natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 GERMANY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 77.4 74.9 71.4 68.5 65.6 63.0 60.6 58.2 73.1 70.4 67.6 65.1 62.7 FRANCE debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 92.3 95.6 96.5 97.1 91.5 97.4 92.9 97.8 93.4 97.8 93.8 97.4 94.0 ITALY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 128.8 132.3 133.0 132.2 124.5 130.0 125.5 128.2 124.7 126.0 123.3 123.5 121.4 CYPRUS debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 111.5 117.4 126.0 122.5 112.9 116.4 116.1 111.1 106.5 102.6 115.5 111.0 106.2 MALTA debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 69.6 68.3 65.9 63.2 61.0 59.2 58.1 57.4 67.1 65.2 63.0 61.0 59.4 Source: ECA simulation based on EC data – the cells highlighted in yellow indicate that for that year the Member State is forecast to comply with the debt benchmark. 
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 SAKSAMAA Võla suhe SKPsse (EK) Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 77,4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2 73,1 70,4 67,6 65,1 62,7 PRANTSUSMAA Võla suhe SKPsse (EK) Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 92,3 95,6 96,5 97,1 91,5 97,4 92,9 97,8 93,4 97,8 93,8 97,4 94,0 ITAALIA Võla suhe SKPsse (EK) Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 128,8 132,3 133,0 132,2 124,5 130,0 125,5 128,2 124,7 126,0 123,3 123,5 121,4 KÜPROS Võla suhe SKPsse (EK) Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 111,5 117,4 126,0 122,5 112,9 116,4 116,1 111,1 106,5 102,6 115,5 111,0 106,2 MALTA Võla suhe SKPsse (EK) Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57,4 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4 Allikas: kontrollikoja simulatsioon komisjoni andmete alusel – kollased lahtrid näitavad aastat, mil liikmesriik saavutab prognoosi kohaselt võla vastavuse võrdlusalusele.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Tähelepanekud 48 Komisjoni analüüse on keeruline jälgida, ...
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Asjakohaste tegurite hulk (vt punkti 14 alapunkt ii), mida komisjon võib analüüsis arvesse võtta, on potentsiaalselt piiramatu.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Arvestades, et lisaks puudub hindamisel ka metoodikaalane raamistik nende tegurite mõju kaalumiseks, on kõigi järelduste aluseks komisjoni majanduslik hinnang.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Kuigi teatud juhud võivad nõuda eksperdiarvamusel põhinevat kvalitatiivsemat lähenemisviisi, on raske mõista, kuidas laieneb komisjoni majanduslike hinnangute tegemise pädevus neile teguritele.
73 In four of the nine Article 126(3) reports examined, the Commission concluded that the relevant factors present or seem to present a ‘mixed picture’39, and in three other reports it concluded that the relevant factors seem to present a favourable, or relatively favourable, situation40. 
73 Kontrollitud üheksast artikli 126 lõike 3 kohasest aruandest neljas tegi komisjon järelduse, et asjakohased tegurid näitavad või tunduvad näitavat ebaühtlast pilti39, ning veel kolmes aruandes järeldati, et asjakohased tegurid tunduvad näitavat soodsat või suhteliselt soodsat olukorda40.
However, the reasoning behind these conclusions is unclear, as is the impact of this analysis on the final deci‐ sion whether or not to place a Member State under an EDP or extend the EDP deadline. ... without access to all the data used it is not possible to replicate the underlying calculations, ... 
Nende järelduste loogika ja analüüsi mõju lõpliku otsuse tegemisele selle kohta, kas liikmesriigi suhtes tuleb kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või mitte või kas menetluse tähtaega pikendada, jäävad aga arusaamatuks. ... kui kõiki kasutatud andmeid ei ole võimalik kätte saada, siis ei ole võimalik taastada aluseks olevat arvutuskäiku, ...
74 Information on the data used by the Commission in its calculations was often not easily accessible. 
74 Komisjoni poolt arvutuste tegemiseks kasutatud andmete kohta oli sageli keeruline teavet saada.
This finding was corroborated by the representatives of the national authorities of some of the Member States visited. 
