natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU has neither provided any guidelines to Member States as to how the closure and after-care costs should be estimated nor promoted any exchange of experiences among Member States in this area (see paragraphs 33 and 34). Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
EL ei ole andnud liikmesriikidele suuniseid, kuidas prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulusid hinnata, ega ole ka edendanud sellealaste kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel (vt punktid 33 ja 34). Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
41 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 69. 
41 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 69.
When assessing operational programmes or projects for which it had responsibility, the Commission did not encourage the implementation of supporting measures. 
Oma vastutusalasse kuuluvate rakenduskavade või projektide hindamise käigus ei julgustanud komisjon rakendama toetavaid meetmeid.
The success of the co-financed infrastructures depends on the existence of effective separate collection at source, which was often not the case. 
Kaasrahastatud taristute edukus sõltub sellest, kas lahuskogumine jäätmete tekkimise kohas on tõhus, sageli see seda aga ei ole.
Although all the regions sampled showed some improvements in the management of waste, only 25 % achieved EU waste policy objectives, mainly those who put supporting measures in place. 
Kuigi kõigis valimi piirkondades paranes jäätmekäitlus teatud määral, saavutas neist vaid veerand ELi jäätmepoliitika eesmärgid. Edukad olid peamiselt need piirkonnad, kus kohaldati toetavaid meetmeid.
PERFORMANCE OF MUNICIPAL WASTE MANAGEMENT INFRASTRUCTURES 70. 
OLMEJÄÄTMETE KÄITLEMISTARISTUTE TULEMUSLIKKUS 70.
The performance of co-financed infrastructures was highly dependent upon waste collection strategies: (a) sorting plants, intended to recover packaging waste segregated at source by households, performed satisfactorily (see paragraphs 23 and 24); (b) in general, composting and anaerobic digestion plants treating biodegradable waste collected separately (when it was not con-taminated) performed better than the plants treating unsorted waste where performance was unsatisfactory (see paragraph 25); (c) mechanical biological treatment plants receiving waste unsorted at source did not manage in general to contribute to the achievement of EU waste policy objectives as most of the waste entering the plants was landfilled (see paragraphs 26 and 27). 
Kaasrahastatud taristute tulemuslikkus sõltus suurel määral jäätmekogumisstrateegiatest. a) sorteerimisjaamad, mis pidid jäätmete tekkekohas kodumajapidamistes sorteeritud pakendijäätmed taaskasutama, töötasid rahuldavalt (vt punktid 23-24); b) üldiselt olid eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid (kui need ei olnud saastunud) töötlevate komposteerimis-ja anaeroobsel kääritamisel töötava jaamade tulemused paremad kui nende jaamade omad, mis töötlesid sorteerimata jäätmeid. Viimaste tulemused olid ebarahuldavad (vt punkt 25); c) tekkekohas sorteerimata jäetud jäätmeid vastu võtvad mehhaanilised bioloogilise töötlemise jaamad ei aidanud üldiselt kaasa ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisele, sest suurem osa jaamadesse jõudvatest jäätmetest ladestati prügilasse (vt punktid 26 ja 27).
Waste was deposited following either inadequate treatment or without any treatment whatsoever in all of the landfill sites sampled, resulting in a high content of biodegradable matter being landfilled (see paragraph 28). Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Kõikides valimisse kuulunud prügilates ladestati ka ebapiisavalt töödeldud või üldse töötlemata jäätmeid, mis tähendas, et prügilatesse lades-tatavates jäätmetes sisaldus palju biolagunevat ainest (vt punkt 28). Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
Almost all of the infrastructures audited met environmental requirements. 
Peaaegu kõik auditeeritud taristud vastasid keskkonna-alastele nõuetele.
However, five of the seven selected landfills did not set up a sufficient financial security to cover closure and after-care costs. 
Viiel seitsmest valimisse kuulunud prügilast ei olnud piisavat rahalist tagatist, et katta prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud.
Significant differences were observed in the methodology used to determine the amount of financial security required. 
Suuri erinevusi leiti rahalise tagatise suuruse määramise metoodikas.
In most cases the amounts established would be insufficient to cover all the associated costs (see paragraphs 29 to 34). 
Enamikul juhtudest olid määratud summad ebapiisavad kõikide seotud kulude katmiseks (vt punktid 29-34).
42 RECOMMENDATION 1 (a) Member States should: (i) focus on waste management infrastructures treating waste previously segregated at source (including biodegradable waste when cost-effective); (ii) ensure that municipal waste deposited in landfills has been treated before disposal; (iii) make sure that landfill sites possess a sufficient financial security to cover closure and after-care costs for a period of at least 30 years, the calculation of which should be based on an appropriate methodology. 
SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid: i) keskenduma jäätmekäitlustaristutele, mis töötlevad eelnevalt tekkekohas eraldi kogutud jäätmeid (sh biolagunevaid jäätmeid, kui see on kulutõhus); ii) tagama, et prügilatesse ladestavad olmejäätmed oleksid eelnevalt töödeldud; iii) tagama, et prügilatel on olemas piisav rahaline tagatis, et katta sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud vähemalt 30-aastasel perioodil, ning et tagatis arvutatakse asjakohase metoodika alusel; komisjon peaks tegema ELi toetuse eraldamise sõltuvaks liikmesriikide poolsest soovituste täitmisest. b) Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
EU WASTE POLICY OBJECTIVES AT REGIONAL LEVEL 73. The Court noted significant weaknesses regarding the reporting by Member States of the achievement of EU targets, resulting in the inability of the Commission to evaluate in all cases whether the performance being achieved by Member States was in line with EU waste targets. 
ELi JÄÄTMEPOLIITIKA PIIRKONDLIKU TASANDI EESMÄRGID 73. Kontrollikoda leidis puudusi seoses liikmesriikide poolse aruandlusega ELi sihtmärkide saavutamise kohta, mistõttu ei suutnud komisjon alati hinnata, kas liikmesriikide tulemused olid kooskõlas ELi jäätmealaste eesmärkidega.
The Commission checks the consistency of the figures received, but does not assess their reliability and does not compile information on the achievement of EU targets at regional level (see paragraphs 37 and 38). 
Komisjon kontrollib esitatud arvude järjepidevust, aga ei hinda nende usaldusväärsust ega koosta statistikat ELi eesmärkide saavutamise kohta piirkondlikul tasandil (vt punktid 37–38).
Although in almost all the regions selected some improvements in the management of waste were observed: (a) per capita waste generation increased in six of the eight regions sampled despite prevention being fundamental in the hierarchy of EU waste management actions (see paragraph 39); (b) only one quarter of the regions sampled significantly increased their separate collection rate resulting in a reduction of the reliance on landfilling and contributed to achieving EU targets (see paragraphs 40 to 42); (c) waste was generally landfilled without having been adequately treated or not treated at all (see paragraph 44). 
Kuigi pea kõikides valimisse kuulnud piirkondades täheldati jäätmekäitluse valdkonnas mõningaid edusamme, a) suurenes valimisse kuulnud kaheksast piirkonnast kuues tekitatud jäätmete hulk inimese kohta, kuigi jäätmete tekke ennetamine on ELi jäätmekäitlusmeetmete hierarhia üks alustalasid (vt punkt 39); b) ainult veerand valimisse kuulunud piirkondadest suurendasid oluliselt lahuskogumise määra, vähendasid prügilatesse ladestatavate jäätmete hulka ning aitasid kaasa ELi eesmärkide täitmisele (vt punktid 40–42); c) prügilatesse ladestati kas ebapiisavalt töödeldud või üldse töötlemata jäätmeid (vt punkt 44).
43 RECOMMENDATION 2 (a) Member States should set up reliable waste management databases, both to monitor their progress towards the achievement of EU waste policy objectives and to underpin their reporting to the Commission. (b) The Commission should assess the data received from Member States for reliability. (c) The Commission, the Parliament and the Council should consider linking EU financial support to the achievement of EU waste policy objectives. 
SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid looma usaldusväärsed jäätmekäitluse andmebaasid, mille abil jälgida nii ELi jäätmekäitluspoliitika eesmärkide saavutamist kui toetada sellekohast aruandlust komisjonile; b) komisjon peaks hindama liikmesriikidelt saadud teabe usaldusväärsust; c) komisjon, parlament ja nõukogu peaksid kaaluma ELi rahalise toetuse sidumist ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisega.
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 44 MEASURES PUT IN PLACE TO MAXIMISE THE EFFECTIVENESS OF EU FUNDING 75. 
Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? 44 ELi RAHASTAMISE MÕJUSUSE MAKSIMAALSEKS ÄRAKASUTAMISEKS VÕETUD MEETMED 75.
The effectiveness of EU funding was not maximised due to the weak implementation of supporting measures. 
ELi rahastamine ei olnud maksimaalselt mõjus, sest toetavate meetmete rakendamine oli puudulik.
The development of supporting information, administrative and economic measures varied significantly in the regions sampled: (a) A high level of public awareness and willingness to participate in waste management schemes appeared to be key factors for the success of waste management infrastructures, especially in relation to waste segregation at source by households. 
Toetavate teavitus-ja haldusalaste ning majandusmeetmete rakendamise tase oli valimisse kuulunud piirkondades väga erinev: a) üldsuse kõrge teadlikkuse tase ja soov osaleda jäätmekäitluskavades on jäätmekäitlustaristute edu puhul põhitegurid, eelkõige jäätmete lahuskogumise osas nende tekkekohas (kodumajapidamistes).
