natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We further assessed how Member States and the Commission are accountable for the management and results of the NER300 programme. 
Lisaks hinnati, kuidas liikmesriigid ja komisjon annavad aru programmi „NER300“ juhtimisest ja tulemustest.
Despite slower than intended progress, the SET-plan provides a basis for improving coordination in Europe Good coordination is achieved when the Commission and the Member States work together to achieve effective vertical (between the Commission and relevant national authorities) and horizontal (between relevant Commission services and between relevant national services as well as with external stakeholders) coordination59. 
Kuigi progress on kavandatust aeglasem, saab SET-kava alusel Euroopas koordineerimist parandada Hea koordineerimine tekib siis, kui komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd, et saavutada tõhus vertikaalne (komisjoni ja asjaomaste riiklike ametiasutuste vahel) ja horisontaalne (komisjoni asjaomaste talituste vahel ja asjaomaste riiklike teenistuste vahel ning väliste sidusrühmadega) koordineeritus59.
A key initiative to achieve this type of coordination in the EU is the (Integrated) SET-plan, endorsed by the Council in 2008 and maintained by the Commission and the Member States on a voluntary basis. 
Sellise koordineerimise saavutamiseks ELis on tähtis algatus (integreeritud) SET-kava, mille nõukogu kiitis heaks 2008. aastal ja mida komisjon ja liikmesriigid viivad ellu vabatahtlikul alusel.
The SET-plan also seeks interaction with industry and academic stakeholders through dedicated platforms that evolved over the years. 
SET-kavaga püütakse ka suhelda tööstus-ja teadusringkondade sidusrühmadega selleks aastate jooksul väljakujunenud platvormide kaudu.
The SET-plan is not a funding vehicle, but aims to coordinate and align relevant EU, national and private sector financial resources. 
SET-kava ei ole rahastamisvahend, selle eesmärk on koordineerida ja kooskõlastada asjakohaseid ELi, riiklikke ja erasektori finantsressursse.
Member States take part in the Steering Group chaired by the Commission and working groups. 
Liikmesriigid osalevad komisjoni juhitavas juhtrühmas ja töörühmades.
Within the Commission, DG RTD, DG ENER and the Joint Research Centre have been involved in the SET-plan. 
Komisjonis on SET-kavaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, energeetika peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus.
The Commission and Member States revised the SET-plan in 2015 to align it with the Energy Union R&I priorities. 
Komisjon ja liikmesriigid vaatasid SET-kava läbi 2015. aastal, et viia see kookõlla energialiidu teadus-ja innovatsiooniprioriteetidega.
They noted however that the initial ambition to achieve joint programming and funding of relevant energy innovation actions still pose serious challenges today. 
Siiski teatasid nad, et esialgne soov – saavutada asjakohaste energiainnovatsiooni meetmete ühine kavandamine ja rahastamine – on endiselt väga keeruline ülesanne.
Under the Integrated SET-plan since 2015, the Steering Group assigned 14 temporary working groups to develop Implementation Plans for its endorsement by November 2017. 
Alates 2015. aastast kasutusele võetud integreeritud SET-kava raames lõi juhtrühm 14 ajutist töörühma, et töötada välja rakenduskavu, mis tuli kinnitada 2017. aasta novembris.
At the end of 2017, the Steering Group had endorsed and released five Implementation Plans61. 
Juhtrühm kinnitas ja avaldas 2017. aasta lõpus viis rakenduskava61.
It had not yet decided how it would report on their achievement. 
Juhtrühm ei olnud selleks ajaks veel otsustanud, kuidas nende edusammudest aru anda.
The Commission asked the Member States to take forward the ambition of joint programming and funding. 
Komisjon palus liikmesriikidel edasi tegutseda ühise kavandamise ja rahastamise eesmärgi nimel.
Member States did not agree to commit national resources to these implementation plans. 
Liikmesriigid ei nõustunud eraldama nendele rakenduskavadele riiklikke vahendeid.
Private sector stakeholders represented in the Energy Technology and Innovation Platforms (ETIPs) have also not committed any financial contributions towards SET-plan Implementation Plans. 