Seda kinnitasid ka mõningate külastatud liikmesriikide ametiasutuste esindajad.
75 In the case of revised recommendations, for example, the information in the Commission’s relevant staff working document was not sufficient to replicate the calculation of the fiscal effort and other variables that are essential for the assess‐ ment of Member States’ compliance with the original recommendations. 
75 Näiteks muudetud soovituste puhul ei olnud asjakohases komisjoni talituste töödokumendis toodud teave piisav selleks, et taastada eelarve kohandamise ja muude liikmesriigipoolse algsete soovituste täitmise hindamiseks vajalike muutujate arvutuskäik.
In this regard, the working document underlying the Commission’s recommendation to extend the EDP deadline for France in February 2015 did not contain data in sup‐ port of the baseline scenario41 or any detail of additional discretionary revenue measures, although these data are essential to replicate the assessment of effec‐ tive action which led to the extension. 
Selles suhtes ei sisaldanud töödokument, mille alusel andis komisjon 2015. aasta veebruaris soovituse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega Prantsusmaa puhul, lähtestsenaariumi41 toetavaid andmeid ega mingeid üksikasju täiendavate vabalt valitud tulumeetmete kohta, kuigi need andmed on pikendamise aluseks olnud mõjusate meetmete hindamiseks üliolulised.
39 Czech Republic (7.10.2009), Italy (7.10.2009), Cyprus (12.5.2010), Malta (13.5.2009). 
39 Tšehhi Vabariik (7.10.2009), Itaalia (7.10.2009), Küpros (12.5.2010), Malta (13.5.2009).
40 Germany (7.10.2009), France (18.2.2009), Malta (18.2.2009). 
40 Saksamaa (7.10.2009), Prantsusmaa (18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 The baseline scenario was based on the 2013 spring forecast underlying the 2013 EDP recommendations. 
41 Lähtestsenaarium põhines 2013. aasta kevadisel prognoosil, mis oli aluseks 2013. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustele.
Observations 49 ... and decisions are not always based on sufficiently objective arguments. 
Tähelepanekud 49 ... ning otsuste aluseks ei ole alati piisavalt objektiivsed argumendid.
76 We reviewed the Commission analyses underlying the Council’s EDP decisions and recommendations in respect of the Member States in the sample. The legal framework governing the issue of EDP decisions and recommendations provides room for a relatively high degree of flexibility of interpretation and application. 
76 Kontrollikoda vaatas üle komisjoni analüüsid, mille alusel tegi nõukogu valimisse kuulunud liikmesriikide kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid ja andis soovitusi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid ja soovitusi käsitlev õiguslik raamistik on suhteliselt vabalt tõlgendatav ja rakendatav.
This is true for the assessment of the Italian budgetary situation in the Article 126(3) report of 27.2.2015, which concluded that the debt criterion should be considered satisfied. Box 7 summarises our analysis of the case. 
See ilmneb artikli 126 lõike 3 kohases 27. veebruari 2015. aasta aruandes toodud Itaalia eelarveseisundi hinnangus, milles jõuti järeldusele, et võlakriteerium tuleb lugeda täidetuks.
Compliance with the debt criterion – Italy Italy was placed under an EDP in November 2009. 
Vastavus võlakriteeriumile – Itaalia Itaalia suhtes hakati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldama 2009. aasta novembris.
The procedure was lifted in May 2013. 
Menetlus lõpetati 2013. aasta mais.
Since then, Italy has been required to comply with the three‐year transitional rule for the debt criterion. 
Sellest alates on Itaalialt nõutud võlakriteeriumi kolmeaastase üleminekureegli täitmist.
In February 2015 the Com‐ mission carried out an assessment and concluded that the Member State was prima facie in breach of the debt criterion. 
2015. aasta veebruaris viis komisjon läbi hindamise ja tegi järelduse, et liikmesriik on esmapilgul võlakriteeriumi eiranud.
However, after taking account of the relevant factors, and in spite of the fact that the debt‐to‐GDP ratio was still increasing, the Commission assessed Italy to be compliant with the debt criterion. 
