natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When the 2008 financial crisis triggered a European sovereign debt crisis, some Member States were forced to seek macrofinancial assistance. 
Kui 2008. aastal Euroopat tabanud finantskriis põhjustas Euroopa võlakriisi, pidid teatud liikmesriigid makromajanduslikku finantsabi paluma.
This report examines how well the European Commission managed the assistance provided to five countries — Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal. 
Käesolevas aruandes uuritakse viiele liikmesriigile (Iirimaa, Läti, Portugal, Rumeenia ja Ungari) antud finantsabi juhtimist Euroopa Komisjoni poolt.
We found that the Commission was unprepared for the magnitude of the crisis, which largely explains the significant initial weaknesses in its management processes. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei olnud kriisi ulatuseks valmis, mis selgitab suures osas ka juhtimisprotsesside alguses esinenud olulisi puudusi.
A number of the weaknesses we identified still persist, and the main message of the report is that the Commission has to strengthen its procedures for the management of financial assistance. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Paljusid kontrollikoja leitud puudusi ei ole suudetud veel kõrvaldada ning käesoleva aruande põhisõnumiks on, et komisjon peab oma finantsabi juhtimise protseduure tõhustama. EUROOPA KONTROLLIKODA
EN 2015 1 EUROPEAN COURT OF AUDITORS Summary of Special Report 18/2015 Financial assistance provided to countries in difficulties 
ET 2015 EUROOPA KONTROLLIKODA Eriaruande nr 18/2015 kokkuvõte Raskustes olevatele riikidele antud finantsabi
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA Facebook: European Court of Auditors The full report with the Court’s observations, conclusions and recommendations together with the Commission’s replies is available at: http://eca.europa.eu More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu). 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA Facebook: European Court of Auditors Aruande täisversioon, mis sisaldab kontrollikoja tähelepanekuid, järeldusi ja soovitusi ning komisjoni vastuseid, on kättesaadav aadressil: http://eca.europa.eu Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-4298-3 PDF ISBN 978-92-872-4299-0 EPUB ISBN 978-92-872-3654-8 doi:10.2865/51258 doi:10.2865/15590 doi:10.2865/8824 QJ-04-16-073-EN-C QJ-04-16-073-EN-N QJ-04-15-867-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 Trükis ISBN 978-92-872-3694-4 PDF ISBN 978-92-872-3652-4 EPUB ISBN 978-92-872-3703-3 doi:10.2865/61079 doi:10.2865/925483 doi:10.2865/549974 QJ-04-15-867-ET-C QJ-04-15-867-ET-N QJ-04-15-867-ET-E © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2015 Summary of Special Report 18/2015 Financial assistance provided to countries in difficulties 
ET 2015 Eriaruande nr 18/2015 kokkuvõte Raskustes olevatele riikidele antud finantsabi
Financial assistance provided to countries in difficulties 01 Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
Raskustes olevatele riikidele antud finantsabi 01 Seitse aastat tagasi seisis Euroopa silmitsi finantskriisiga, mis arenes edasi riigi­ võlakriisiks.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public). 
Riigivõlakriisi põhjustasid mitmesugused asjaolud, nagu puudulik pangandusjärelevalve ja kehv eelarvepoliitika ning suurtes finantseerimisasutus­ tes tekkinud raskused (ja nende lahendamiseks antud päästeabi kulud, mis jäid üldsuse kanda).
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non‐euro area countries in 2008‐2009 and later spread‐ ing to the euro area itself. 
Kriis tabas ELi liikmesriike kahe lainena, millest esimene mõjutas euroalasse mittekuuluvaid riike aastatel 2008–2009 ja teine euroala ennast.
A number of legal instruments were de‐ vised to provide financial assistance. 
Finantsabi andmiseks loodi mitu õiguslikku vahendit.
Non‐euro area Member States could take advantage of the existing balance-of-payments (BoP) mechanism. 
Euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel võimaldati kasutada olemasolevat maksebilansi mehhanismi.
Ireland and Portugal were helped by the newly created European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and the European Financial Stability Facility (EFSF). 