SET-kava rakenduskavadele ei ole finantsvahendeid eraldanud ka energiatehnoloogia ja innovatsiooni platvormides (ETIPid) esindatud erasektori sidusrühmad.
Despite its coordinating role in the largest energy demonstration programme in Europe and its relevance for SET-plan objectives, DG CLIMA only joined the SET-plan Steering Group in October 2016. 
Kuigi kliimameetmete peadirektoraadil on koordineeriv roll Euroopa suurimas energianäidisprojektide programmis ja tähtis osa SET-kava eesmärkide elluviimisel, liitus peadirektoraat SET-kava juhtrühmaga alles 2016. aasta oktoobris.
It did not take part in the temporary working groups relevant to the scope of NER300 or the future Innovation Fund. 
Peadirektoraat ei osalenud programmi „NER300“ ulatust ja tulevast Innovatsioonifondi käsitlevates ajutistes töörühmades.
DG CLIMA organised separate comprehensive stakeholder roundtables with representatives from the renewable energy, energy intensive industry and CCS sectors in 2017 to discuss the future design of the Innovation Fund. 
tööstusharude ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkondade esindajatega, et arutada tulevase Innovatsioonifondi ülesehitust.
The 2015 Integrated SET-plan aligned its objectives with the Energy Union priorities and acknowledged a lack of progress on some of its key ambitions since its launch in 2008. 
2015. aasta integreeritud SET-kava eesmärgid kooskõlastati energialiidu prioriteetidega ja kavas mööndi, et selle kasutuselevõtmisest saadik 2008. aastal ei ole teatavate peamiste eesmärkide vallas edusamme tehtud.
In the absence of structured and regular progress reporting on clearly measurable results, it is difficult to identify the benefits stemming directly from SET-plan cooperation. 
Et struktuurne ja korrapärane eduaruandlus selgesti mõõdetavate tulemuste kohta puudub, on raske tuvastada, milline on SET-kava koostööst saadav otsene kasu.
45 Commission services need to improve internal coordination and the coherence of EU support to low carbon demonstration projects In 2009, the Commission published “Investing in the development of low-carbon technologies (SET-plan)”62 which built on the SET-plan objectives formulated in 2008. 
Komisjoni talitused peavad parandama komisjonisisest koordineerimist ja vähese süsinikdioksiidiheitega näidisprojektidele antava ELi toetuse sidusust Komisjon avaldas 2009. aastal teatise vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)62, milles tugineti 2008. aastal sõnastatud SET-kava eesmärkidele.
The Commission wanted to look for new ways to combine resources from different actors and instruments, such as grants, loans and loan guarantees in order to mobilise more finance for large-scale demonstrations. 
Et leida suurte näidisprojektide rahastamiseks rohkem vahendeid, soovis komisjon otsida uusi viise erinevate allikate ja vahendite, näiteks toetuste, laenude ja laenutagatiste võimaluste ühendamiseks.
It noted that the EIB could play a pivotal role in improving the coordination and continuity of available funding, referring in particular to the Risk-sharing finance facility (RSFF) supported by FP7. 
Komisjon märkis, et EIP-l võiks olemasolevate vahendite koordineerimise ja kättesaadavuse täiustamisel olla esmatähtis osa, viidates eelkõige seitsmendast raamprogrammist toetatud riskijagamisrahastule (RSFF).
Complementarity between NER300 and other EU grant programmes In its 2010 NER300 Impact Assessment63, the Commission noted that NER300 had to be complementary to the research framework programme (i.e. FP7 in 2007-2013) and address more mature projects. 
Programmi „NER300“ ja teiste ELi toetusprogrammide vastastikune täiendavus Komisjon sedastas programmi „NER300“ 2010. aasta mõjuhindamises63, et programm „NER300“ peab täiendama teadusuuringute raamprogrammi (st 2007.–2013. aasta raamprogrammi) ja kaasama viimistletumaid projekte.
FP7 (and later H2020 in 2014-2020) ran in parallel with NER300 and EEPR from 2009/2010. 
