natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is also the case for outcome-based sub-measures (see paragraph 27), for which the expected environmental benefits are directly linked to the farming practices implemented. fAilures to focus pAyments on specific environmentAl problems 91. 
Sama kehtib ka tulemuspõhiste alameetmete puhul (vt punkt 27), kus eeldatav keskkonnaalane kasu on otseselt seotud rakendatava põllumajandusliku tootmisviisiga. suutmatus toetusi konkreetsetele keskkonnaProbleemidele suunata 91.
A rational way to implement agri-environment policy is, on the basis of clearly identified environmental problems, to determine the required targets for impacts and participation levels and on this basis to determine the necessary financial resources. 
Selgelt määratletud keskkonnaprobleemidest lähtuvalt on mõistlik põllumajanduse keskkonnapoliitika rakendamiseks kehtestada nõutavad mõjuga seotud eesmärgid ja osalejate arvud ning selle alusel määrata kindlaks vajalikud rahalised vahendid.
Identifying environmental problems means that there must be an environmental threat justifying why farming practices must be maintained or changed. 
Keskkonnaprobleemide määratlemine tähendab, et on olemas keskkonnaalane oht, mis põhjendab põllumajandusliku tootmise säilitamist või muutmist.
Failure to apply this logic leads to an insufficient focus on environmental effects. 
Selle loogika rakendamata jätmise tulemusel ei pöörata keskkonnamõjule piisavalt tähelepanu.
Thus, the audit found that in 39 % of the 203 contracts reviewed, there were no specific environmental pressures in the area where the contract was implemented, or such problems could not be identified by the Member States, as shown in Table 2. 
Seega leiti auditis, et 39%-l 203-st uuritud lepingust ei olnud lepingute rakendamise piirkonnas konkreetseid keskkonnale avalduvaid survetegureid või liikmesriigid ei suutnud neid probleeme tuvastada, nagu näidatud tabelis 2.
26 Primdahl,etal.,Current use of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment, Journal of Environmental Management (2010), doi:10.1016/ j.jenvman.2009.12.012. 
26 Primdahljateised „Current use of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment, Journal of Environmental Management” (2010), doi:10.1016/j. jenvman.2009.12.012.
27 The November 2005 evaluation of the agri-environment measures reviewed a total of 288 scientific studies of which a sample of around 30 studies were more specifically dedicated to organic farming. 
27 2005. aasta novembris tehtud põllumajanduskeskkonna meetmete hindamises kontrolliti kokku 288 teaduslikku uuringut, millest 30 uuringut oli täpsemalt mahepõllundusele suunatud.
The evaluation concluded that organic farming achieved positive effects on biodiversity (increase in vegetal, animal, habitats diversity) and water and air pollution through a reduction in inputs. 
Hindamises leiti, et mahepõllundusega saavutati positiivne mõju seoses bioloogilise mitmekesisuse (suurenenud taimne, loomne ja elustike mitmekesisus) ning vee ja õhu saastatusega sisendite vähendamise kaudu.
The Community strategic guidelines (see glossary) identified organic farming as a holistic approach to sustainable agriculture, which improves the environment and the countryside, and recommended that its contribution to environmental and animal welfare objectives should be consolidated and strengthened. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Ühenduse strateegilistes suunistes (vt sõnastik) määratleti mahepõllundust kui terviklikku lähenemisviisi säästvale põllumajandusele, mis parandab keskkonda ja paikkonda, ning soovitati konsolideerida ja tõhustada selle panust seoses keskkonna ja loomade heaolu eesmärkidega. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Budgets for agri-environment are based on past uptake rates and the targets set do not depend on environmental effects to be achieved, but on historical spending figures. 
Põllumajanduskeskkonna eelarved põhinevad varasematel kasutusmääradel ning kehtestatud eesmärgid ei sõltu mitte saavutatavast keskkonnamõjust vaid varasematest kulutustest.
Member States use data on participation levels for sub-measures for the day-to-day management but cannot analyse whether participation is adequate to produce the anticipated environmental effects. 
Liikmesriigid kasutavad osalejate arve alameetmete igapäevases juhtimises, kuid ei suuda analüüsida, kas osalus on oodatava keskkonnamõju saavutamiseks piisav.
Participation is voluntary for farmers, meaning that sub-measures with less demanding requirements in relation to the aid amounts are easier to implement than those with higher requirements. 
Põllumajandustootjatele on osalemine valikuline, mis tähendab, et toetussummade suhtes leebemate nõuetega alameetmeid on rangemate nõuetega alameetmetega võrreldes lihtsam rakendada.