Iirimaa ja Portugal said abi vastloodud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismist ja Euroopa Finantsstabiil­ suse Fondist.
Only the BoP and the EFSM were established as EU instruments on the basis of the Treaty on the Functioning of the European Union, as the EFSF is an intergovernmental vehicle outside the EU framework. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel loodud ELi vahenditeks olid ainult maksebilansi mehhanism ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, kuna Euroopa Finantsstabiilsuse Fond on valitsustevaheline mehhanism, mis jääb ELi raamistikust välja.
We analysed the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal) and issued process‐related recommendations to the Commission. 
Käesolevas aruandes analüüsitakse viiele liikmesriigile (Iirimaa, Läti, Portugal, Rumeenia ja Ungari) antud finantsabi komisjonipoolset juhtimist ja esitatakse protsessiga seotud soovitused komisjonile.
What we audited Audit scope 02 The audit covered the Commission’s management of financial assistance pro‐ vided under the BoP facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
Mida me auditeerisime Auditi ulatus 02 Auditi käigus uuriti, kuidas komisjon haldas maksebilansi mehhanismi ja Euroo­ pa finantsstabiilsusmehhanismi raames antud finantsabi, mille jaoks komisjon laenas kapitaliturgudelt, kasutades selleks tagatisena ELi eelarvet.
The audit encom‐ passed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
Audit hõlmas Ungarile, Lätile, Rumeeniale (kaks esimest programmi), Iirimaale ja Portugalile makstud finantsabi, pöörates erilist tähelepanu komisjoni rollile nimetatud prog­ rammides.
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners. 
Kontrollikoda uuris ka komisjoni koostööd oma partneritega (EKP ja IMF), kuid partnereid ei auditeerinud.
We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
Kontrollikoda ei auditeerinud ELi poliitilisel tasandil tehtud otsuseid ning piiras auditi ulatust mitmest aspektist.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Kontrollikoda ei kaalunud vastupidist stsenaariumi, mille kohaselt finantsabi ei oleks antud, ega kriisi lahendamise teostatavust muude vahendite abil (nt ühine vastutus riigi võlakohustuste eest).
We also did not eval‐ uate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Samuti ei hinnanud kontrollikoda seda, kas nõukogu oli valinud kõige asjakohasemad eelarvepuudujäägi eesmärgid ja struktuurilised tingimu­ sed kriisi lahendamiseks.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
Komisjoni ja muude partnerite koostöö auditeerimisel ei hinnanud kontrollikoda viimaste kaasamise õigustatust.
Audit questions 03 We examined whether the Commission’s management of financial assist‐ ance programmes was appropriate. 
Auditiküsimused 03 Auditiga uuriti, kas komisjon haldas finantsabiprogramme asjakohaselt.
This was addressed by the following sub‐questions. 
Küsimus jagati järgmisteks alaküsimusteks.
1 Were the growing fiscal risks detected on time? 
1 Kas suurenevaid eelarveriske märgati õigeaegselt?
2 Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? 
2 Kas menetlused olid programmi otsustesse laiaulatusliku panuse tegemiseks piisavalt hästi kavandatud?
3 Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? 
3 Kas komisjon võttis laenu kõige soodsama intressiga ja järgis võlakirjade emiteerimise parimaid tavasid?
4 Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
4 Kas finantsabiprogrammid täitsid oma põhieesmärgid?
What we found? 04 Some warning signs went unnoticed It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets. 
Mida me leidsime 04 Mõnele ohumärgile ei pööratud tähelepanu On oluline meeles pidada, et liikmesriikide eelarve järelevalvele suunatud raamistik oli olemas juba enne kriisi puhkemist.
Warning the Council about the mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Komisjoni ülesanne oli hoiatada nõukogu järjest suureneva eelarve tasakaalustamatuse eest.
We found that the Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be. 
Kontrollikoda leidis, et Euroopa Komisjon hindas riikide eelarveid tugevamaks, kui need tegelikult olid.
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build‐up of contingent public‐sector liabilities, which often became real liabil‐ ities during the crisis. 
