natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission points out that it has recently extended the guidance and published the classification principles used in the identification of ‘one‐off’ measures, as well as an indicative list of ‘standard’ cases in the Report on Pub‐ lic Finances in EMU 2015: ‘One‐off measures – classification principles used in fiscal surveillance’, Section II.3 (published in December 2015), available at: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf). 
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ta täiendas hiljuti juhendit ning avaldas ühekordsete meetmete kindlaksmääramisel kasutatavad liigituspõhimõtted ja standardjuhtumite soovitusliku loendi 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punktis 3 „Ühekordsed meetmed – eelarvejärelevalves kasutatavad liigituspõhimõtted” (avaldatud detsembris 2015), saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/ publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf).
It should be emphasised, however, that expert judgement is always required, as the characteristics of each individ‐ ual measure need to be examined carefully on the basis of the classification principles applied by the Commission. 
Siiski tuleb toonitada, et alati on nõutav eksperdiarvamus, sest iga üksiku meetme omadusi tuleb komisjoni kohaldatavate liigituspõhimõtete alusel hoolikalt uurida.
Box 4 Following the list updated in December 2015 (subsequent to the Court’s audit) of ‘standard’ cases of ‘one‐off’ meas‐ ures, as published in the Report on Public Finances in EMU 2015: ‘One‐off measures – classification principles used in fiscal surveillance’, Section II.3, Box 4 does not reflect the current situation. 
4. selgitus 4. selgitus ei kajasta praegust olukorda, sest detsembris 2015 ajakohastati ühekordsete meetmete standardjuhtumite loendit (kontrollikoja auditi järel), nagu on avaldatud 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punktis 3 „Ühekordsed meetmed – eelarvejärelevalves kasutatavad liigituspõhimõtted”.
Deficit‐increasing measures The Commission underlines that the budgetary costs of such exceptional events tend to be larger relative to the size of the economy in smaller countries. 
Eelarvepuudujääki suurendavad meetmed Komisjon rõhutab, et selliste erakorraliste olukordade eelarvekulud kalduvad olema väiksemate riikide majandus-mahuga võrreldes suuremad.
Reply of the Commission 114 61 The Commission points out that in order to be able to better capture the economic reality, the commonly agreed rules of the SGP include provisions designed to respond to and accommodate unanticipated developments and unexpected events. 
Komisjoni vastus 114 61 Komisjon selgitab, et majandusliku tegelikkuse paremaks mõistmiseks sisaldavad stabiilsuse ja kasvu pakti ühiselt kokkulepitud eeskirjad sätteid, mis on ette nähtud prognoosimatutele muutustele ja ootamatutele sündmustele reageerimiseks ning nendega toimetulemiseks.
Its operationalisation has been defined in the Note for the Alternates of the Economic and Financial Committee: ‘Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive Deficit Procedure − a specification of the methodology’, of 12 June 2014. 
Nende kasutuselevõtmine on kindlaks määratud märgukirjas majandus- ja rahandusasjade komitee asendusliikmetele „Meetmete mõjususe parem hindamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames - metoodika kirjeldus” („Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive Deficit Procedure – a specification of the methodology”), 12. juuni 2014.
62 The Commission recognizes that the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has not been definitively set out in advance. 
62 Komisjon möönab, et ootamatu majandust kahjustava sündmuse mõiste ei ole varem olnud kindlapiiriliselt määratletud.
However, the methodology for assessing effective action, as detailed in the note for the alternates of the Economic and Financial Committee: ‘Improving the assessment of effective action in the context of the Exces‐ sive Deficit Procedure − a specification of the methodology’, of 12 June 2014, made clear that lower growth than in the forecast underlying the EDP recommendation typically represents a case of an ‘unexpected adverse economic event’. 
Aga majandus-ja rahanduskomitee asendusliikmetele saadetud 12. juuni 2014. aasta märgukirjas „Meetmete mõjususe parem hindamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames - metoodika kirjeldus” on meetmete mõjususe hindamise metoodikas selgitatud, et kui majanduskasv on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituse aluseks olevast prognoosist väiksem, on see tavajuhul „ootamatu majandust kahjustav sündmus”.
Therefore, the Commission does not agree with the Court’s observation in relation to France1. 
Seega ei nõustu komisjon kontrollikoja tähelepanekuga Prantsusmaa kohta1.
The Council opened the EDP for France on 27 April 2009 with an initial deadline in 2012. 
Nõukogu algatas Prantsusmaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 27. aprillil 2009, esialgseks tähtajaks sai 2012. aasta.
