiste tulemusnäitajate abil mõõdetakse kontrollikoja strateegiliste eesmärkide saavutamist, hõlmates auditi kvaliteeti, väljundit, mõju ja kontrollikoja vahendite usaldusväärset juhtimist.
KPIs are intended to report on the Court’s «corporate» performance and they will be an integral part of the Court’s management system. 
Peamised tulemusnäitajad on kontrollikoja juhtimissüsteemi lahutamatu osa ja need on ette nähtud selleks, et anda aru kontrollikoja kui organisatsiooni tulemuslikkusest.
Quantity and quality of audit work can also be improved when looking at the impact that the Court’s reports and opinions have on financial management. 
Audititöö kvantiteeti ja kvaliteeti saab samuti parandada, kui võtta arvesse kontrollikoja aruannete ja arvamuste mõju finantsjuhtimisele.
Four Key Performance Indicators (1 to 4) are targeted at measuring the impact of the Court’s work. 
Nelja peamise tulemusnäitaja (1–4) eesmärk on mõõta kontrollikoja töö mõju.
They will be developed for their inclusion in the Court’s 2010 Annual Work Programme. 
Need töötatakse välja ja lülitatakse 2010. aasta tööplaani.
As a pilot exercise, the Court has measured performance of KPIs 5 and 6 for 2008. 
2008. aastal on kontrollikoda pilootprojektina mõõtnud oma tulemuslikkust 5. ja 6. peamise tulemusnäitaja põhjal.
KPI 5 — Number of reports adopted compared to planned In 2008, the Court adopted 79 % of the planned number of reports. 
5. peamine tulemusnäitaja: vastuvõetud aruannete arv võrrelduna planeeritud aruannetega 2008. aastal võttis kontrollikoda vastu 79% planeeritud aruannetest.
The Annual Report and most of the Specific Annual Reports were adopted according to plan. 
Aastaaruanne ja enamik iga-aastaseid eriaruandeid võeti vastu vastavalt plaanile.
As for the special reports, 12 reports were adopted, compared with the planned number of 20 reports. 
20 planeeritud eriaruandest võeti vastu 12.
The eight remaining reports were in the reporting phase at 31 December 2008. 
Ülejäänud kaheksa eriaruannet olid 31. detsembril 2008 aruandlusetapis.
KPI 6 — Number of reports adopted on time In 2008, the Court adopted 73 % of its reports on time. 
6. peamine tulemusnäitaja: õigeaegselt vastuvõetud aruannete arv 2008. aastal võttis kontrollikoda 73% aruannetest vastu õigeaegselt.
The Annual Report and all Specific Annual Reports were adopted on time while further efforts are needed to improve the timeliness of the adoption of special reports. 
Aastaarunne ja kõik iga-aastased eriaruanded võeti vastu õigeaegselt, kuid eriaruannete vastuvõtmise õigeaegsuse tagamiseks on vaja teha veel täiendavaid jõupingutusi. 39
KPI 7 measuring the amount of key preliminary findings issued on time will provide useful information on performance and will be developed in 2009. 
7. peamise tulemusnäitajaga mõõdetakse õigeaegselt avaldatud peamisi esialgseid auditileide, mille abil saadakse kasulikku teavet tulemuslikkuse kohta, ja see arendatakse välja 2009. aastal.
One KPI (8) will address issues concerning the Court’s financial management. 
Ühe peamise tulemusnäitajaga (8) hakatakse käsitlema kontrollikoja finantsjuhtimise küsimusi.
Two KPIs (9 and 10) will help to improve staff satisfaction and optimise the use of professional training as instrument to continuously keep staff updated on the latest audit methodology and techniques. 
Kaks peamist tulemusnäitajat (9–10) aitavad parandada personali rahulolu ja võimalikult parima tulemuslikkuse saavutamiseks kasutada ametialast täiendkoolitust kui vahendit, mille abil hoida personali pidevalt kursis kõige uuema auditeerimismetoodika ja -tehnikatega.
INTERNATIONAL COOPERATION COOPERATION WITH EU NATIONAL AUDIT INSTITUTIONS The EC Treaty stated that the ECA shall undertake its audit in ‘liaison’ with the Supreme Audit Institutions (SAIs) of the Member States, while the Treaty of Amsterdam later added that ‘the Court of Auditors and the national audit bodies shall cooperate in a spirit of trust while maintaining their independence’. 
10. RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ KOOSTÖÖ ELi RIIKLIKE KÕRGEIMATE KONTROLLIASUTUSTEGA EÜ asutamislepingus sätestatakse, et Euroopa Kontrollikoda peab viima oma auditid läbi koostöös liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega, Amsterdami lepinguga lisati hiljem, et: „kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse“.
This was further developed by the Treaty of Nice, where declaration 18 of its final act explicitly invited the ECA to set up a Contact Committee with the SAIs of the Member States at which all Heads of the SAIs and the Court meet each year to discuss issues of shared interest. 
Koostööd arendati edasi Nice’i lepinguga, mille lõppakti 18. deklaratsioonis kutsutakse selgesõnaliselt kontrollikoda üles looma kontaktkomiteed liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutustega, kus kõik kõrgeimate kontrolliasutuste direktorid ja kontrollikoda kohtuvad igal aastal ning arutavad ühist huvi pakkuvaid küsimusi.
In December 2008, the ECA hosted the annual Contact Committee meeting of the Heads of EU SAIs. 
Euroopa Kontrollikoda korraldas 2008. aasta detsembris iga-aastase Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste direktorite kontaktkomitee koosoleku.