Seitsmendat raamprogrammi (ja hiljem aastatel 2014.–2020. programmi „Horisont 2020“) viidi alates aastast 2009/2010 ellu paralleelselt programmiga „NER300“ ja EEPRiga.
The role of research programmes in terms of funding energy demonstration activities was not so well established when the Commission launched NER300 in 2010. 
Kui komisjon 2010. aastal programmi „NER300“ kasutusele võttis, ei olnud teadusuuringute programmide roll energeetikasektori tutvustustegevuse rahastamises väga 62 KOM(2009) 519/4.
Between FP7 and H2020 we found that the number of large energy demonstration projects receiving grants has increased, as well as the size of the individual grants. 
Kontrollikoda leidis, et seitsmendast raamprogrammist programmini „Horisont 2020“ suurenes nii toetust saavate suurte energeetikasektori näidisprojektide arv kui ka üksiktoetuste summa.
The highest single grant to such a project under H2020 is just below 40 million euro64 whereas the average grant size under NER300 was 54 million euro. 
Programmi „Horisont 2020“ raames on sellisele projektile kättesaadav suurim üksiktoetus veidi alla 40 miljoni euro64, programmi „NER300“ raames aga oli keskmine toetussumma 54 miljonit eurot.
H2020 specifically aims to fund bigger projects than FP7 to make a bigger impact. 
Programmi „Horisont 2020“ konkreetne eesmärk on rahastada suuremaid projekte kui seitsmenda raamprogrammi raames, et avaldada suuremat mõju.
It is thus important to monitor how H2020 (and its successor after 2020) and NER300 (and its successor from 2021) are complementary or meet different needs, and how they interact. 
Seega on tähtis seirata, kas programm „Horisont 2020“ (ja sellele pärast 2020. aastat järgnev programm) ja programm „NER300“ (ja sellele 2021. aastast järgnev programm) täiendavad teineteist või rahuldavad eri vajadusi ning kuidas need omavahel toimivad.
NER300 and financial instruments The NER300 Decision also referred to the possibility of combining NER300 funding with loan financing under the Risk-sharing finance facility65. 
Programm „NER300“ ja rahastamisvahendid Programmi „NER300“ käsitlevas otsuses viidati ka võimalusele ühitada programmi „NER300“ vahendid riskijagamisrahastu laenuvõimalustega65.
This facility indeed supported a number of renewable energy demonstration projects. 
Sellest rahastust toetati tõepoolest mitut taastuvenergia näidisprojekti.
While this is an illustration of the Commission working with the EIB to develop other financing solutions, these did not include any NER300 projects. 
Kuigi see on näide komisjoni ja EIP koostööst muude rahastamislahenduste väljatöötamisel, ei hõlmanud need ühtki programmi „NER300“ projekti.
Combinations of the products provided by these two programmes therefore did not occur. 
Järelikult ei toimunud nende kahe programmi pakutavate toodete ühitamist.
In the current programming period (2014-2020), InnovFin succeeded the Risk-sharing finance facility. 
Riskijagamisrahastule järgnes praegusel programmitöö perioodil (2014–2020) InnovFin.
The Commission launched this new financial instrument to support projects such as those supported by NER300, which at that time had delays in their financial planning. 
Komisjon võttis selle uue rahastamisvahendi kasutusele, et toetada nt programmi „NER300“ toetatavaid projekte, mille finantskavandamises esines tol ajal viivitusi.
Despite these attempts to provide demonstration projects with a wider range of financial products and additional Commission contributions (see Box 11), none of the ten NER300 projects that had applied for InnovFin loans by the end of 2017 had signed any loan agreement at the completion of this audit. 
Hoolimata kirjeldatud püüetest pakkuda näidisprojektide jaoks rohkem finantstooteid ja komisjoni lisavahendeid (vt 11. selgitus), ei olnud käesoleva auditi lõpetamise ajaks laenulepingut sõlminud mitte ükski programmi „NER300“ kümnest projektist, mis olid 2017. aasta lõpu seisuga InnovFinist laenu taotlenud.
