natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Checkingtherespectofusualgoodfarmingpractice ........................ Checking the sub-measures . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Halduskontrollid ........................................................ Kohapealsedkontrollid ................................................... Põllumajanduse keskkonnameetme eripära . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
I-VI 1-18 1-11 12-18 19-27 19-22 23-27 28-54 28-35 29-31 32-35 36-39 40-54 41-44 45-54 55-106 55 56-59 60-106 60-61 62-69 70-106 Paragraph Page 3 4 5 5 7 7 7 8 8 8 8 9 9 9 10 10 12 12 13 13 13 13 14 
Punkt ........... I–VI 1–18 1–11 12–18 19–27 19–22 23–27 28–54 28–35 29–31 32–35 36–39 40–54 41–44 45–54 55–106 55 56–59 60–106 60–61 62–69 70–106 Lk 3 4 5 5 7 7 7 8 8 8 8 9 9 9 10 10 12 12 13 13 13 13 14
C 279/2 EN Official Journal of the European Union 11.11.2005 CONCLUSIONSANDRECOMMENDATIONS ..................................... 
C 279/2 ET Euroopa Liidu Teataja 11.11.2005 JÄRELDUSEDJASOOVITUSED ................................................
At Member State level . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Komisjonitasandil ......................................................
Recommendations ...................................................... 
Soovitused.............................................................
20 TheCommission’sreplies .............................................................. 21 Paragraph Page 
Punkt Lk 107–119 18 107 18 108–112 18 113–117 18 118–119 19 LISA: Näiteid Côte d’Ori põllumajanduse keskkonnaprogrammi lepingulistes nõuetes esinevate ebatäpsuste kohta................................................................................
11.11.2005 EN Official Journal of the European Union C 279/3 AE : Beneficiary : CAP : EAGGF : GFP : IACS : MEKA II : RD : RDP : Undertaking : GLOSSARY agri-environment, the rural development measure established by Articles 22 to 24 of Regulation (EC) No 1257/1999 the recipient of an EU payment common agricultural policy European Agricultural Guidance and Guarantee Fund usual good farming practice integrated administration and control system Marktentlastungs-und Kulturlandschaftsausgleich. 
21 11.11.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 279/3 SÕNASTIK Põllumajanduse keskkonnameede : määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitega 22–24 sätestatud maaelu arengumeede.
C 279/4 EN Official Journal of the European Union 11.11.2005 EXECUTIVE SUMMARY I. Agri-environment support (AE) is paid annually to farmers who enter into an undertaking to carry out their activities in a manner that goes beyond usual good farming practice and is deemed environmentally beneficial. 
C 279/4 ET Euroopa Liidu Teataja 11.11.2005 KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE I. Põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse kord aastas talupidajatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega viisil, mis ületab üldised keskkonnanõuded ja mida loetakse keskkonnasõbralikuks.
It is the largest rural development measure with 13 480 million euro EU co-financing planned for the period 2000 to 2006 (see paragraphs 6, 7 and 19 to 22). 
Meetmele on perioodiks 2000–2006 kavandatud EL-i kaasfinantseerimise osa 13 480 miljonit eurot, mistõttu on tegemist suurima maaelu arengu meetmega (vt punktid 6–7 ja 19–22).
The objective of this audit was to assess whether the Commission has adequate assurance that the farming practices and techniques for which AE is paid are verifiable and properly verified, and thus that the recipients of AE payments comply with their obligation to farm in an evironmentally-friendly manner (see paragraphs 12 to 18). 
Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kindlus selle kohta, et tootmisviisid ja -tehnikad, mille osas põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on kontrollitavad ja kas neid on tegelikkuses nõuetekohaselt kontrollitud ning kas toetusesaajad täidavad oma kohustust järgida keskkonnasõbraliku põllumajandustootmise nõudeid (vt punktid 12–18).