This deadline was extended to 2013 on 2 December 2009 and to 2015 on 21 June 2013 based on the finding that effective action had been taken but that unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government finances had occurred. 
2. detsembril 2009 pikendati tähtaega aastani 2013 ja 21. juunil 2013 aastani 2015. Selle aluseks oli järeldus, et võetud oli küll mõjusaid meetmeid, aga toimunud on ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju.
The Commission applied the existing legal framework, as explained in the recommendations of 2009, 2013 and 2015, and the accompanying SWDs. 
Komisjon kohaldas kehtivat õigusraamistikku, nagu on selgitatud 2009., 2013. ja 2015. aasta soovitustes ning kaasnevates komisjoni talituste töödokumentides.
Reply to the heading above paragraph 63 The Commission would like to stress that the basis for data quality assessment has greatly improved, given EDP data reporting by Member States has been greatly refined since 2005 and supplemented by detailed additional data. 
Vastus punktile 63 eelnevale pealkirjale Komisjon soovib rõhutada, et andmete kvaliteedi hindamise alus on suuresti paranenud, sest viisi, kuidas liikmesriigid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid teatavad, on alates 2005. aastast üksikasjalike lisaandmetega palju täiustatud.
While the Commission agrees that there was traditionally a greater focus upon the deficit than the debt in the implementation of the SGP, the Commission underlines that gross government debt and its sustainability have always been taken into account as a relevant factor in the Reports under Article 126(3). 
Komisjon küll nõustub, et stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel on eelarvepuudujäägile tavapäraselt rohkem tähelepanu pööratud kui võlale, aga toonitab, et artikli 126 lõike 3 kohastes aruannetes on olulise tegurina alati võetud arvesse valitsemissektori koguvõlga ja selle jätkusuutlikkust.
Since the 2011 reform of the legislation known as ‘the Six‐pack’, there has been a much greater operational focus upon debt levels. The breach of the debt threshold of 60% of GDP has been elevated to the trigger of the EDP and. the concept of debt diminishing at a satisfactory pace was operationalised through the debt‐reduction benchmark and is now assessed as part of the Commission’s regular monitoring of Member States’ fiscal positions. 
Alates 2011. aasta õigusaktireformist, mida teatakse kui esimest majanduse juhtimise paketti, on tegevuses seatud senisest palju suurem rõhk võlatasemele. Võla piirmäära – 60% SKPst – rikkumine toob nüüd kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise. Võla vähendamise sihttaseme abil võeti kasutusele võla rahuldava kiirusega vähenemise põhimõte ning nüüd hinnatakse seda osana järelevalvest, mida komisjon teostab korrapäraselt liikmesriikide eelarvepositsiooni üle.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm 
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
Reply of the Commission 115 64 Council Regulation 479/2009 provides the general framework for expressing reservations on the quality of the actual data and amending the actual data reported by Member States. 
Komisjoni vastus 115 64 Nõukogu määruses nr 479/2009 sätestatakse üldine raamistik reservatsioonide esitamiseks liikmesriikide teatatud tegelike andmete kvaliteedi ja muutmise suhtes.
According to this regulation, Eurostat may use such powers if there is evidence that the data reported by Member States do not comply with the accounting rules and, in particular, with the EDP methodology. 
Määruse kohaselt võib Eurostat neid volitusi kasutada, kui on tõendeid, et liikmesriikide esitatud andmed ei vasta raamatupidamiseeskirjadele ja eriti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse metoodikale.
Reservations are expressed by Eurostat only in exceptional cases and are justified only under certain conditions. 
Eurostat esitab reservatsioone üksnes erandlikel juhtudel ja need on õigustatud vaid teatud tingimustel.
Eurostat uses its professional judgement on this. However, the lack of a specific reservation or amendment does not mean that there are no on‐going issues to be resolved with the Member State, but that Eurostat considers these issues to have no significant impact on Maastricht deficit and debt. 
Siiski ei tähenda konkreetse reservatsiooni või muudatuse puudumine, et liikmesriigil ei ole käsil lahendamist vajavaid probleeme, vaid et Eurostati arvates ei avalda need probleemid olulist mõju Maastrichti eelarvepuudujäägi-ja võlakriteeriumidele.
The alternative would be to place reservations on all countries in every notification exercise, which would be disproportionate and would not serve the purpose of reservations. 
Teine võimalus oleks iga teate saatmise korral esitada reservatsioonid kõigile liikmesriikidele, mis oleks ebaproportsionaalne ega teeniks reservatsioonide eesmärki.