Võttes aga arvesse asjakohaseid tegureid ja hoolimata asjaolust, et võla suhe SKPsse endiselt suurenes, hindas komisjon Itaalia puhul võlakriteeriumi täidetuks.
The decision cited three main relevant factors: (i) The currently unfavourable economic situation, characterised by very low inflation, which make compli‐ ance with the debt rule particularly demanding. 
Otsuses viidati kolmele peamisele tegurile: i) praegune ebasoodne majandussituatsioon, mida iseloomustab väga madal inflatsioon, mis muudab võlakriteeriumi täitmise eriti keeruliseks.
Our analysis: the debt adjustment benchmark already takes into account the influence of the economic cycle on the pace of debt reduction. 
Kontrollikoja analüüs: võla kohandamise võrdlusalus võtab juba arvesse majanduse tsüklilisuse mõju võla vähenemise kiirusele.
Rules for doing so are set out in a note addressed to the Economic and Finan‐ cial Committee alternates entitled ‘Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure’. 
Vastavad eeskirjad on kehtestatud majandus-ja rahandusasjade komitee liikmetele adresseeritud teatises „Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure”.
This document makes it clear that the adjustment of debt for the cycle also factors in the evolution of prices, which is captured by the GDP price deflator. (ii) Adherence to the medium‐term budgetary objective (MTO) or the path of adjustment towards it. 
Dokumendis selgitatakse, et võla kohandamisel tsüklile võetakse arvesse ka hindade muutumist, mida mõõdetakse SKP hinnadeflaatoriga; ii) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi järgimine või kohandamiskava sellele lähenemiseks.
Accord‐ ing to DG Economic and Financial Affairs, strict compliance or convergence with the MTO implies, under normal macroeconomic circumstances, compliance with the debt criterion in the medium term and debt sustainability. 
Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi arvates viitab keskpika perioodi eelarve-eesmärgi range järgimine või sellele lähenemine tavalistes makromajanduslikes tingimustes võlakriteeriumi täitmisele keskpikal perioodil ja võla jätkusuutlikkusele.
Our analysis: based on the 2015 winter EEF, Italy complied with the MTO in 2014 (in the sense that, its econo‐ my being in recession, it was not required to make any adjustment towards the MTO – the structural balance actually deteriorated by 0.2 %) and was forecast to comply in 2015. 
Kontrollikoja analüüs: 2015. aasta talve Euroopa majandusprognoosi kohaselt täitis Itaalia keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2014. aastal (arvestades, et majanduslanguse tõttu ei nõutud Itaalialt kohanduste tegemist keskpika perioodi eelarve-eesmärgile lähenemiseks – struktuurne eelarvepositsioon vähenes tegelikult 0,2% võrra) ja prognoos nägi ette, et riik täidab eesmärgi 2015. aastal.
However, although the 2015 winter EEF also covers 2016, the assessment only takes account of 2014 and 2015. 
Tuleb aga arvestada, et ehkki 2015. aasta talve Euroopa majandusprognoos hõlmab ka 2016. aastat, võeti hindamises arvesse üksnes 2014. ja 2015. aastat.
According to the Commission’s fore‐ cast Italy will not be in line with the path of adjustment to the MTO in 2016 (forecast structural effort ‐0.2 % instead of the +0.5 % required). 
Komisjoni prognoosi kohaselt ei täida Itaalia 2016. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgile lähenemise kohandamiskava (prognoositud struktuurne kohandamine -0,2% nõutava +0.5% asemel).
Box 7 Observations 50 (iii) Structural reforms: in a January 2015 communication42, the Commission clarified that the relevant factors to be taken into account when deciding not to launch an EDP include major structural reforms having direct long‐term positive budgetary effects and planned in sufficient detail by the Member State. 
Tähelepanekud 50 iii) struktuurireformid: 2015. aasta jaanuaris saadetud teatises42 selgitas komisjon, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamata jätmise otsuse tegemiseks olulised tegurid hõlmavad suuri struktuurireforme, millel on eelarvele pikaajaline positiivne mõju ja mida liikmesriik on kavandanud piisava põhjalikkusega.
