natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court reviewed this instrument by asking whether there was a coherent strategy and adequate preparation to support ISPA actions, whether projects were implemented according to planning and whether projects were contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and contributing to the improvement of TEN-T. 
Kontrollikoda analüüsis selle vahendi kasutamist, uurides, kas oli kehtestatud ühtne strateegia ja kas ettevalmistus ISPA tegevuste toetamiseks oli piisav, ning kas projekte viidi ellu vastavalt kavadele ja kas projektid aitasid kaasa abisaajariikide poolsele ELi keskkonnadirektiivide järgimisele ja üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) parandamisele.
The Court concludes that there was a coherent strategy, but projects were not always adequately prepared. 
Kontrollikoda järeldab, et ühtne strateegia oli olemas, aga projektid ei olnud alati piisavalt hästi ettevalmistatud.
Three important methodological guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications. 
Kolm olulist metoodika suunisdokumenti esitati esimese etapi taotluste seisukohalt hilinemisega.
EXECUTIVE SUMMARY IV Projects were not implemented according to planning; there were significant delays and considerable changes in the financing plans. 
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE IV. Projekte ei viidud ellu vastavalt kavale, rahastamiskavades esines märkimisväärseid viivitusi ning muudatusi.
V. The projects audited by the Court increase the compliance with the EU standards or improve the links to the trans-European network. 
V. Kontrollikoja auditeeritud projektid aitavad kaasa ELi standarditele vastavusele või parandavad sidemeid üleeuroopalise transpordivõrguga.
The Court recommends that the Commission make a follow-up of ISPA’s implementation and examine how delays could be avoided or reduced in the future, when implementing a similar instrument. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil viia läbi ISPA rakendamise järelkontroll ja uurida, kuidas saaks tulevikus sarnase vahendi rakendamisel viivitusi vältida.
In this context, the Commission should make the guidance documents available before the candidate countries start preparing their projects and greater attention should be devoted to reduce time needed to complete procedures. 
Selleks peaks komisjon muutma suunisdokumendid kättesaadavaks enne, kui kandidaatriigid hakkavad projekte ette valmistama, ning suuremat tähelepanu tuleks pöörata menetluste lõpuleviimiseks kuluva aja vähendamisele.
8 INTRODUCTION ASSISTANCE TO EU APPLICANT COUNTRIES 1. 
8 SISSEJUHATUS TOETUS ELi KANDIDAATRIIKIDELE 1.
The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) is one of the three financial instruments (with PHARE and Sapard) to assist candidate countries in the preparation for accession. 
Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) on üks kolmest rahastamisvahendist (koos Phare ja Sapardiga), mis on mõeldud kandidaatriikide abistamiseks ühinemisettevalmistustes.
ISPA was set up in 1999 to contribute to the process of preparation for accession to the European Union concerning environment and transport1 in the former candidate countries of central and eastern Europe2, along the same lines as the Cohesion Fund model designed for the least prosperous EU members (see Figure 1). 
ISPA loodi 1999. aastal, et aidata kaasa Kesk-ja Ida-Euroopa kandidaatriikide1 ELiga ühinemise ettevalmistustele keskkonna ja transpordi valdkonnas2, nii nagu ühtekuuluvusfond kavandati kõige vähem jõukate liikmesriikide tarbeks (vt joonis 1).
It also helped candidate countries prepare for the management of EU funds after accession, by providing experience in their use for large infrastructure projects. 
See aitas ka kandidaatriikidel valmistuda ühinemisejärgseks ELi vahendite haldamiseks, andes neile vahendite kasutamise kogemuse seoses suurte infrastruktuuriprojektidega.