Two examples of this were Piedmont and France, which used respectively around 75 % and 85 % of the expenditure for a single basic sub-measure, without sufficient analysis or justification for this in their rural development programmes. 
Selle näideteks olid Piemonte ja Prantsusmaa, kus ühe lihtsa alameetme jaoks kasutati vastavalt ligikaudu 75 % ja 85 % kulutustest, ilma seda oma maaelu arengukavas küllaldaselt analüüsimata või põhjendamata.
45 TABLE 2 Environmental problem % of contracts 1 There are no specific environmental problems in the area within a range of 10 kilometres around the farm which holds the contract or it is not possible to identify problems 39 % Water pollution caused by farming 27 % Marginalisation and abandonment of land 22 % Threats to exceptional plant biodiversity (in areas of particular environmental importance — high nature value zones) 21 % Soil degradation (caused by wind erosion, loss of organic matter, overexploitation, compaction, etc.) 
45 TABEL 2 Keskkonnaprobleem % lepingutest1 Lepinguga seotud põllumajandusettevõttest 10 km raadiuses ei esine konkreetseid keskkonnaprobleeme või neid ei ole võimalik tuvastada 39% Põllumajandustootmisest põhjustatud veereostus 27% Marginaliseerumine ja maa kasutamata jätmine 22% Oht taimede erakordsele bioloogilisele mitmekesisusele (erilise keskkonnaalase tähtsusega piirkondades – kõrge loodusväärtusega alad) 21% Mulla degradatsioon (mida põhjustavad tuuleerosioon, orgaanilise ainese kadu, ülekasutamine, pinnase tihenemine jne) 18% Oht tavapärase bioloogilise mitmekesisusega piirkondade loomapopulatsioonidele 18% Oht loomade erakordsele bioloogilisele mitmekesisusele (erilise keskkonnaalase tähtsusega piirkondades - kõrge loodusväärtusega alad) 18% Oht tavapärase bioloogilise mitmekesisusega piirkondade taimestikele 18% Maastiku degradatsioon 10% Muu 11% 203 LEPINGUST KOOSNEVA VALIMI PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE ÜMBER 10 KM RAADIUSES ESINEV(AD) PEAMINE (PEAMISED) KESKKONNAPROBLEEM(ID) 1 Lepingu rakenduspiirkonnas võib esineda mitu probleemi.
In all the Member States audited, the agri-environment budget was part of a single seven-year budget for all axis 2 measures. 
Kõikides auditeeritud liikmesriikides oli põllumajanduskeskkonna eelarve kõigi 3. telje meetmete ühise seitsmeaastase eelarve üks osa.
This improves flexibility in the management of the available financial resources, but leads to a situation where there is no analysis of what would be the appropriate funding to address environmental needs. 
See parandab olemasolevate rahaliste vahendite juhtimise paindlikkust, ent loob olukorra, kus puudub analüüs sellest, kui suur summa oleks piisav keskkonnaalaste vajaduste käsitlemiseks.
The Court analysed whether Member States could justify that the money spent on agri-environment payments was in line with the main environmental pressures identified. 
Kontrollikoda analüüsis, kas liikmesriigid suutsid tõestada, et rahaliste vahendite kulutamine põllumajanduslikule keskkonnatoetusele oli kooskõlas kindlaks määratud peamiste keskkonnale avalduvate surveteguritega.
This was indeed the case for two out of the eight Member States audited (Austria and Sweden). 
Selline olukord leiti kaheksast auditeeritud liikmesriigist kahes (Austria ja Rootsi).
However, for the other Member States, it was not, either because the relevant information was not available or not provided (Poland, Hungary and Piedmont) or because expenditure was not in line with the main pressures identified (Andalusia, Berlin and Brandenburg, France). 
Teiste liikmesriikide puhul see aga nii ei olnud, kuna asjakohane teave ei olnud kättesaadav või seda ei olnud esitatud (Poola, Ungari ja Piemonte) või kuna kulutused ei olnud kooskõlas peamiste keskkonnale avalduvate surveteguritega (Andaluusia, Berliin, Brandenburg ja Prantsusmaa).
The latter case is described in Box 6. 
Viimatimaintud juhtumit kirjeldatakse 6. selgituses.
46 BOX 6 ALLOCATION OF FUNDS FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS IS NOT IN LINE WITH ENVIRONMENTAL CHALLENGES Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must justify the various types of agri-environment payment in relation to the environmental needs and priorities identified in the programme. 