In DG Economic and Financial Affairs’s view, Italy had made progress with the implementation of an extensive reform agenda with measures ‘expected to have a positive impact on growth and therefore on the sus‐ tainability of public finance’. 
Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi arvates on Itaalia ulatusliku reformikava rakendamisega saavutanud edu, kasutades meetmeid, „mille puhul on oodata positiivset mõju majanduskasvule ja seega ka riigi rahanduse jätkusuutlikkusele”.
Our analysis: the communication does not quantify the terms ‘major positive impact on growth’ and ‘long‐term positive budgetary impact’. 
Kontrollikoja analüüs: teatises ei määratleta mõisteid „suur positiivne mõju majanduskasvule” ja „pikaajaline positiivne mõju eelarvele”.
Italy itself did quantify the expected impact of reforms on growth, but not the long‐term budgetary impact. 
Itaalia ise kvantifitseeris reformide oodatava mõju majanduskasvule, kuid mitte pikaajalist eelarvelist mõju.
In addition, the Commission did not share some of the assumptions underlying Italy’s estimate of a positive impact on growth, merely stating that ‘these results have not been en‐ dorsed by any national independent institution and seem to over‐estimate the impact of the reforms’. 
Lisaks ei nõustunud komisjon mõningate eeldustega, mille alusel hinnati Itaalia majanduskasvule avalduv mõju positiivseks, märkides vaid, et „riigi sõltumatud institutsioonid ei ole neid tulemusi kinnitanud ja need näivad reformide mõju üle hindavat”.
Finally, there is no methodological framework in place that explains how the budgetary cost of reforms should be estimated and factored into the assessment of compliance with the debt criterion. 
Lõpetuseks tuleb märkida, et puudub metoodikaalane raamistik, mis selgitab, kuidas reformide eelarvelisi kulusid hinnata ja võlakriteeriumi järgimise hindamisel arvesse võtta.
42 COM(2015) 12 final of 13 January 2015 ‘Making the best use of the flexibility within the existing rules of the Stability and Growth Pact’. 
42 13. jaanuari 2015. aasta teatis COM(2015) 12 final, „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine”.
77 We focused on Italy because, of the Member States in the sample, it was the only one where an EDP was not launched even though the country failed to meet the debt benchmark; the decision was shaped by considerations drawn from the analysis of other relevant factors. 
77 Kontrollikoda keskendus Itaaliale, mis oli valimisse kuulunud liikmesriikidest ainus, mille suhtes ei olnud kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kuigi riigi võlg ei vastanud võrdlusalusele; otsuse kujundamisel tehti järeldused muude oluliste tegurite analüüsi põhjal.
Of the five other Member States, the Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio is below the threshold, and Germany is currently meeting the debt benchmark. 
Ülejäänud viiest liikmesriigist on Tšehhi Vabariigi võla suhe SKPsse künnisest madalam ning Saksamaa võlg vastab praeguseks võrdlusalusele.
Malta was under an EDP from 2013, when it missed the debt requirement, until 2015, when it too became compliant for both deficit and debt. 
Malta suhtes kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust alates 2013. aastast, kui riik ei täitnud võlakriteeriumi, kuni 2015. aastani, kui eelarvepuudujäägi ja võlakriteeriumi nõuded said täidetud.
The rules regarding surveillance are different for Cyprus, since it was placed under a financial assistance programme in 2013. 
Küprose suhtes kehtivad teistsugused järelevalve-eeskirjad, kuna riik lülitati 2013. aastal finantsabiprogrammi.
Finally, in the case of France, which has been under an EDP since 2009, according to Regulation EC No 1467/97 the debt criterion will only apply when the Member State exits the EDP, i.e. not before 2018. Box 7 
Prantsusmaa puhul, mille suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust alates 2009. aastast, rakendatakse võlakriteeriumi määruse nr 1467/97 kohaselt üksnes siis, kui liikmesriik väljub ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest, st mitte enne 2018. aastat. 7. selgitus
Observations 51 78 In the case of Italy, the Commission took advantage of the option of invoking rel‐ evant factors in order to avoid applying the EDP to a Member State which would be highly unlikely to comply with the debt benchmark. 