Komisjoni enne 2009. aastat tehtud hinnangute oluliseks puuduseks oli see, et ei koostatud aruandlust avaliku sektori tingimuslike ko­ hustuste (millest kriisi ajal said reaalsed kohustused) kuhjumise kohta.
Reforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre‐crisis period by introducing greater macro‐ economic surveillance. 
Stabiilsuse ja kasvu pakti 2011., 2013. ja 2014. aasta reformidega sooviti käsitleda kriisieelse aja puudusi makromajandusliku järelevalve suurendamise abil.
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started present‐ ing their requests. 
Kui riigid hakkasid 2008. aastal taotlusi esitama, ei olnud komisjon siiski finantsabi haldamiseks valmis.
Standing up to the challenge Playing catch-up 05 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing pro‐ gramme forecasts and financing‐gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Suure ülesande täitmine Järelejõudmisprotsess 05 Komisjon hakkas täitma uusi programmijuhtimise ülesandeid, mille käigus tuli pidada läbirääkimisi liikmesriikide ametiasutustega, koostada programmiprog­ noose ja rahastamispuudujääkide prognoose ning määrata kindlaks vajalikud reformid.
The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed. 
Komisjon oli vajaliku teabe hankimisel enamjaolt põhjalik.
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help. 
Komisjon on üha rohkem kasutanud asutusesiseseid ekspertteadmisi ja kaasanud palju erinevaid sidusrühmi abi palunud riikidest.
Complex tools The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
Keerukad vahendid Makromajanduslike ja eelarvepuudujäägi prognooside koostamine ei ole uudne tegevus.
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet‐based forecasting tool. 
Komisjon kasutas juba olemasolevat ja suhteliselt kohmakat tabel­ arvutusel põhinevat prognoosimisvahendit.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning be‐ hind the forecasting assumptions. 
Kvaliteedikontroll piirdus põhiliselt prognooside erinevate osade kooskõlastamisega ega sisaldanud prognooside aluseks olevate eelduste juhtkonnapoolset kontrolli.
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes. 
Kontrollikojal ei olnud võimalik kontrollida osa olulistest nõukogule esitatud andmetest, nagu mõne programmi rahastamispuudujäägi esialgsed prognoosid.
This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission. 
Seda võib osaliselt põhjendada kriisi, algsete ajapiirangute ja komisjonipool­ se programmijuhtimise uudsusega.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing. 
Dokumentide kättesaadavus muutus aja jooksul paremaks, kuid isegi kõige viimaste programmide puhul oli osa põhi­ dokumentidest puudu.
The conditions in the memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
Vastastikuse mõistmise memorandumi tingimused olid suuremas osas põhjen­ datud konkreetse nõukogu otsuse viitega.
Different approaches 07 We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation. 
Erinevad lähenemisviisid 07 Kontrollikoda leidis mitu näidet selle kohta, et sarnases olukorras olevaid riike ei koheldud võrdselt.
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in propor‐ tion to the problems faced or that they pursued widely different paths. 
Sarnaste struktuuriliste puudustega riikide võrdlus näitab, et vajalikud reformid ei olnud alati proportsionaalsed lahendamist vajavate prob­ leemidega või olid neil täiesti erinevad eesmärgid.
Limited quality control One of the reasons for these weaknesses was that the programme design and monitoring were largely in the hands of the Commission’s programme teams. 
Piiratud kvaliteedikontroll Nimetatud puuduste üheks põhjuseks oli asjaolu, et programmi kavandamist ja järelevalvet tegid suuremas osas komisjoni programmirühmad.
Before reaching the Council or the Commission, the key documents resulting from a team’s work were subject to review, but this was insufficient in several respects. 
Viimaste poolt koostatud põhidokumendid vaadati enne nõukogule või komisjonile esitamist uuesti läbi, kuid see ei olnud piisav mitmel põhjusel.
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the team, the work of the experts was not thoroughly scrutinised and the review process was not well documented. 
Dokumentide aluseks olevaid kalkulatsioone ei kontrollinud keegi peale programmirühma, ekspertide tööd ei kontrollitud põhjalikult ja kontrollimise käik oli halvasti dokumenteeritud.