The specific nature of NER300 demonstration projects (e.g. higher technology and financial risks than mature technology projects, uncertainty about expected output performance and revenues) is such that they struggle to meet the bank’s standard due diligence requirements. 
Programmi „NER300“ näidisprojektide eripära (näiteks suuremad tehnoloogilised ja finantsriskid kui väljakujunenud tehnoloogiat kasutavatel projektidel, ebakindlus loodetud toodangu ja tulu saavutamisel) tõttu on nendel projektidel raske täita panga nõuetele vastavuse standardnõudeid.
Box 11 – InnovFin Energy Demo Projects In the H2020 Work Programme for Secure, Clean and Efficient Energy for 2018-202067, the Commission noted that demand for InnovFin EDP was strong and that it would double the H2020 financial support from €150 to €300 million while allocating a further €100 million in 2019 and 2020. 
InnovFini energia näidisprojektid Komisjon märkis programmi „Horisont 2020“ tööprogrammis 2018–2020 turvalise, puhta ja tõhusa energia kohta67, et InnovFini energia näidisprojektide rahastu järele on suur nõudlus ning et komisjon kahekordistab programmile „Horisont 2020“ makstavat finantstoetust 150 miljonilt eurolt 300 miljoni euroni ja eraldab 2019. ja 2020. aastal täiendavad 100 miljonit eurot.
The scope of the instrument was also extended to cover all SET-plan priorities except energy 65 Recital 5 of Commission Decision 2010/670/EU. 66 The EIB and the Commission launched InnovFin EDP in 2015. 
Lisaks laiendati vahendi ulatust, et hõlmata kõik SET-kava prioriteedid – välja arvatud energiatõhusus ja tuumaenergia, kuid kaasa arvatud süsinikdioksiidi kogumine, kasutamine ja säilitamine.
47 67 Commission Decision C (2017)7124 of 27 October 2017. 
67 Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta otsus C(2017)7124.
The final report69 recommended that the Innovation Fund should mainly offer grants, complemented with partial grants and/or de-risked loans or equity with higher levels of grant intensity for early stage projects. 
Lõpparuandes69 soovitati, et Innovatsioonifond peaks peamiselt pakkuma toetusi, mida täiendatakse osaliste toetuste ja/või maandatud riskiga laenude või omakapitaliga ning projektide varastes etappides peaks toetusmäär olema kõrgem.
The report further underlined that the new fund should complement and not overlap with existing EU and national funding programmes; specific examples included H2020, InnovFin, CEF, and venture capital from the European Investment Fund and EFSI. 
Aruandes toonitati ka seda, et uus fond ei tohiks olemasolevaid ELi ja riiklikke rahastamisprogramme täiendada ega nendega kattuda; konkreetsete näidetena mainiti programmi „Horisont 2020“, InnovFini, Euroopa ühendamise rahastut ning Euroopa Investeerimisfondist ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist antavat riskikapitali.
Thus, both DG CLIMA and DG RTD are assessing how to better design their primary support mechanisms (i.e. Innovation Fund and InnovFin EDP combined with H2020 grant) for low carbon energy demonstration projects. 
Järelikult hindab nii kliimameetmete peadirektoraat kui ka teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, kuidas paremini kavandada asjakohaseid vähese süsinikdioksiidiheitega energeetikasektori näidisprojektide peamisi toetusmehhanisme (s.o Innovatsioonifondi ja programmi „Horisont 2020“ toetusega kombineeritud InnovFini energia näidisprojektide rahastut).
It is not clear whether NER300 (and the Innovation Fund) on one side and H2020/FP9 (including their contributions to financial instruments) on the other will be sufficiently complementary to justify the existence of parallel public funding programmes with different (Commission) managing entities and oversight bodies. 
Ei ole selge, kas programm „NER300“ (ja Innovatsioonifond) ning programm „Horisont 2020“ / üheksas raamprogramm (sealhulgas nende maksed rahastamisvahenditesse) täiendavad teineteist piisavalt, et põhjendada selliste paralleelsete avaliku sektori rahastamist pakkuvate programmide olemasolu, millel on erinevad (komisjoni) korraldus-ja järelevalveüksused.