The audit found that the Commission: — only partially ensured verifiability before approving RDPs (see paragraphs 32 to 35), — has not sufficiently verified the correct functioning of AE control systems in the Member States (see paragraphs 36 to 39), — in the case of organic farming, has not fully assumed its responsibilities. This is an important sub-measure within AE (see paragraphs 46 to 54). 
Auditi tulemusel selgus, et komisjon: — tagas ainult osaliselt kontrollitavuse enne maaelu arengukava heakskiitmist (vt punktid 32–35), — ei kontrollinud piisavalt põllumajanduse keskkonnameetme kontrollisüsteemide korrakohast toimimist liikmesriikides (vt punktid 36–39), — täitis ainult osaliselt oma kohustusi mahepõllunduse osas, mis on põllumajanduse keskkonnameetme oluline osameede (vt punktid 46–54).
The principal problems encountered in the case of organic farming are: — the annual implementation reports, which should give assurance about the objectiveness and effectiveness of the inspection system, are incomplete and not reliable. 
Mahepõllunduse osas tuvastatud põhiprobleemid on järgmised: — — iga-aastased kontrollaktid, mis peaksid andma kindluse kontrollisüsteemi objektiivsuse ja tõhususe kohta, on puudulikud ja ebausaldusväärsed.
Even if they were complete and accurate, the information requested would not give assurance about the objectiveness and effectiveness of the inspections carried out (see paragraphs 46 to 49), — Commission checks in seven Member States in 1998 to 2001 detected important weaknesses in the supervision of inspection systems, but these findings were not properly followed up and no further checks have taken place in any Member States (see paragraphs 50 to 54). IV. 
Isegi kui nad sisaldaksid täielikku ja tõest teavet, ei annaks andmed, mille esitamist neis nõutakse, kindlust läbiviidud kontrollide objektiivsuse ja tõhususe kohta (vt punktid 46–49), aastatel 1998–2001 komisjoni poolt seitsmes liikmesriigis läbi viidud kontrollid tõid esile olulisi puudujääke kontrollisüsteemide järelevalves, kuid nende leidude osas ei võetud piisavaid järelmeetmeid ja edasisi kontrolle ei ole tehtud üheski liikmesriigis (vt punktid 50–54).
The audit’s findings in the Member States concern the timing of the on-the-spot checks and the verifiability of certain key sub-measures: — sub-measures are checked outside of the period of undertaking or at inopportune moments (see paragraphs 74 to 85), — for common sub-measures, such as reduction or limitation of inputs, checks are largely dependent on the self-declaration of beneficiaries which are difficult to corroborate (see paragraphs 86 to 96), — reliance is placed on inconclusive visual checks (see paragraphs 97 to 101), — detailed instructions are not always set out for inspectors, who often rely on their own knowledge or experience to form an opinion. 
IV. te osameetmete kontrollitavust: Auditileiud seoses liikmesriikidega puudutavad kohapealsete kontrollide ajastust ja mõningate keskse-— osameetmeid kontrollitakse väljaspool kohustuse perioodi või ebasobival ajal (vt punktid 74–85), — üldiste osameetmete osas, nagu tootmispanuse vähendamine või piiramine, põhineb kontroll suures ulatuses toetusesaajate endi avaldustel, mida on raske tõendada (vt punktid 86–96), — visuaalse vaatluse tulemustel on liialt suur roll (vt punktid 97–101), — kontrolli teostajatele ei ole alati antud detailseid juhtnööre ning arvamuse kujundamisel tuginevad nad omaenda teadmistele või kogemustele.
There is no clear baseline with which to compare performance (see paragraphs 100 to 106). 
Puudub selge alus, millest lähtuvalt tulemusi võrrelda (vt punktid 100–106).
V. The Court’s audit concludes that the verification of the agri-environment measure poses particular problems and is far more resource-intensive than verification of the first pillar measure and indeed than other rural development measures. 
V. Kontrollikoja auditi tulemusel selgus, et põllumajanduse keskkonnameetme kontrollimine põhjustab spetsiifilisi probleeme ja nõuab palju enam ressursse kui ÜPP esimese samba meetme ja teiste maaelu arengumeetmete kontrollimine.