The main focus of the meeting was the reform of the EU budget and the revised 2008–2011 Lisbon Strategy. 
Koosoleku põhirõhk oli ELi eelarve refor-mil ja muudetud Lissaboni strateegial (2008–2011).
The Contact Committee aims to enhance cooperation among its members in order to improve external audit and accountability in the EU field. 
Kontaktkomitee eesmärk on tõhustada oma liikmete vahelist koostööd, et parandada välisauditit ja tõhustada aruandlust ELis.
As European integration has developed over the years, so too has the role of the Contact Committee. 
Kontaktkomitee ülesanded on Euroopa integratsioonist tulenevalt aastate jooksul muutunud.
In addition to facilitating the exchange of information between the SAIs and the ECA, the structure has made it possible to achieve considerable progress with effective cooperation between the various institutions. 
Kontaktkomitee on lihtsustanud kõrgeimate kontrolliasutuste ja Euroopa Kontrollikoja vahelist teabevahetust ning võimaldanud saavutada olulist edasiminekut mõjusa koostöö arendamisel erinevate asutuste vahel.
At its 2007 meeting in Helsinki, the Contact Committee realised the need to address emergent or new issues in a timely way, and agreed to include a permanent agenda item for such topical issues. 
Kontaktkomitee 2007. aasta kohtumisel Helsingis tunnistati vajadust käsitleda esilekerkinud või uusi küsimusi õigel ajal ning otsustati lisada alaline nimetatud päevakajalisi küsimusi käsitlev päevakorra punkt.
Consequently, the 2008 Contact Committee meeting discussed the economic and financial crisis and agreed to organise a workshop on the role of the EU SAIs in the context of the crisis. 
Sellest tulenevalt arutati kontaktkomitee 2008. aasta kohtumisel majandus-ja finantskriisi ning otsustati korraldada seminar ELi kõrgeimate kontrolliasutuste rolli kohta antud kriisi kontekstis.
This was followed by the setting up of a network to promote cooperation on audits related to the Lisbon Strategy and EU crisis management measures. 
Seejärel loodi võrgustik, mille eesmärk on edendada koostööd Lissaboni strateegiaga seotud auditite ja ELi kriisiohjemeetmete puhul.
The Court participated in meetings of the network of the SAIs of the candidate and potential candidate countries (Turkey, Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia and Herzegovina, and Montenegro). 
Kontrollikoda osales kandidaat-ja võimalike kandidaatriikide (Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro) võrgustiku koosolekutel.
These meetings were held at the same time as the liaison officers’ meetings in May and October. 
Koosolekud peeti samaaegselt kontaktametnike kohtumistega mais ja oktoobris.
A Court delegation also participated at a workshop on the audit/evaluation of Public Internal Financial Control (PIFC) systems organised by the network, and held on 8 and 9 July in Ankara, Turkey. 
Lisaks osales kontrollikoja delegatsioon Ankaras, Türgis, 8.–9. juulini võrgustiku korraldatud seminaril, mis käsitles avaliku sektori sisefinantskontrolli süsteemide auditit/hindamist.
Throughout 2008, the Court actively participated in the various working groups established by the Contact Committee. 
2008. aastal osales kontrollikoda aktiivselt kontaktkomitee poolt loodud erinevates töörühmades.
The working group on common auditing standards, which aims to develop common auditing standards and comparable audit criteria based on internationally recognised auditing standards tailored for the EU area, is chaired by the Court, and held four meetings in 2008. 
Kontrollikoja juhitav ühiste auditistandardite töörühm, mille eesmärk on välja töötada ühised rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditel põhinevad auditistandardid ja võrreldavad auditikriteeriumid, mis on kohaldatud ELi piirkonna jaoks, pidas 2008. aastal neli kohtumist.
With effect from December 2008, the Court took over the (rotating) chair of the working group in the field of VAT, and the Agricultural Experts Network was re-launched under the chairmanship of a Member of the Court. 
2008. aasta detsembris sai kontrollikojast käibemaksu valdkonna töörühma (roteeruv) eesistuja. Kontrollikoja liikme eesistumise ajal taaskäivitati põllumajandusekspertide võrgustiku tegevus.
OTHER INTERNATIONAL COOPERATION The Court continued its active involvement in and contribution to the improvement of international auditing standards and practices through its participation in European and international organisations for public audit institutions, EUROSAI and INTOSAI respectively. 
MUU RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ Kontrollikoda võttis jätkuvalt aktiivselt osa rahvusvaheliste auditistandardite ja tavade parandamisest, osaledes Euroopa (EUROSAI) ja rahvusvahelistes (INTOSAI) avaliku sektori kontrolliasutuste organisatsioonides.
A Court delegation participated at the VII EUROSAI Congress held from 2 to 5 June in Krakow, Poland. 
Kontrollikoja delegatsioon osales seitsmendal EUROSAI kongressil, mis toimus 2.–5. juunini Kra-kovis, Poolas.
Main discussion topics were establishing audit quality management systems within an SAI, auditing social programmes in the field of education and the professional integration of the disabled. 
Peamised aruteluteemad puudutasid auditi kvaliteedi juhtimissüsteemide loomist kõrgeimas kontrolliasutuses ning puuetega inimeste hariduse ja kutsealase integreerimise valdkonna sotsiaalprogrammide puhul.
The Court’s President presented a paper on the role of leadership in establishing an audit quality management system. 
Kontrollikoja president tegi ettekande juhtkonna ülesannete kohta auditi kvaliteedi juhtimissüsteemi loomisel.