1 Article 1 of Regulation (EC) No 1267/1999. 
2 Määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikkel 1.
FIGURE 1 Percentage of households/businesses served, time saved, accessibility gain Environmental impact; improved water quality Smoother traffic flows, improved road/rail network ISPA INTERVENTION LOGIC NEEDS • Improvement of the environmental standards • Improvement of the transport infrastructure OBJECTIVES • Bringing countries up to EU environmental standards • Extending trans-European networks INPUTS • Commission coordination • ISPA and national funds • ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions • Staff PROCESSES • Building and improving infrastructure in the environment and transport sectors OUTPUTS • New and/or rehabilitated water treatment systems • Kilometres of new road or rail network or improved network RESULTS IMPACT Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
JOONIS 1 Teenindatud leibkondade/ettevõtete protsent, säästetud aeg, parem juurdepääs Mõju keskkonnale; paranenud vee kvaliteet Sujuvam liiklusvoog, parem teede/ raudteede võrgustik ISPA SEKKUMISLOOGIKA VAJADUSED • Keskkonnastandardite parandamine • Transpordi infrastruktuuri parandamine EESMÄRGID • Riikide taseme muutmine ELi keskkonnastandarditele vastavaks • Üleeuroopaliste võrkude laiendamine SISENDID • Komisjonipoolne koordineerimine • ISPA ja riiklikud vahendid • ISPA strateegiad, rahastamismemorandumid, komisjoni otsused • Personal PROTSESSID • Infrastruktuuride rajamine ja parandamine keskkonna-ja transpordisektorites VÄLJUNDID • Uued ja/või korrastatud veepuhastussüsteemid • Kilomeetrite kaupa uusi teid või raudteevõrke või parandatud võrgustikku TULEMUSED MÕJU Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
ISPA operated during the programming period 2000–06. 
ISPA programmi viidi ellu 2000–2006 programmitöö perioodil.
From January 2007 onwards, similar actions have been financed under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)3. 
2007. aasta jaanuarist on sarnaseid tegevusi rahastatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA kaudu3.
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES 3. 
ISPA HALDAMINE JA RAHALISED VAHENDID 3.
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved. 
Joonisel 2 esitatakse projektide väljatöötamise ja heakskiitmise raamistik.
3 IPA covers Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99. 
3 IPA hõlmab Horvaatiat, endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Türgit, Albaaniat, Bosnia ja Hertsegoviinat, Montenegrot, Serbiat ja Kosovot ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99 kohaselt.
9 FIGURE 2 Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidate country • Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession • Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy National development plan development strategy prepared by candidate country The Commission Appraisal Followed by two interservice consultations Commission decision Financing memorandum Co-signed by the candidate country ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country Project application Containing detailed project description Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Obligatory opinion ISPA manual CBA guidelines Issued by the ISPA Management Committee Guidelines 
9 JOONIS 2 Ühinemiseelse struktuuripoliitika vahendiga seonduv programmitöö Ühinemispartnerlus Ühenduse õigustiku peamised valdkonnad Valmistab ette komisjon Riiklik programm Ühinemiseks valmistumise tegevuskava Valmistab ette kandidaatriik • Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1267/1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend • Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1266/1999 kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta Riiklik arenduskava Arengustrateegia Valmistab ette kandidaatriik Komisjon Hindamine Hindamisele järgneb kaks talitustevahelist konsultatsiooni Komisjoni otsus Rahastamismemorandum Kirjutatakse alla koos kandidaatriigiga ISPA MENETLUSRAAMISTIK Riiklik ISPA strateegia: koostatakse valdkondlikud strateegiad ja loetelu prioriteetsetest projektidest Valmistab ette kandidaatriik Projektitaotlus Sisaldab üksikasjalikku projektikirjeldust Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006 Kohustuslik arvamus Esitab ISPA korralduskomitee ISPA käsiraamat Tasuvusanalüüsi juhised Suunised
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria. 
ISPA eraldiste kogusumma perioodiks 2000–2006 oli 7 280 miljonit eurot (1 040 miljonit eurot 1999. aasta hindades4), mis tuli jagada abisaajariikidele valitud kriteeriumide alusel.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. 
Kokku kiideti heaks 366 ISPA projekti, millest 201 olid keskkonnasektori, 78 transpordisektori ja 87 tehnilise abi valdkonna projektid.
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5. 
ISPA eelarve (2006. aasta hindades) oli enne paranduseelarveid ja ilma tehnilise abita 7 708 miljonit eurot5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. 
Keskkonnasektori ISPA projektide osa oli 3 804 miljonit eurot ja transpordisektori projektide oma 3 904 miljonit eurot.
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply. 
Keskkonnasektoris (vt joonis 3) oli suurem osa 201 projektist (73%) seotud reoveepuhastuse ja veevarustuse valdkondadega.
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4). 
Transpordisektori 78st ISPA projektist oli suurem osa (97%) seotud raudteede, teede ja kiirteede valdkonnaga (vt joonis 4).