Such verification can rarely lead to even reasonable assurance at a reasonable cost (see paragraph 107). 
Selline kontroll ei anna enamasti isegi rahuldaval määral kindlust mõistlike kulutuste piires (vt punkt 107).
The Commission, Council and Parliament should consider, for the new programming period commencing in 2007, how to take into account the principle that if a measure cannot be adequately checked, it should not be the subject of public payment (see paragraphs 118 and 119). 
Komisjon, nõukogu ja parlament peaksid 2007. aastal algava uue programmitöö perioodi osas kaaluma põhimõtte rakendamist, mille kohaselt ei rahastata avalikest vahenditest meedet, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida (vt punktid 118–119).
11.11.2005 EN Official Journal of the European Union C 279/5 INTRODUCTION Agri-environment policy 1. 
11.11.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 279/5 SISSEJUHATUS Põllumajanduse keskkonnapoliitika 1.
Support for agricultural production methods compatible with protection of the environment was established by Council Regulation (EEC) No 2078/92, which covered the period 1993 to 1999 (1). 2. 
Keskkonnakaitsenõuetega kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmisviiside toetus loodi nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2078/92, mis hõlmab aastaid 1993–1999. (1) 2.
In a decision of the European Parliament and the Council ‘Towards sustainability’, the integration of environmental concerns into the common agricultural policy (CAP) was identified as a priority (2). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses “Säästvuse suunas” määratletakse prioriteedina keskkonnaprobleemide kaasamine ühisesse põllumajanduspoliitikasse.
As a response to this, and to similar proposals in Agenda 2000, the Commission issued a statement declaring that its programme for the period 2000 to 2006 would include ‘strengthened agri-environment measures as compulsory elements’ of rural development programmes (RDP)(3). 
(2) Sellele ja Agendas 2000 sisalduvatele sarnastele ettepanekutele vastuseks andis komisjon välja avalduse, kus teatas, et kaasab programmitöö perioodi 2000–2006 tugevdatud põllumajanduse keskkonnameetmed maaelu arenguprogrammide kohustusliku osana.
Agri-environment (AE) is the only rural development measure that Member States are obliged to include in their RDPs. 3. 
(3) Põllumajanduse keskkonnameede on ainus maaelu arengumeede, mille kaasamine liikmesriikide maaelu arenguprogrammidesse on kohustuslik. 3.
The sixth environment action programme of the European Community indicated that ‘increasing resources are needed and broader scope should be given for agri-environment measures’ as a means to attaining the Community’s environmental objectives (4). Thus AE was accorded a high priority. 4. 
Euroopa Ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis tõdetakse, et põllumajanduse keskkonnameetmed nõuvad järjest suuremaid ressursse ja nende ulatust tuleb laiendada, võimaldamaks saavutada ühenduse keskkonnaeesmärke. (4) Seega peeti põllumajanduse keskkonnameetmeid esmatähtsaks. 4.
For the period 2000 to 2006, Regulation (EC) No 1257/1999 brought together various rural development (RD) measures (5). 
Perioodi 2000–2006 osas koondas määrus (EÜ) nr 1257/1999 erinevaid maaelu arengumeetmeid.
(1) Council Regulation (EEC) No 2078/92 of 30 June 1992 on agricultural production methods compatible with the requirements of the protection of the environment and the maintenance of the countryside (OJ L 215, 30.7.1992, p. 
(5) (1) Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2078/92 keskkonnakaitsenõuete ja loodushoiuga kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmismeetodite kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85).
85). (2) Article 2(1) of Decision No 2179/98/EC of the European Parliament and of the Council of 24 September 1998 on the review of the European Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development (OJ L 275, 10.10.1998, p. 
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsuse nr 2179/98/EÜ, mis puudutab Euroopa Ühenduse keskkonna-ja säästva arengu alase tegevusprogrammi “Säästvuse suunas” läbivaatamist, artikli 2 lõige 1 (EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1).