In addition, it often happens that Member States adapt their data following questions raised by Eurostat during the clarification period. 
Lisaks juhtub sageli, et selgitamisperioodil kohandavad liikmesriigid pärast Eurostati tõstatatud küsimusi oma andmeid.
Such adaptations are not visible in the final press release as no reservation or amendment by Eurostat has been made. 
Need kohandused ei ole lõplikus pressiteates nähtavad, sest Eurostat ei ole esitanud reservatsioone ega teinud muudatusi.
65 Eurostat has a procedure specifying the steps, timetable and role of each actor during the analysis of the notifica‐ tions prior to the press release. 
65 Eurostatil on menetlus, millega määratakse teadete analüüsimise käigus enne pressiteate avaldamist kindlaks etapid, ajakava ja iga osaleja roll.
This procedure includes regular meetings with senior management and with the Director General, acting as the Chief Statistician of the European Union. 
See menetlus hõlmab korrapäraseid kohtumisi tippjuhtkonna ja peadirektoriga, kes on Euroopa Liidu peastatistik.
Reservations or amendments to the data are based on professional judgment, on the basis of the qualitative and quantitative information available before and during the clarification process, and they are reflected upon very carefully, as mentioned above. 
Reservatsioonide või andmetega seotud muudatuste aluseks on ametialane hinnang, mis põhineb enne selgita-misprotsessi ja selle ajal saadaoleval kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel teabel, ning neid arutatakse väga hoolikalt, nagu eespool öeldud.
Subsequent revisions to the data have proved, as a matter of principle, that Eurostat’s approach for reservations is efficient and effective: ‘no big surprises’, i.e. when an issue was known but Eurostat decided that putting a reserva‐ tion was not warranted, no significant revisions to deficit or debt data were necessary. 
Andmete edaspidisel läbivaatamisel on põhimõtteliselt leidnud kinnitust, et Eurostati lähenemine reservatsioonidele on tõhus ja mõjus: puuduvad suured üllatused, st kui probleem oli teada, aga Eurostat otsustas, et reservatsiooni esitamine ei ole põhjendatud, ei olnud eelarvepuudujäägi või võla andmete põhjalik läbivaatamine vajalik.
Box 5 Czech Republic – First indent Since 2010 the market/non‐market test is carried out each year for public non‐financial corporations and also for non‐profit institutions classified in S.15. 
5. selgitus Tšehhi Vabariik – Esimene taane Alates 2010. aastast tehakse riiklike finantssektoriväliste äriühingute ning ka sektorisse S.15 liigitatud kasumit mittetaotlevate asutuste turupõhisuse või -välisuse kontrolli igal aastal.
The results of the test are presented to Eurostat in the Questionnaire on government controlled entities classified outside general government or in a list of government units which is requested before the EDP dialogue visit. 
Kontrolli tulemused esitatakse Eurostatile küsimustikus üksuste kohta, mis on valitsemissektori kontrolli all, aga jäävad väljapoole valitsemissektorit, või valitsemissektori üksuste loendis, mida nõutakse enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dialoogkülastust.
Reply of the Commission 116 France – First indent The treatment of decommissioning of nuclear facilities and possible related lump sum payments is still under discussion (even under ESA 2010). 
Komisjoni vastus 116 Prantsusmaa – Esimene taane Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja võimalike seonduvate ühekordsete maksete käsitlemise üle käib veel arutelu (isegi ESA 2010 kohaselt).
Until an agreement is reached, there is currently no specific guidance for the treatment of nuclear decommissioning and related lump sum payments. 
Kuni kokkuleppele jõudmiseni ei ole tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja võimalike seonduvate ühekordsete maksete käsitlemise kohta praegu konkreetseid juhiseid.
France – Second indent Due to the very high number of government units in France (more than 80,000 units in S.13 and more than 8000 government controlled entities classified outside government), Eurostat has agreed with the grouping of units at local government level. 
Prantsusmaa – Teine taane Kuna Prantsusmaal on väga palju valitsemissektori üksusi (üle 80 000 üksuse sektoris S.13 ning 8000 üksust, mis on valitsemissektori kontrolli all, kuid jäävad väljapoole valitsemissektorit), on Eurostat nõustunud üksuste rühmitami-sega kohaliku omavalitsuse tasandil.
Eurostat cannot set reservations on an issue for which there are no rules in the ESA or MGDD. 
Eurostat ei saa esitada reservatsioone küsimuses, mille kohta ei ole ESAs ega MGDDs eeskirju.