SELGITUS VAHENDITE ERALDAMINE PÕLLUMAJANDUSLIKELE KESKKONNATOETUSTELE EI OLE KOOSKÕLAS KESKKONNAPROBLEEMIDEGA Määruses (EÜ) nr 1974/2006 sätestatakse, et kõik maaelu arengukavad peavad sisaldama erinevate põllumajandusliku keskkonnatoetuse liikide põhjendust seoses kavas määratletud keskkonnavajaduste ja -prioriteetidega.
The French programme establishes three main environmental challenges: biodiversity, water (quality and quantity) and climate change. 
Prantsusmaa arengukavas on loetletud kolm peamist keskkonnaprobleemi: bioloogiline mitmekesisus, vesi (kvaliteet ja kvantiteet) ning kliimamuutus.
The planned agri-environment budget for biodiversity amounts to around 1 billion euro, which represents around three times the agri-environment budget set aside for water quality. 
Põllumajanduskeskkonna meetmete raames bioloogilisele mitmekesisusele kavandatud eelarve on ligikaudu miljard eurot, mis on peaaegu kolm korda suurem kui veekvaliteedile suunatav eelarve.
Although the French authorities consider that the most material sub-measure in the programme dealing with preservation of extensive pastures also prevents climate changes through the storage of carbon, no agri-environment expenditure is reported as tackling climate change. 
Kuigi Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et ulatuslike rohumaade säilitamisele suunatud programmi kõige olulisem alameede hoiab muu hulgas süsihappegaasi sidumise kaudu ära ka kliimamuutus, puuduvad kulutused, mis oleksid seotud spetsiaalselt kliimamuutusevastase võitlusega.
The programme does not justify the allocation of funds to the main challenges identified. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Arengukava ei põhjenda vahendite eraldamist tuvastatud põhiprobleemidele. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Agri-environment is a complex policy instrument: it aims to address a wide range of environmental issues (biodiversity, soil, water, air, landscape) in 27 Member States. 
Põllumajanduskeskkond on keeruline poliitikavahend: selle eesmärk on käsitleda mitu keskkonnaprobleemi (bioloogiline mitmekesisus, pinnas, vesi, õhk, maastik) 27 liikmesriigis.
Significant progress has been made in the little over 20 years since the policy was first introduced. 
Veidi enam kui 20 aasta jooksul alates poliitika kasutuselevõtust on toimunud oluline edenemine.
A large number of farmers now implement more sustainable practices than they would otherwise have done without such support and the Court’s audit identified a number of best practice examples in several areas. 
Paljud põllumajandustootjad rakendavad praegu palju jätkusuutlikumat tootmist, kui nad oleksid muidu ilma toetuseta teinud, ning kontrollikoja auditiga leiti mitmes valdkonnas arvukalt parima tava näiteid.
Nevertheless, the Court also found that the policy was not designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits. The objectives were overall too vague to be useful for assessing the extent to which they have been achieved. 
Vaatamata sellele leidis kontrollikoda, et poliitika ei olnud kavandatud ning selle üle ei tehtud järelevalvet viisil, mis oleks taganud olulise keskkonnaalase kasu. Üldiselt olid eesmärgid nende saavutamise hindamiseks liiga ebamäärased.
In a number of cases, agri-environment payments are not clearly justified by the environmental pressures which have been identified in the rural development programmes. 
Mitmel juhul ei olnud põllumajanduslik keskkonnatoetus selgelt põhjendatud maaelu arengukavades määratletud keskkonnale avalduva survega.
The common monitoring and evaluation framework represents progress but produces little information on the environmental benefits achieved. 
Ühine seire-ja hindamisraamistik on küll samm edasi, kuid selle abil saadakse vaid vähest teavet keskkonnaalase kasu kohta.
RECOMMENDATION 1 The Commission and the Member States should for each agri-environment sub-measure ensure that: Ū clear objectives, which fit into the hierarchy of environmental objectives, are set in the rural development programmes; Ū rural development programmes clearly justify the sub-measures which they include and the link between environmental pressures and agri-environment payments. 
SOOVITUS Komisjon ja liikmesriigid peaksid iga põllumajanduskeskkonna alameetme puhul tagama, et: – seatakse selged eesmärgid, mis sobivad maaelu arengukavades ,kehtestatud keskkonnaalaste eesmärkide hie-rarhiasse; – maaelu arengukavades on neis sisalduvad alameetmed ning keskkonnale avalduva surve ja põllumajandusliku keskkonnatoetuse vaheline seos selgelt põhjendatud.