Room for improvement 08 On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance. 
Arenguruumi on 08 Positiivne on see, et nõukogu või komisjoni otsuste aluseks olevaid programmi­ dokumente on alates esimeste abitaotluste esitamisest oluliselt täiustatud.
This was due to the allocation of additional staff to programme management, more experience gained and better preparation. 
See sai teoks, kuna programmijuhtimisele eraldati lisapersonali, kogemusi oli rohkem ja ettevalmistus parem.
For monitoring, the Commission used accrual‐based deficit targets. 
Järelevalve puhul kasutas komisjon tekkepõhiseid eelarvepuudujäägi eesmärke.
This ensures consistency with the excessive deficit procedure, but it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission cannot report with certainty whether the beneficiary Member State has complied with the deficit target, as accrual‐based deficits can only be observed after a certain time has elapsed. 
Sellega tagatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse järgimine, kuid see tähendab ka, et programmi jätkamise kohta otsuste tegemisel ei ole komisjonil võimalik kindlalt teada, kas abi saanud liikmesriik on eelarvepuudujäägi eesmär­ gi täitnud, kuna tekkepõhiseid eelarvepuudujääke on võimalik tuvastada alles teatud aja möödudes.
Many different terms were used to convey non‐compliance, leading to confu‐ sion. 
Tingimuste täitmata jätmise väljendamiseks kasutati palju erinevaid mõisteid, mis tekitas segadust.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case. 
Mõni tingimus väideti olevat täidetud, kuigi tegelikult see nii ei olnud.
09 Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out. 
09 Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida Komisjoni korraldatud võlakirjade emiteerimine oli kordaminek, kuna kõik võla­ kirjaemissioonid suutsid täielikuks väljamüümiseks genereerida kapitaliturgudel piisavalt nõudlust.
The Com‐ mission made the bond issues on time. 
Komisjon tegi võlakirjaemissioone õigel ajal.
The final cost of debt was in line with the market and peer levels. 
Lõplik võlakulu oli kooskõlas turu ja partnerite omaga.
In terms of actual procedure, pricing levels were some‐ times higher than the pricing level initially indicated by the lead banks. 
Tegelikes menetlustes olid hinnatasemed mõnikord juhtivpankade algselt väljakuulutatud hinnatasemetest kõrgemad.
There were a number of gaps in the debt management process in the initial years. 
Võlahaldusprotsess sisaldas algusaastatel mitut puudust.
These omissions can be partly explained by the limited number of Com‐ mission staff assigned to this activity. 
Neid võib osaliselt põhjendada selleks tegevuseks eraldatud komisjoni töötajate vähese arvuga.
The gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing. 
Puudused ei avaldanud laenamise tulemusele märgatavat mõju.
The gaps were largely addressed in the later bond issues, so the recommendation concerns weaknesses identified as outstanding during the audit. 
Puudused said enamjaolt viimaste võlakirjade emissioonidega eemaldatud, nii et soovitus puu­ dutab puudusi, mis olid auditi ajal veel kõrvaldamata.
Programmes met their objectives 10 The revised deficit targets were mostly met, with some exceptions. 
10 Eelarvepuudujäägi muudetud eesmärgid saavutati suuremas osas, kuid oli ka mõningaid erandeid.
As economic activity declined in 2009, countries suffered losses in revenue which wiped out any gains from revenue measures. 
Negatiivse majanduskasvu tingimustes vähenesid riikide tulud 2009. aastal ning see nullis ka uute tulumeetmetega saadud tulu.
Tax‐neutral or tax‐offsetting reforms caused additional short‐term fiscal costs and some countries took additional tax meas‐ ures to offset the declining tax‐to‐GDP ratios. 
Maksustamise seisukohast neutraalsed või maksude tasaarvestamise reformid põhjustasid täiendavaid lühiajalisi eelarvekulutusi ja osa riikidest võttis täienda­ vaid maksumeetmeid, et tasaarvestada oma väheneva maksutulu suhe SKPsse.