Overall, the Commission has not yet achieved the ambition it stated in 2009 and repeated in 201670 to enable a coherent and better targeting of resources and financial 68 H2020 ends in 2020, and therefore will not overlap with the new Innovation Fund to be launched in 2021. 
Kokkuvõttes ei ole komisjon veel täitnud 2009. aastal püstitatud ja 2016. aastal70 korratud eesmärki võimaldada sidusalt ja paremini suunata suurte näidisprojektide kindlate arenguetappide toetamiseks eraldatud vahendeid ja finantstooteid, sealhulgas ELi toetusi, laenutooteid ja omakapitali.
69 See the summary report presented during a closing conference hosted by DG CLIMA: Finance for Innovation: towards the ETS innovation fund, Climate Strategy & Partners, 12 June 2017. 
69 Vt kliimameetmete peadirektoraadi korraldatud lõppkonverentsil esitletud kokkuvõttev aruanne „Finance for Innovation: towards the ETS innovation fund“ (Innovatsiooni rahastamine: HKSi Innovatsioonifondi loomine), Climate Strategy & Partners, 12. juuni 2017.
NER300 accountability arrangements are not clear enough NER300 funds are not part of the general budget of the European Union and the EU Financial Regulation thus does not apply to their management. 
Programmi „NER300“ aruandluskord ei ole piisavalt selge Programmi „NER300“ vahendid ei kuulu Euroopa Liidu üldeelarvesse ja seega ei kohaldata nende haldamise suhtes ELi finantsmäärust.
They are Member State funds generated from an EU policy instrument (i.e. EU ETS). 
Tegemist on ELi poliitikavahendi (s.o ELi HKS) abil teenitud liikmesriikide tuluga.
The NER300 legal basis (i.e. the ETS Directive and NER300 Decision) does not include explicit references to financial control (e.g. for payments) or (internal or external) auditing. 
Programmi „NER300“ õiguslikus aluses (s.o HKSi direktiivis ja programmi „NER300“ käsitlevas otsuses) ei viidata sõnaselgelt finantskontrollile (näiteks maksete puhul) ega (sise-või välis-)audititele.
National contact points we consulted during the audit generally perceived NER300 funds as EU funds71. 
Riiklikud kontaktpunktid, millega kontrollikoda auditi käigus konsulteeris, pidasid üldjuhul programmi „NER300“ vahendeid ELi vahenditeks71.
There is no legal requirement for annual reporting by the Commission on the operational or financial performance of the programme to ensure full public accountability. 
Õigusaktides ei nõuta, et komisjon peaks täieliku avaliku aruandekohustuse tagamiseks andma igal aastal aru programmi tegevus-või finantstulemustest.
There is no discharge procedure for the Commission's stewardship of these funds. 
Nende vahendite komisjonipoolse haldamise kohta ei ole kehtestatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
The EIB issues to the Commission confidential financial statements on its NER300 asset management activities and reports the funds as an off-balance sheet item held on behalf of a third party72. 
EIP esitab komisjonile konfidentsiaalseid finantsaruandeid oma tegevuse kohta programmi „NER300“ varade valitsemisel ning kajastab need vahendid bilansivälise kirjena, mida hallatakse kolmanda poole ülesandel72.
The Commission does not report NER300 funds on the EU balance sheet. 
Komisjon ei kajasta programmi „NER300“ vahendeid ELi bilansis.
Overall, the financial control and accountability arrangements for the NER300 programme are not clear enough. 
Kokkuvõttes ei ole programmi „NER300“ finantskontrolli ja aruandluskord piisavalt selged.
Such arrangements are necessary to provide robust assurance of the sound financial management of these public funds by the entities involved in the management of the programme. 
Selline kord on vajalik, tagamaks mööndusteta, et programmi juhtimisega tegelevad üksused juhiksid neid avaliku sektori vahendeid usaldusväärselt.
49 71 See the reference to NER300 funds as EU funds on page 21 of ‘Carbon capture and storage: the second competition for government support’, Report by the Comptroller and Auditor General, National Audit Office, 20 January 2017. 