Germany – First indent No major, regular reclassifications of units with material impacts on government deficit and debt ratios (i.e. at close to or over 0.1% of GDP), occurred in the years 2011‐2013. 
Saksamaa – Esimene taane Aastatel 2011–2013 ei ilmnenud suuremaid korrapäraseid üksuste ümberliigitamisi, mis oleksid mõjutanud suurel määral valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhet (st 0,1% lähedal SKPst või üle selle).
Hence, the size of related revisions would not have impacted on government deficit and debt ratios compiled for the purpose of the fiscal surveillance. 
Seega ei oleks seonduvate läbivaatamiste ulatus mõjutanud eelarvejärelevalve otstarbel koostatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhet.
For all reclassifications undertaken in the context of: 1) one‐off methodological revisions, 2) the 2011 benchmark revision of the German national accounts and 3) changeover to the ESA 2010, for which impacts on government deficit and debt figures were substantial (at close to or over 0.1% of GDP) the data for the whole of the EDP refer‐ ence period was properly revised. 
Kõigi ümberliigitamiste puhul, mis tehti seoses 1) ühekordsete metoodiliste läbivaatamistega, 2) Saksamaa riigi raamatupidamise 2011. aasta võrdlusaluse läbivaatamisega ja 3) üleminekuga süsteemile ESA 2010, mille puhul mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla näitajatele oli oluline (st 0,1% lähedal SKPst või üle selle), vaadati nõuetekohaselt läbi kogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võrdlusperioodi andmed.
Germany – Second indent The matter in question constitutes a risk to the data quality and, as provided for under Council Regulation 479/2009, once it had been identified it was addressed by Eurostat, taking stepwise approach given the complexity of the Ger‐ man statistical system and size of the German general government sector. 
Saksamaa – Teine taane See küsimus kujutab endast riski andmete kvaliteedile ja nagu on sätestatud nõukogu määruses nr 479/2009, asus Eurostat sellega sammsammulisel meetodil tegelema kohe, kui see tuvastati, võttes arvesse Saksamaa statistikasüsteemi keerukust ja Saksa valitsemissektori suurust.
No related quality problems have been iden‐ tified by Eurostat on the basis of the data assessment. 
Eurostat ei ole andmete hindamise alusel seonduvaid kvaliteediprob-leeme tuvastanud.
Within the complex statistical system in Germany, legal mandate underpinning the regular collection of statistical data collection, and limited resources, the process of implementation of relevant procedures for outstanding – small in terms of size – individual operations at state and local level requires a structural solution. 
Saksamaa keerulist statistikasüsteemi, statistikaandmete korrapärase kogumise aluseks olevaid õiguslikke volitusi ja piiratud vahendeid arvestades nõuab asjaomaste menetluste rakendamisprotsess riigi ja kohalikul tasandil mahult väikeste tegemata jäänud üksiktoimingute puhul struktuurset lahendust.
Given the size of the transactions and the fact that no conclusions about the outcome of the analysis can be drawn at this stage, the Commission does not consider that a reservation on these grounds should have been put on the German deficit data. 
Arvestades tehingute mahtu ja asjaolu, et selles etapis ei saa analüüsi tulemuste kohta järeldusi teha, ei leia komisjon, et nendel alustel oleks pidanud esitama Saksamaa eelarvepuudujäägi andmete kohta reservatsiooni.
Malta – First indent The novation agreement to transfer the legal ownership of the project to Malita was signed on 28 December 2011 (amended in February 2012) and thus after the October 2011 EDP notification. 
Malta – Esimene taane Uuendusleping projekti juriidilise omandiõiguse üleandmiseks Malitale allkirjastati 28. detsembril 2011 (muudetud veebruaris 2012), seega pärast 2011. aasta oktoobri ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet.
Likewise, the leasing arrangements were signed on 26 June 2012, also well after the October 2011 EDP Notification. 
Samamoodi allkirjastati ka rendilepingud 26. oktoobril 2012, pärast 2011. aasta oktoobrikuist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet.
In the April 2012 EDP notification, the Maltese National Statistical Office had correctly treated all relevant points. 
2012. aasta aprillikuises ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teates oli Malta riiklik statistikaamet kõiki asjaomaseid punkte korrektselt käsitlenud.
In its letter of August 2012, Eurostat confirmed after thorough analysis that Malita should be classified within the non‐financial corporations sector. 
Oma 2012. aasta augusti kirjas kinnitas Eurostat pärast põhjalikku analüüsi, et Malita tuleks liigitada finantssektoriväliste äriühingute sektorisse.