Tähelepanekud 51 78 Itaalia puhul kasutas komisjon võimalust toetuda olulistele teguritele, et vältida ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist liikmesriigi suhtes, mis suure tõenäosusega ei suuda võla võrdlusaluse kriteeriumi täita.
In other words, rather than addressing the root causes that made compliance with the benchmark very demanding (because, for example, it does not take account of the initial level of debt), the Commission put off the problem by emphasising relevant fac‐ tors which made strict compliance with the benchmark a matter of secondary importance. 
Teisisõnu lükkas komisjon probleemiga tegelemise edasi, rõhutades selliseid olulisi tegureid, mille tõttu muutus vastavus võrdlusalusele teisejärguliseks, selmet tegelda põhjustega, mis on muutnud võrdlusalusega vastavuse saavutamise eriti keeruliseks (näiteks seetõttu, et komisjon ei võta arvesse võla esialgset taset).
79 For three of the six Member States in the sample the EDP deadline was extended and revised recommendations were issued (see Table 5). 
79 Kuuest valimisse kuulunud liikmesriigist kolme ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega pikendati ja anti uued soovitused (vt tabel 5).
Revised recommendations Original recommendations Revised recommendations Date Deadline Average annual fiscal effort Commission assessment date Date of recommendation Extension Deadline Average annual fiscal effort November 2009 November 2009 1 year 2013 Above 1 % of GDP over the period 2010-2013 France April 2009 2012 At least 1 % of GDP starting in 2010 May 2013 June 2013 2 years 2015 1.3 % of GDP in 2013, 0.8 % of GDP in 2014, 0.8 % of GDP in 2015 February 2015 March 2015 2 years 2017 at the latest 0.5 % of GDP in 2015, 0.8 % of GDP in 2016, 0.9 % of GDP in 2017 Cyprus July 2010 2012 At least 1.5 % of GDP over the period 2011-2012 May 2013 May 2013 4 years 2016 Not specified Malta July 2009 2010 Not specified February 2010 February 2010 1 year 2011 0.75 % of GDP in 2011 Source: ECA. 
Uued soovitused Algsed soovitused Uued soovitused Kuu­ päev Tähtaeg Eelarve aastane keskmine kohandamine Komisjoni hinnangu kuupäev Soovituse kuupäev Pikendus Tähtaeg Eelarve aastane keskmine kohandamine November 2009 November 2009 1 aasta 2013 Üle 1% SKPst ajavahemikul 2010–2013 Prantsusmaa Aprill 2009 2012 Vähemalt 1% SKPst alates 2010. aastast Mai 2013 Juuni 2013 2 aastat 2015 1,3% SKPst 2013. aastal, 0,8% SKPst 2014. aastal, 0,8% SKPst 2015. aastal Veebruar 2015 Märts 2015 2 aastat hiljemalt 2017. aastaks 0,5% SKPst 2015. aastal, 0,8% SKPst 2016. aastal, 0,9% SKPst 2017. aastal Küpros Juuli 2010 2012 Vähemalt 1,5% SKPst ajavahemikul 2011-2012 Mai 2013 Mai 2013 4 aastat 2016 Ei ole täpsustatud Malta Juuli 2009 2010 Ei ole täpsustatud Veebruar 2010 Veebruar 2010 1 aasta 2011 0,75% SKPst 2011. aastal Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Table 5 
Tabel 5
Observations 52 80 We consider that the analysis underlying the March 2015 extension of the French EDP, based on 2015 winter forecast, was not fully transparent. 
Tähelepanekud 52 80 Kontrollikoda leiab, et 2015. aasta märtsis toimunud Prantsusmaa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pikendamise aluseks olnud analüüs, mis põhines 2015. aasta talveprognoosil, ei olnud täiesti läbipaistev.
In particular, the revised recommendation was based on a bottom‐up assessment which stated that, ‘overall the available evidence does not allow concluding that the recom‐ mended effort has not been delivered in 2013 – 2014’43. 