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999). 
4 Määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikkel 4 ja 6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (EÜT C 172, 18.6.1999), lk2jalisaII.
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007. 
5 Komisjon, regionaalpoliitika peadirektoraat, olukord seisuga 31.12.2007.
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 JOONIS 3 ISPA KESKKONNAALASTE PROJEKTIDE JAGUNEMINE Projektide arv: 9 Kombineeritud kanalisatsioonivõrgud ja veepuhastusjaamad Joogivee varu Kombineeritud reovee käitlemine ja joogivee varu Tahkete jäätmete käitlus Projektide arv: 46 Osakaal 23% Osakaal 4% Projektide arv: 89 Osakaal 45% Projektide arv: 52 Osakaal 26% Projektide arv: 5 Muu Osakaal 2% Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. 
ISPA kaasrahastamismäär võib moodustada kuni 75% riiklikest või samaväärsetest kuludest6.
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD). 
Riiklikku toetust anti mõnikord laenudena finantsasutustelt, nagu Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupank (EBRD).
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999. 
6 Määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikli 6 lõike 2 kohaselt võib ISPA üldeesmärkide saavutamise seisukohast oluliste projektide puhul seda määra tõsta kuni 85 protsendini.
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
11 JOONIS 4 ISPA TRANSPORDIVALDKONNA PROJEKTIDE JAGUNEMINE Projektide arv: 2 Osakaal 3% Projektide arv: 39 Osakaal 50% Projektide arv: 37 Osakaal 47% Teed ja kiirteed Raudtee Muu Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
12 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 7.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union. 
ISPA rakendamine kandidaatriikide s oli esimene ELi poolt kaasrahastatav suuremahuline investeering.
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T? 
Pidades silmas ISPA on suurt tähtsust kanditaatriikide ühinemise seisukohast ja eelnevate auditite leide7, otsustas kontrollikoda auditeerida ISPAt, et saada vastused järgnevatele küsimustele: a) Kas ISPA tegevuste aluseks oli ühtlustatud strateegia ja piisav ettevalmistus? b) Kas projektid viidi ellu kavakohaselt? c) Kas projektid aitasid abisaajariikidel järgida ELi keskkonnaalaseid direktiive ja edendasid üleeuroopalise transpordivõrgu parandamist?
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004. 
ISPA programmitöö hõlmas perioodi 2000–2006 ja suuremat osa ELiga mais 2004 ühinenud abisaajariike.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available. 
Seisuga 31. detsember 2007 oli 279 infrastruktuuriprojektist esitatud lõpparuanne vaid piiratud arvu projektide puhul.
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects. 
Seetõttu sai kontrollikoda anda projektide tulemuste ja saavutuste kohta kõigest esialgse hinnangu.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined. 
Auditi käigus vaadati läbi 32st ajavahemikus 2000–2003 vastuvõetud projektist koosnev valim (16 keskkonna-ja 16 transpordivaldkonna projekti), mis hõlmas kuut abisaajariiki.
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania. 
16 projekti vaadati üle kohapeal (kaheksa keskkonna-ja kaheksa transpordivaldkonna projekti) Tšehhi Vabariigis, Poolas, Lätis ja Rumeenias.
The other 16 projects were subject to a desk-review. 
Ülejäänud 16 projekti puhul viidi läbi dokumentaalne hindamine.
They concern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria. 
Nimetatud projektid viidi eelpoolnimetatud riikidele lisaks ellu veel Ungaris ja Bulgaarias.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. 
Nii komisjonis kui komisjoni delegatsioonide peakorterites vaadati läbi dokumente ja viidi läbi intervjuusid.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries. 
Kandidaatriikides peeti koosolekuid keskkonna-ja transpordiministeeriumide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning lõplike abisaajatega.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation. 
Lisaks viis kontrollikoda läbi küsitluse, saates küsimustikud 155 projek-tijuhile ja projektide igapäevase juhtimise eest vastutavatele asutus-tele8 neljas külastatud riigis, et koguda arvamusi ISPA rakendamisega seotud kõige sagedamini esinevatest probleemidest.
The Court received 145 answers9 (93 % response rate). 
Kontrollikoda sai 145 vastust9 (vastajate määr 93%).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions. 