Therefore the Commission considers that no reservation was necessary. 
Seega leiab komisjon, et reservatsioon ei olnud vajalik.
Reply of the Commission 117 Italy – First indent The Commission (Eurostat) has been following progress on this issue closely. 
Komisjoni vastus 117 Itaalia – Esimene taane Komisjon (Eurostat) on selle küsimuse edenemist hoolikalt jälginud.
A step by step approach, including set‐ ting up of new data sources and making estimates, has been implemented by Italy. 
Itaalia on rakendanud sammsammulist lähenemisviisi, sealhulgas loonud uusi andmeallikaid ja andnud hinnanguid.
Box 6 The Court refers to the basic macroeconomic assumptions underlying the deficit and debt thresholds stipulated in the Treaty. 
6. selgitus Kontrollikoda osutab aluslepingus sätestatud eelarvepuudujäägi ja võla künniste aluseks olevatele põhilistele makromajanduslikele eeldustele.
While the macroeconomic environment is subject to change, the Commission remains obliged to operate as per the provisions of the Treaty and the secondary legislation which supports it. 
Kuigi makromajanduslik keskkond muutub, on komisjon endiselt kohustatud toimima aluslepingu sätete ja seda toetavate teiseste õigusaktide kohaselt.
The overall fiscal framework has evolved significantly, not least due to the reforms introduced through the Six‐pack and the Two‐pack in recent years, with the goal of delivering ‘smart rules’ that allow to react to and accommodate better the prevailing economic realities. 
Üldine eelarveraamistik on märkimisväärselt muutunud, üsna paljuski viimastel aastatel majanduse juhtimise esimese ja teise paketi abil tehtud reformide tõttu, mille eesmärk oli kehtestada arukad eeskirjad, et võimaldada valitsevale majandustegelikkusele paremini reageerida ja sellega kohaneda.
While there was traditionally a greater focus upon the deficit than the debt in the implementation of the SGP, the Commission underlines that the framework has consistently addressed the issue of debt. 
Ehkki tavaliselt on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel pööratud eelarvepuudujäägile suuremat tähelepanu kui võlale, toonitab komisjon, et raamistikuga on järjepidevalt käsitletud ka võlateemat.
In particular, it should be recalled that the component of the Medium‐Term Budgetary Objective related to implicit liabilities and debt (MTOILD) has a built‐in element representing the budgetary balance that would stabilise the debt ratio at 60% of GDP and a complementary component representing the additional budgetary balance necessary for countries with debt exceeding 60% of GDP. 
Eelkõige tuleks meenutada, et kaudsete kohustuste ja kaudse võlaga seotud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi komponent (MTOILD) sisaldab elementi, mis vastab eelarvepositsioonile, mis stabiliseeriks võlasuhte tasemel 60% SKPst, ja lisakomponenti, mis vastab täiendavale eelarvepositsioonile, mis on vajalik nende riikide puhul, kelle võlg ületab 60% SKPst.
Since the 2011 reform of the legislation known as ‘the Six‐pack’, there has been a much greater operational focus upon debt levels. 
Alates 2011. aasta õigusaktireformist, mida teatakse kui esimest majanduse juhtimise paketti, on tegevuses seatud senisest palju suurem rõhk võlatasemele.
The breach of the debt threshold of 60% of GDP has been elevated to the trigger of the EDP and the concept of debt diminishing at a satisfactory pace was operationalised through the debt‐reduction benchmark and is now assessed as part of the Commission’s regular monitoring of Member States’ fiscal positions. 
Võla piirmäära – 60% SKPst – rikkumine toob nüüd kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise. Võla vähendamise sihttaseme abil võeti kasutusele võla rahuldava kiirusega vähenemise põhimõte ja nüüd hinnatakse seda osana järelevalvest, mida komisjon teeb korrapäraselt liikmesriikide eelarvepositsiooni üle.
70 The Commission points out that the initial level of debt enters into the definition of the debt‐reduction benchmark through the differential to the 60% threshold. 
70 Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et algne võlatase on võla vähenemise võrdlusaluse määratluses kajastatud 60% künnise suhtes esineva erinevuse kaudu.
For Member States with debt above 60% of GDP, the recommended adjustment path has to take into account the need for the debt to comply at least with the forward‐looking debt benchmark at the end of the correction period. 
Nende liikmesriikide puhul, kelle võlg ületab 60% SKPst, tuleb soovitatava kohandamiskava juures arvestada vajadust, et kohandamisperioodi lõpuks peab võlg vastama vähemalt ettevaatavale võla võrdlusalusele.