Part of the fiscal adjustment took place in a non‐lasting way. 
Osa eelarvepuudujäägi korrigeerimisest ei tehtud kestval viisil.
Countries used one‐off measures to meet the targets. 
Riigid kasutasid ees­ märkide saavutamiseks ühekordseid meetmeid.
Member States complied with most conditions set in their programmes, albeit with some delays. 
Liikmesriigid järgisid enamikku oma programmides sätestatud tingimustest, ehkki mõningaste viivitustega.
These were mostly incurred for reasons beyond the control of the Commission. 
Viivitused tekkisid enamikul juhtudest komis­ jonist mittesõltuvatel põhjustel.
Occasionally, however, the Commission set unrealistically tight deadlines for wide‐ranging reforms. 
Komisjon oli siiski mõnikord laiahaardelistele reformidele kehtestanud ebarealistlikult ranged tähtajad.
High compliance does not mean that all important conditions were complied with. 
Tingimuste suur täitmismäär ei tähenda seda, et kõik olulised tingimused täideti.
In addition, we observed that Member States tended to leave compliance with the more important conditions until towards the end of the programme period. 
Lisaks leidis kontrollikoda, et liikmesriigid jätsid oluliste tingimuste täitmise programmi­ perioodi lõppu.
The programmes were successful in prompting reforms. 
Programmid olid reformide käivitamisel edukad.
Countries mostly continued with the reforms that were sparked by the programme conditions. 
Riigid jätkasid tavaliselt programmitingimustega algatatud reformide elluviimist.
Reversals of the reforms were rare at the time of our audit. 
Auditi toimumise ajal oli reformide tagasipööramine haruldane sündmus.
They were off‐set by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of potential impact. 
Tagasipööramised tasa­ arvestati alternatiivsete reformidega, mille potentsiaalne mõju ei olnud sageli samaväärne.
In four of the five countries, the current account adjusted faster than expected. 
Viiest riigist neljas kohandati jooksevkontot oodatust kiiremini.
This is largely explained by the unexpected improvement in income balance and to a lesser extent by the unexpected improvement in trade balance. 
Seda võib suuremas osas selgitada tulubilansi ootamatu paranemisega ja väiksemas osas kaubandusbilansi ootamatu paranemisega.
What we recommended? 
Mida me soovitame 11 a.
The Commission should establish an institution‐wide framework allowing rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges. 
Komisjon peaks looma tervet institutsiooni hõlmava raamistiku, mis võimaldaks finantsabi programmi loomisel komisjoni töötajaid ja ekspertteadmisi kiiresti mobiliseerida.
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two‐pack’ regulations. 
Komisjon peaks ka välja töötama menetlused majanduse juhtimist käsitleva kahe seadusandliku akti paketi raames. b.
The forecasting process should be subject to more systematic quality control. 
Prognooside koostamisprotsessi kvaliteeti tuleks kontrollida süstemaatilisemalt. c.
To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record‐keeping and pay attention to it in quality reviews. 
Programme käsitlevate otsuste aluseks olevate tegurite asutusesisese läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon tõhustama andmete säilitamist ja pöörama kvaliteedikontrolli ajal sellele tähelepanu. d.
The Commission should ensure proper procedures for the quality review of programme management and of the content of the programme documents. 
Komisjon peaks tagama, et programmijuhtimise ja programmidokumentide sisu kontrollimise protseduuride kvaliteet oleks nõuetekohane. e.
For budget‐monitoring purposes, the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. 
Eelarve jälgimise eesmärgil peaks komisjon vastastikuse mõistmise memorandumisse lisama muutujad, mida oleks võimalik lühikese aja tagant koguda. f.
The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms. 
Komisjon peaks määratlema tingimused tähtsuse järjekorras ja suunama need tõeliselt olulistele reformidele. g.
For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners. 
Kõikide edasiste programmide puhul peaks komisjon püüdma muude programmipartneritega tehtava institutsioonidevahelise koostöö ametlikuks muuta. h.
The debt management process should be more transparent. 
Võlahalduse protsess peaks olema läbipaistvam. i.