(3) Attached to Decision No 2179/98/EC, page 12. 
(3) Lisatud otsusele nr 2179/98/EÜ, lk 12.
(4) Article 3(9), COM(2001) 31 final of 21 January 2001. 
(4) 21. jaanuari 2001. aasta KOM(2001) 31 (lõplik) artikli 3 lõige 9.
(5) Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (OJ L 160, 26.6.1999, p. 
(5) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus-ja Tagatisrahastu (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).
To implement the measures, rural development plans were approved by the Commission, thereby becoming rural development programmes. 
Meetmete elluviimiseks kiitis komisjon heaks maaelu arengukavad (MAK), mis seejärel nimetati maaelu arenguprogrammi-deks.
These cover a period of seven years from 1 January 2000 to 31 December 2006 and were prepared by the competent authorities designated by the Member States. 
Need hõlmavad seitsmeaastast perioodi alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 ning need valmistati ette liikmesriikide nimetatud pädevate ametiasutuste poolt.
In total 68 rural development programmes containing AE (and other measures) have been approved. 
Kokku kiideti heaks 68 maaelu arenguprogrammi, mis sisaldasid põllumajanduse keskkonna-ja muid meetmeid.
AE is co-financed by EAGGF Guarantee throughout the Community, with a 75 % contribution in Objective 1 areas and 50 % in other areas (6). 
Põllumajanduse keskkonnameetmeid kaasrahastab terves ühenduses EAGGF tagatisrahastu, mis rahastab 75 % ulatuses eesmärgi 1 piirkondi ja 50 % ulatuses muid piirkondi.
This was revised in 2003 to up to 85 % for Objective 1 areas and up to 60 % in other areas. 
(6) 2003. aastal muudeti rahastamiskorda, suurendades osalust eesmärgi 1 piirkondade osas kuni 85 % ja muudes piirkondades kuni 60 %ni.
Aid rates vary between different sub-measures and Member States but the average agri-environment premium in the EU in 2001 amounted to 89 euro per hectare (7). 
Toetusmäärad on olenevalt osameetmest ja liikmesriigist erinevad, kuid põllumajanduse keskkonnatoetuse keskmine makse EL-is 2001. aastal oli 89 eurot hektari kohta.
7. 
(7) 7.
In 2004, 1 739 million euro out of 4 749 million euro rural development EAGGF Guarantee expenditure declared by Member States related to AE under Regulation (EC) No 1257/1999 (8). 
2004. aastal liikmesriikide teatatud EAGGF tagatisrahastu 4 749 miljoni euro suurustest kulutustest 1 739 miljonit oli seotud põllumajanduse keskkonnapoliitikaga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1257/1999.
It is programmed to spend 13 480 million euro for the EU 15 in respect of the programming period 2000 to 2006. This represents over 27 % of all rural development expenditure and agri-environment is thus the largest rural development measure. 
(8) Programmitöö perioodil 2000–2006 on 15 liikmega ELile eraldatud 13 480 miljonit eurot, mis moodustab 27 % kõigist maaelu arengu kuludest – seega on põllumajanduse keskkonnameede suurim maaelu arengumeede.
At the end of 2004, 10 201 million euro of the total programmed had been spent. 
2004. aasta lõpus oli ära kasutatud 10 201 miljonit eurot kogu kavandatud summast.
As indicated in the graph, most expenditure paid during the period 2000 to 2003 relates to Austria, Germany and Finland. 
Nagu nähtub graafikust, on suurem osa ajavahemikul 2000–2003 makstud toetustest seotud Austria, Saksamaa ja Soo-mega.
The relatively high level of expenditure for Austria and Finland can partly be explained by the individual Member states’ policy decision to allocate significant expenditure to AE and partly by the fact that larger Member States such as Italy, France and Germany were still closing their programmes from the prior period. 