In particular programmes should specify whether the relationship between environmental pressures and sub-measures is direct or indirect and assess whether agri-environment support is more appropriate than are available alternative policies. 
Arengukavad peaksid eelkõige täpsustama, kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on sobivam kui alternatiivsed poliitikad.
The Member States should collect and report relevant and reliable data on environmental benefits and use it for monitoring purposes. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Liikmesriigid peaksid seoses keskkonnaalase kasuga koguma asjakohaseid andmeid, koostama nende põhjal aruandeid ja kasutama neid järelevalveks. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Farmers are crucial to the success of agri-environment schemes, and without sufficient understanding and financial incentives, the policy will not be adequately implemented. 
Põllumajandustootjatel on keskne roll põllumajanduskeskkonna kavades ning ilma piisava teadlikkuse ja rahalise motiveerin-guta ei suudeta poliitikat asjakohaselt rakendada.
The audit found that farmers were generally well supported through guidance, although dissemination of best practices and feedback on the results could be improved. 
Auditis leiti, et põllumajandustootjaid toetati suuniste kaudu üldiselt hästi, kuigi parima tava levitamist ja tulemustega seotud tagasisidet oleks võimalik parandada.
The Court identified problems in the establishment of aid amounts. 
Kontrollikoda leidis probleeme toetussummade kindlaksmääramisel.
In addition, as aid amounts are not differentiated enough according to local conditions, and participation rates are not considered, the right incentives are not always given. 
Pealegi ei ole tasustamine mitte alati õige, kuna toetussummad ei ole kohalikele tingimustele vastavalt piisavalt diferentseeritud ning osalejate arvu ei ole arvesse võetud.
48 RECOMMENDATION 2 The Commission should ensure, before approving programmes, that: Ū all relevant elements are included in the calculations; Ū the main assumptions and parameters used are appropriate; Ū reference levels always correspond to normal farming practices in the areas where the agri-environment sub-measures are implemented; Ū aid amounts for sub-measures aimed at maintaining existing farming practices are based on realistic costs; Ū aid amounts are differentiated in cases where this is justified. 
SELGITUS Komisjon peaks enne arengukavade heakskiitmist tagama, et: – kalkulatsioonid sisaldaksid kõiki vajalikke elemente; – põhieeldused ja kasutatavad parameetrid oleksid asjakohased; – võrdlustasemed vastaksid alati tavapärastele põllumajanduslikele tootmisviisidele piirkondades, kus põllumajanduskeskkonna alameetmeid rakendatakse; – alameetmete toetussummad, mille eesmärk on olemasoleva põllumajandusliku tootmise säilitamine, põhineksid tegelikel kuludel; – toetussummad oleksid põhjendatud juhtudel diferentseeritud.
Member States are required to make support available in accordance with specific needs. 
Liikmesriigid peavad andma toetust vastavalt konkreetsetele vajadustele.
They had not considered the desirable degree of targeting to their needs on the basis of an analysis of costs and benefits involved. 
Nad ei olnud oma vajadustes kaalunud suunamise soovitavat määra, mis põhineks tasuvusanalüüsil.
Procedures to select projects which provide the best environmental value for money were only applied in a few cases because budget resources were sufficient. 
Parimat kuludele vastavat keskkonnaalast tulu pakkuvate projektide valikumenetlusi kasutati vaid üksikutel juhtudel, kuna eelarvevarud olid piisavad.
Other procedures, such as differentiated EU contributions, evidence based sub-measures and setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects were applied in only a minority of cases. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Muid menetlusi, nagu nt ELi erinevad kaasrahastamismäärad, tõenditel põhinevad alameetmed ja kvantifitseeritud eesmärkide kehtestamine seoses nõutaval keskkonnaalasel mõjul põhineva osalejate arvuga, kasutati vaid vähestel juhtudel. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
49 RECOMMENDATION 3 The audit identified that most agri-environment expenditure is made for a limited number of sub-measures implemented on the whole programme area. 
SOOVITUS Auditis leiti, et enamik põllumajanduskeskkonna kulutustest tehakse terve arengukava ulatuses rakendatud vähestele alameetmetele.
For the next programming period, the Commission should consider whether: Ū expenditure should be more precisely targeted to specific environmental needs; Ū the Commission and the Member States should be more proactive in their management of agri-environment payments, for example by: o requiring Member States to better justify cases when the objective is to maintain environmentally friendly farming practices; o assessing the potential benefits created by improved geographical targeting of agri-environment expenditure versus the increased administrative costs incurred; o setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects and then determining the level of financial resources needed; o examining further the usefulness of farm environmental plans, outcome based measures, calls for tenders and collective contracts; Ū the EU contribution rate for agri-environment sub-measures should be differentiated so that those sub-measures with a higher potential to achieve lasting positive environmental effects receive a higher rate of EU contribution. 