53 71 Vt viide programmi „NER300“ vahenditele kui ELi vahenditele aruande „Carbon capture and storage: the second competition for government support“ (Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine: teine konkurss valitsuse toetuse saamiseks) lk 21, Comptroller and Auditor General, National Audit Office, 20. jaanuar 2017.
72 Also see ‘Off balance sheet as at 31 December 2016’ of EIB Financial Report 2016, and Note Z: “EIB supports the EC as an agent in the implementation of the NER 300 initiative – [...]. 
72 Vt ka EIP 2016. aasta finantsaruannete jaotist „Off balance sheet as at 31 December 2016“ (Bilansivälised varad ja kohustised 31. detsembri 2016 seisuga) ja lisa Z: „EIB supports the EC as an agent in the implementation of the NER 300 initiative – [---].
In 2016, the High Level Group on Own Resources noted that one option for new own resources would be the inclusion of the proceeds from the European Union emissions trading scheme (EU ETS)73. 
Kõrgetasemeline omavahendite töörühm märkis 2016. aastal, et uute omavahendite leidmise üks võimalus oleks võtta kasutusele Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemist (ELi HKS) saadud tulu73.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS While acknowledging the challenging market conditions for this type of activity after 2008, our overall conclusion is that EEPR and NER300 did not support the intended progress to demonstrate the commercial viability of CCS and a range of innovative renewables. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED Kuigi kontrollikoda tunnistab, et kõnealuses valdkonnas olid pärast 2008. aastat rasked turutingimused, järeldab ta kokkuvõttes, et EEPR ja programm „NER300“ ei toetanud kavandatud edenemist, et tõestada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning mitme uuendusliku taastuvenergiatehnoloogia ärilist tasuvust.
EEPR fell short of its ambitious carbon capture and storage objectives as none of the projects receiving EU funding demonstrated the technology at commercial scale (see paragraphs 20 to 22). 
EEPR ei täitnud oma kaugeleulatuvaid eesmärke süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas, sest ükski ELi vahendeid saanud projekt ei tutvustanud tehnoloogiat tööstuslikus mahus (vt punktid 20–22).
The EEPR support to offshore wind aimed to deliver innovative turbine and foundation structures while increasing grid connections between Member States. 
Avamere tuuleenergia projektidele antud EEPRi toetuse eesmärk oli paigaldada uuenduslikud tuulikud ja alusstruktuurid, suurendades samas liikmesriikidevahelisi võrguühendusi.
This programme made a positive contribution to a fast developing sector, despite several delays and two terminated projects (see paragraphs 23 to 26). 
Programm edendas seda kiiresti arenevat sektorit, hoolimata paljudest viivitustest ja sellest, et kaks projekti katkestati (vt punktid 23–26).
We further found that NER300 also does not deliver any successful CCS demonstration projects (see paragraphs 28 to 30). 
Kontrollikoda leidis, et ka programmi „NER300“ raames ei viida edukalt ellu ühtki süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojekti (vt punktid 28–30).
The only CCS project to which the Commission awarded funding in 2014 stopped its activities after the Member State withdrew its national support in 2015. 
Ainus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekt, millele komisjon 2014. aastal vahendid eraldas, seiskas tegevuse pärast seda, kui liikmesriik lõpetas 2015. aastal selle toetamise riiklikest vahenditest.
The project could therefore not reach final investment decision and is likely to withdraw from NER300 in 2018. 
Seepärast ei jõutud projekti suhtes teha lõplikku investeerimisotsust ja see tõenäoliselt ei osale 2018. aastal programmis „NER300“.
NER300 is also not on track to achieve its intended impact for innovative renewables that were not yet commercially available when the Commission selected projects (see paragraphs 31 to 36). 
Programm „NER300“ ei ole graafikus ka kavandatud mõju avaldamisega uuenduslikele taastuvenergiatehnoloogitatele, mis ei olnud veel turul kättesaadavad ajal, kui komisjon projektid välja valis (vt punktid 31–36).