Kontrollikoda sai ka nõuandeid rahvusvaheliste rahastamisasutuste keskkonna- ja transpordivaldkonna projektide ekspertidelt.
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p. 1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p. 1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 
7 Kontrollikoja eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest (ELT C 167, 17.7.2003, lk 1), eriaruanne nr 15/2000 ühtekuuluvusfondi kohta (EÜT C 279, 2.1.2000, lk 1) ja eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta(TEN-T) (ELT C 94, 21.4.2006, lk 1).
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors. 
8 Projektijuhid esindasid 42% keskkonna-ja transpordisektorite ISPA-projektidest.
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
9 Tehnilistel põhjustel, nagu küsimustiku ebakorrektne täitmine või ebatäielik vastus, oli võimalik kasutada 127 vastust (82%). Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13. 
ÜLDINE RAAMISTIK JA AUDITIKRITEERIUMID 13.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission. 
Iga abisaajariik koostas komisjoni palvel riiklikud keskkonna-ja transpordisektorite ISPA-strateegiad.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed. 
Nende eesmärk oli määratleda prioriteetsed eesmärgid, tehes kindlaks sektorite, alasektorite ja geograafilised prioriteedid (nagu kitsaskohad liikluses või keskkonna seisukohast ohtlikud piirkonnad) ja teha kindlaks ka vajaminevad ressursid.
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I). 
Riiklikud ISPA-strateegiad pidid moodustama ka raamistiku projektide määratlemiseks ja esitama kriteeriumid, mida kasutada kavandatud projektide valimiseks ja hindamiseks (vt lisa I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA. 
Kandidaatriigid esitasid komisjonile avalduse, milles pidi sisalduma muuhulgas järgmine teave10: a) tööde täideviimise ajakava; b) tasuvusanalüüs; c) rahastamisplaan ning muud rahastamisallikad lisaks ISPA-le.
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether: (a) the national sectoral strategies contained an assessment of sectoral needs in the fields of environment and transport designed to catch up with EU environmental standards and upgrade and expand links with trans-European transport networks; (b) the Commission developed on time manuals and guidelines to enable candidate countries to submit proposals containing all the relevant information. 
Kontrollikoda analüüsis strateegia-dokumentatsiooni ja ISPA-projektide ettevalmistust, kontrollides, kas: a) riiklikud valdkondlikud strateegiad hõlmasid valdkondlike vajaduste hindamist keskkonna-ja transpordivaldkonnas, ja seda, kas vajadused olid kavandatud ELi keskkonnastandarditele vastavale tasemele jõudmiseks ning üleeuroopalise transpordivõrguga seotuse kaasajastamiseks ja laiendamiseks; b) komisjon koostas kandidaatriikidele õigeaegselt käsiraamatud ja suunised kogu asjakohast teavet sisaldavate taotluste esitamiseks.
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 Määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikli 7 lõike 3 punkt u ja lisa I. Eriaruanne nr 12/2008. Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA), 2000–2006
WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16. 
SIHIPÄRASED ISPASTRATEEGIAD 16.
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1). 
Komisjoni keskkonna-ja transpordisektori raamdokumentides on mõjusalt esitatud peamised kriteeriumid, et valmistada ette riiklikud ISPA-strateegiad, mis hõlmavad üldiseid prioriteete ja määravad kindlaks ISPA-toetuse abil ellu viidavad projektid (vt 1. selgitus).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2). 
Puuduste tuvastamise juhtudel andis komisjon toetust puuduste kõrvaldamiseks (vt 2. selgitus). 14 1.
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership. 
SELGITUS 2. SELGITUS Läti puhul keskendus ISPA keskkonnasektoris projektidele, mis võimaldavad riigil vastata ühenduse keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud nõuetele ja ühinemispartnerluse eesmärkidele.
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. 
Strateegia abil määratakse kindlaks ja valitakse välja ISPA vahendist rahastamist taotlevad projektid, mis vastavad ülaltoodud kriteeriumidele.
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy. 
ISPA projektide valik põhines riiklikel suunistel, mis olid koostatud keskkonnapoliitika põhimõtteid arvestades.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings. 
Rumeenias ei saanud riikliku transpordistrateegia ajakohastatud 2003. aasta versioon komisjonilt reservatsioonideta heakskiitu, sest sel oli mitmeid puudusi.