Järgmise programmiperioodi puhul peaks komisjon kaaluma, kas: – kulutused peaksid olema täpsemini konkreetsetele keskkonnaalastele vajadustele suunatud; – komisjon ja liikmesriigid peaksid põllumajanduslikku keskkonnatoetust aktiivsemalt juhtima, rakendades näiteks järgmist: o nõudma, et liikmesriigid esitaksid paremad põhjendused keskkonnasõbraliku põllumajandusliku tootmise säilitamisega seotud juhtudel; o hindama põllumajanduskeskkonna kulutuste parema geograafilise suunamisega tekkivat potentsiaalset kasu, võrreldes suunamisest tingitud suurenenud halduskuludega; o püstitama nõutaval keskkonnamõjul põhineva osalejate arvu kvantifitseeritud eesmärgid ning seejärel määrama kindlaks vajalike rahaliste vahendite mahu; o täiendavalt uurima põllumajandusettevõtete keskkon-nakavade, tulemuspõhiste meetmete, riigihangete ja kollektiivlepingute kasulikkust; – diferentseerima põllumajanduskeskkonna alameetmetele suunatud ELi kaasrahastamise määra nii, et alameetmetele, millel on suurem potentsiaal püsiva positiivse keskkonnamõju saavutamiseks, antaks rohkem ELi vahendeid.
The large amounts of money spent on entry-level schemes, in contrast to the small amounts spent on higher-level schemes, were insufficiently justified in the rural development programmes concerning their environmental effects. 
Lihtsamate nõudmistega meetmetele kulutatud märkimisväärselt suured summad ja kõrgemate nõudmistega meetmetele kulutatud väikesed summad olid maaelu arengukavades seoses nende keskkonnamõjuga ebapiisavalt põhjendatud.
This distinction is subject of discussions in the context of the Commission’s proposal for the CAP after 2013, that simple, generalised actions could be part of direct payments 28. 
Selline eristamine on komisjoni ettepaneku (ÜPP pärast 2013. aastat) kontekstis tekitanud arutelu selle üle, et lihtsad, üldised meetmed võiksid olla otsetoetuste osaks28.
28 Option2ofthe communication from the Commission ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
28 Komisjoni teatise„Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” 2. võimalus. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
50 RECOMMENDATION 4 For the next programming period, the Commission should consider whether agri-environment payments should be split into simple, generalised agri-environmental actions with a relatively low rate of aid and more demanding actions attracting a higher rate of aid and targeted to EU-level priorities areas. 
50 4. SOOVITUS Järgmise programmiperioodi puhul peaks komisjon kaaluma põllumajandusliku keskkonnatoetuse jagamist lihtsustatud, suhteliselt madala toetusmääraga üldisteks põllumajanduskeskkonna meetmeteks ning suurema toetusmääraga ELi tasandi prioriteetsetele valdkondadele suunatud kõrgema tasandi meetmeteks.
Support for organic farming would constitute a third measure. 
Mahepõllunduse toetused moodustaksid kolmanda meetme.
Notwithstanding progress achieved to date, there remains considerable scope for increasing the effectiveness of EU agri-environment policy. 
Vaatamata praeguseks tehtud edusammudele tuleks veel oluliselt palju ära teha ELi põllumajanduskeskkonna poliitika tõhustamiseks.
There is still room for further improving the design of this EU rural development policy, and more information is necessary on the effects obtained. 
ELi maaelu arengu poliitika usaldusväärsust tuleks parandada ning saavutatud mõju kohta tuleks rohkem teavet hankida.
Although the audit identified good practices, the weaknesses found by the Court have hampered optimal achievement of the main objectives of agri-environment, namely contributing to EU-level priority areas (biodiversity, water, climate change) and improving the environment and the countryside. 
Kuigi auditiga leiti näiteid heast tavast, on kontrollikoja leitud puudused takistanud põllumajanduskeskkonna põhieesmärkide – ELi tasandi prioriteetsetesse valdkondadesse (bioloogiline mitmekesisus, vesi, kliimamuutus) panustamise ning keskkonna ja paikkonna säilitamise – optimaalset saavutamist.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 May 2011. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Olavi ALA-NISSILÄ, võttis käesoleva aruande vastu 24. mai 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.