Austria ja Soome suhteliselt suur osakaal on osaliselt seletatav mõningate liikmesriikide poliitilise otsusega teha põllumajanduse keskkonnameetmele märkimisvääselt suuri kulutusi ja osaliselt asjaoluga, et suuremad liikmesriigid, nagu Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa, olid alles eelmise perioodi programme lõpule viimas.
(6) Objective 1 areas are regions whose development is lagging behind. 
(6) Eesmärgi 1 piirkonnad on need, mis on arengus maha jäänud.
(7) European Commission’s fact sheet: Overview of the implementation of rural development policy 2000 to 2006. 
(7) Euroopa Komisjoni faktileht: Overview of the implementation of rural development policy 2000–2006.
(8) A further 193 million euro was declared by Member States under the old agri-environment scheme (Regulation (EEC) No 2078/92). 
(8) Lisaks teatasid liikmesriigid 193 miljonist eurost vana põllumajanduse keskkonnakava (määrus (EMÜ) nr 2078/92) alusel.
The ratio of ‘old’ expenditure (Regulation (EEC) No 2078/92) to current (Regulation (EC) No 1257/1999) expenditure will decline over the coming years as undertakings entered into in 1999 expire. 
“Vanade” kulutuste osakaal (määrus (EMÜ) nr 2078/92) võrreldes praegustega (määrus (EÜ) nr 1257/1999) väheneb tulevastel aastatel, kui 1999. aastal võetud kohustused aeguvad.
C 279/6 EN Official Journal of the European Union 11.11.2005 Graph Expenditure on agri-environment under Regulation (EC) No 1257/1999 per Member State, 2000 to 2003 (million euro) Source: European Commission. 
C 279/6 ET Euroopa Liidu Teataja 11.11.2005 Graafik Põllumajanduse keskkonnameetmele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1257/1999 tehtud kulutused liikmesriikide kaupa, 2000–2003 (miljonites eurodes) Allikas: Euroopa Komisjon.
The links between agriculture and the environment are of great public and political interest, particularly now that the reform of the CAP has introduced compliance with environmental standards and practices, the non-respect of which could lead to partial or full reduction or recovery of the direct aid (1). 
Põllumajanduse ja keskkonna seosed on suure riikliku ja poliitilise tähtsusega, eriti nüüd, kus ÜPP reformiga on sätestatud keskkonnanormatiivide ja tavade järgimise tingimus, mille mittetäitmine võib viia otsetoetuse summa vähendamiseni, toetuse tühistamiseni või selle sissenõudmiseni. (1) 1.
Text box 1 Farming is an activity whose significance goes beyond simple food production. 
Täpsustus Põllumajandustootmine on tegevus, mille mõju ulatub kaugemale lihtsast toiduainete tootmisest.
Throughout the production chain processes occur that can have an impact on the natural environment. 
Terve tootmisahela jooksul toimub protsesse, mis võivad mõjutada looduskeskkonda.
For example, heavy use of pesticides and fertilisers, incorrect drainage or irrigation practices, a high level of mechanisation or unsuitable land use can produce environmental degradation. 
Näiteks pestitsiidide ja väetiste ulatuslik kasutamine, ebaõige kuivendamine või niisutamine, liigne masinate kasutamine või ebasobiv maakasutus võib põhjustada keskkonna olukorra halvenemist.
However, abandonment of farming activities can also endanger the EU’s environmental heritage through loss of semi-natural habitats and the biodiversity and landscape associated with them. 
Põllumajandustegevu-sest loobumine võib aga samuti ELi keskkonnapärandit kahjustada, kuna nii võivad hävida poollooduslikud kasvukohad ning nendega seonduv bioloogiline mitmekesisus ja maastik.
In accordance with Regulation (EC) No 817/2004, Member States have to define codes of Good Farming Practice (GFP) at regional or national level. 
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 817/2004 peavad liikmesriigid määratlema head põllumajandustavad piirkondlikul või riiklikul tasandil.
GFP should correspond to a type of farming that a reasonable farmer would follow in the region concerned, which entails compliance with existing statutory environmental requirements. 