Eelkõige põhines uus soovitus alt-üles hindamisel, mille kohaselt „ei võimalda olemasolevad tõendid üldiselt teha järeldust, et soovitatud kohandamine ei ole aastatel 2013-2014 saavutatud”43.
This despite the fact that the calculation of structural effort included the effects of a discretionary revenue measure44 which, being temporary (financial impact from 2014 to 2016), should not have been taken into account. 
Seda hoolimata asjaolust, et struktuurse kohandamise arvutuskäik hõlmas vabalt valitud tulumeetme mõju44, mida ei oleks tohtinud oma ajutise iseloomu tõttu (finantsmõju 2014. aastast kuni 2016. aastani) arvesse võtta.
The measure in question was worth 0.1 % of GDP. 
Meetme väärtus oli 0,1% SKPst.
Without it the structural effort would have fallen short of the 1.1 % needed to justify extension of the EDP deadline. 
Selleta oleks struktuurne kohandamine olnud väiksem kui 1,1%, mis oli vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaja pikendamise põhjendamiseks.
81 Moreover, the Commission regarded France as compliant in retrospect and invoked compliance to justify extending the deadline so as to bring the deficit below the threshold at a more relaxed pace. 
81 Lisaks luges komisjon Prantsusmaa tagasiulatuvalt nõuetele vastavaks ja põhjendas tähtaja pikendamist vastavusega, et tuua eelarvepuudujääk allapoole künnist mõõdukamas tempos.
However, this assessment was based only on 2013 and 2014 data. 
See hinnang tugines aga üksnes 2013. ja 2014. aasta andmetele.
The forecasts available for 2015, which showed that France was going to miss its targets, were not taken into account in the Commis‐ sion’s assessment (see Annex VI). 
2015. aasta kohta kättesaadavaid prognoose, mis näitasid, et Prantsusmaa ei suuda eesmärke täita, komisjoni hinnangus arvesse ei võetud (vt VI lisa).
82 According to the Vademecum on the SGP, the assessment of effective action should be brought forward if there is a risk that the outturn data at the expiry of the deadline will show that the headline deficit target has been missed. 
82 Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatule tuleb meetmete mõjusust hinnata varem, kui on olemas risk, et arvandmed näitavad tähtaja saabumisel, et eelarvepuudujäägi peamine eesmärk on jäänud saavutamata.
The purpose of this recommendation is to prevent any conflict between Article 10(3) of Regulation EC No 1467/97, which requires the EDP to be stepped up immedi‐ ately if, according to the outturn data, the headline target is missed, and Article 3(5) of the same regulation, which allows for an extension of the deadline on the basis that effective action was taken (i.e. the Member State achieved the required fiscal effort as assessed using top‐down and/or bottom‐up indicators). 
Selle soovituse eesmärk on vältida mis tahes konflikti määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 3 (millega nõutakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhustamist kohe, kui arvandmete kohaselt ei ole peamist eesmärki saavutatud) ja sama määruse artikli 3 lõike 5 vahel; viimane võimaldab mõjusate meetmete rakendamise korral tähtaega pikendada – st juhul, kui liikmesriik saavutas nõuetekohase eelarve kohandamise, mida hinnati ülalt-alla ja/või alt-üles näitajate põhjal.
However, according to the information available at the time of the assessment France was not on course to meet any nominal or structural indicators by the end‐2015 deadline. 
Hindamise ajal saadaval olnud teabe kohaselt ei olnud Prantsusmaa aga liikumas ühegi nominaalse ega struktuurse näitaja saavutamise suunas 2015. aasta lõpuks seatud tähtajaks.
Rather than extending the deadline, therefore, the Commission should have either issued an early warning (through an autonomous recommendation) or stepped up the procedure. 
Tähtaja pikendamise asemel oleks komisjon pidanud seepärast andma varajase hoiatuse (eraldi soovituse kaudu) või menetlust tõhustama.
43 SWD(2015) 19 final of 27 February 2015, p. 18. 
43 SWD(2015) 19 final, 27.2.2015, lk18.