Hea põllumajandustava peaks vastama tootmisviisile, mida vastutustundlik põllumajandustootja asjaomases piirkonnas järgiks ja mis hõlmab olemasolevate seadusest tulenevate keskkonnanõuete täitmist.
It constitutes the baseline requirement for farmers wishing to join agri-environmental schemes. 
Hea põllumajandustava kujutab endast põhinõuet talupidajatele, kes soovivad osaleda põllumajanduse keskkonnakavades.
The main sub-measures being conversion to organic farming, prevention of soil erosion, reduction of inputs and upkeep of landscape features. 
Peamised osameetmed on üleminek mahepõllundusele, erosiooni vältimine, saaste ja tootmispanuse vähendamine ja maastikule iseloomulike vormide säilitamine.
Source: European Commission’s fact sheet Agriculture and the environment. 
Allikas: Euroopa Komisjoni faktileht “Agriculture and the environ-ment”.
(1) CouncilRegulation(EC)No1782/2003of29September2003estab-lishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, notably Articles 3 to 5 (OJ L 270, 21.10.2003, p. 1). 
(1) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, eelkõige artiklid 3–5 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).
11.11.2005 EN Official Journal of the European Union C 279/7 11. 
11.11.2005 ET Euroopa Liidu Teataja C 279/7 11.
The Court’s Special Report No 14/2000 ‘Greening the CAP’ included a review of the AE actions set up by Regulation (EEC) No 2078/92, covering the programming period 1993 to 1999 (1). 
Kontrollikoja eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmine” hõlmas määrusega (EMÜ) nr 2078/92 sätestatud põllumajanduse keskkonnameetmete analüüsi programmitöö perioodil 1993–1999.
The principal conclusion regarding the verifiability of AE in this Special Report was that it was not feasible to verify compliance with measures to reduce fertiliser usage, ‘The problem is known to the Commission’s own checkers, but the Commission continues to approve such measures’ (paragraph 77 of that Report). 
(1) Eriaruande peamine järeldus põllumajanduse keskkonnameetme kontrollitavuse kohta oli, et väetiste kasutamise vähendamise nõude järgimist ei olnud võimalik kontrollida. Aruande punktis 77 öeldakse, et probleem on komisjoni kontrollijatele tuttav, kuid sellest hoolimata jätkab komisjon selliste meetmete heakskiitmist.
Audit scope and approach 12. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 12.
The objective of the audit was to assess whether the Commission has adequate assurance that the specific farming practices and techniques for which AE is paid: 17. 
Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kinnitus selle kohta, et konkreetsed tootmisviisid ja põllumajandus-tehnikad, mille eest põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on: — kontrollitavad, 17.
The objective of the audit visits in the Member States was to assess whether: — — are verifiable, and are indeed properly verified. 
Liikmesriikidesse tehtud auditikäikude eesmärgiks oli hinnata, kas: — tegelikkuses korrakohaselt kontrollitud.
LEGISLATION The agri-environment measure (4) 13. isfy itself that the expenditure concerned is legal and regular, i.e. that Member States administer the scheme in a way which ensures that the recipients of AE compensatory payments comply with their obligations to farm in an environmentally-friendly manner. 
(4) Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklid 22–24. 13. kulutused on seaduslikud ja korrektsed, st et toetuskava haldamine liikmesriikide poolt tagab, et põllumajanduse keskkonnatoetuse saajad täidavad oma kohustust toota keskkonnasõbralikul viisil.
Audit visits were carried out in the Commission and five Member States: Austria, France, Germany, Italy and Luxembourg over the period March to September 2004 (2). 
Auditi käigus külastati komisjoni ja viit liikmesriiki: Austriat, Prantsusmaad, Saksamaad, Itaaliat ja Luksemburgi märtsist septembrini 2004.
These Member States were selected on the basis of the amounts spent and the representativity of their AE sub-measures. 
(2) Liikmesriigid valiti välja kasutatud summade ja põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete representatiivsuse põhjal.