In none of the regions sampled did the responsible authorities measure the results of the information measures they had put in place (see paragraphs 47 and 48). (b) Only regions having implemented separate collection at source of biodegradable waste contributed to meeting the related EU diversion targets (see paragraphs 50 and 51). (c) Four of the eight regions sampled lacked any quality standard for compost and in the remaining four regions the acceptable concentration limit for heavy metals varied significantly, contributing to the poor development of a market for the compost produced by the composting and anaerobic digestion plants in the sample (see paragraph 52). (d) The implementation of economic instruments via tariffs or through waste disposal taxes proved to have a significant impact on the performance of projects and regions in the management of waste (see paragraphs 53 and 54). (e) The Commission did not encourage the implementation of supporting measures, especially of the ‘polluter pays principle’ as no differentiated rates of assistance were found to have been applied in the projects sampled (see paragraphs 55 to 60). Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Üheski valimisse kuulunud piirkonnas ei mõõtnud vastutavad asutused kohaldatud teavitusmeetmete tulemusi (vt punktid 47–48); b) jäätmete prügilatesse jõudmise vältimise ELi eesmärgi saavutamisele aitasid kaasa vaid piirkonnad, kus rakendati biolagunevate jäätmete lahuskogumist nende tekkimise kohas (vt punktid 50–51); c) kaheksast valimisse kuulunud piirkonnast neljas puudusid igasugused kvaliteedistandardid kompostile ning neljas ülejäänud piirkonnas erinesid kompostis lubatavate raskemetallide kontsentratsioonipiirid märgatavalt, mis mängis oma osa valimisse kuulunud komposteerimis-ja anaeroobsel kääritamisel töötavates jaamades toodetud komposti turu aeglases arengus (vt punkt 52); d) majandushoobade kasutamine (jäätmekäitlustasude või jäätmete kõrvaldamise maksude näol) mõjutas märgatavalt projektide ja piirkondade tulemusi jäätmekäitluse alal (vt punktid 53–54); e) komisjon ei edendanud toetavate meetmete kasutamist, eriti „saastaja maksab” põhimõtte rakendamist, sest valimisse kuulnud projektide puhul ei täheldatud diferentseeritud toetusmäärade kohaldamist (vt punktid 55–60). Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
45 RECOMMENDATION 3 (a) Member States should: (i) pay greater attention to increasing public awareness and participation in waste management schemes, especially in relation to waste segregation at source by households. 
45 3. SOOVITUS a) Liikmesriigid peaksid: i) suurendama üldsuse jäätmekäitluskavade alast teadlikkust ja kavades osalemist, edendades eelkõige jäätmete lahuskogumist nende tekkekohas kodumajapidamistes.
Results achieved by awareness-raising campaigns and educational strategies should be systematically measured; (ii) focus on separate collection implementation, including biodegradable waste when cost-effective, in order to maximise the performance of waste management infrastructures and to progress towards the achievement of EU waste policy objectives; (iii) introduce economic instruments in the management of waste to promote waste prevention and recycling, particularly through a waste disposal tax, ‘pay as you throw’ schemes and other incentives in the tariffs paid by households. 
Teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja haridusstrateegiate abil saavutatud tulemusi tuleks regulaarselt mõõta; ii) keskenduma lahuskogumise rakendamisele (sh biolagunevad jäätmed, kui see on kulutõhus), et jäätmekäitlustaristute tulemuslikkus oleks võimalikult suur, ning et teha edusamme ELi jäätmekäitluspoliitika eesmärkide saavutamisel; iii) võtma kasutusele majandushoovad, edendamaks jäätmete tekke vältimist ning ringlussevõttu, eelkõige kohaldades jäätmete kõrvaldamise maksu, tekitatud jäätmete kogusest sõltuvaid makse ning muid kodumajapidamiste makstud jäätmekäitlustasude soodustusi.
The Commission should: (i) make the EU contribution subject to the implementation of these recommendations by the Member States; (ii) in relation to the ‘polluter pays principle’, when approving operational programmes, request from the Member States the application of reduced rates of assistance when waste management tariffs paid by households do not cover operating costs and a large part of depreciation costs of municipal waste management. 
Komisjon peaks: i) tegema ELi toetuse eraldamise sõltuvaks liikmesriikide poolsest soovituste täitmisest. ii) „saastaja maksab” põhimõtte puhul tuleks rakenduskavasid heaks kiites nõuda liikmesriikidelt vähendatud kaasrahastamismäärade kohaldamist, kui majapidamiste makstud jäätmekäitlustasud ei kata tegevuskulusid ning suurt osa olmejäätmete käitlemise amortisatsioonikuludest.
46 77. 
77.
Improvements in the EU regulatory framework and EU guidelines can contribute towards maximising the effectiveness of structural measures funding of municipal waste management infrastructures. 
ELi õigusraamistiku ja suuniste parandamine võib aidata olmejäätmete käitlemise taristutele struktuurimeetmetest antavat toetuse tulemuslikkust maksimeerida.
The Court noted: (a) a lack of focus of EU waste directives’ targets on waste prevention despite prevention being the first management option according to the waste directive (see paragraphs 62 and 63); (b) a lack of clarity of the concept of treatment before disposal, resulting in different strategies at national and regional level (see paragraphs 64 and 65); (c) a lack of EU quality standards for compost, despite the absence or inconsistency of standards available at Member State level, which hampered the development of a compost market (see paragraphs 66 and 67); (d) a lack of guidance on the methodology to be used to assess the closure and after-care costs of landfills (paragraph 68). 
Kontrollikoda leidis, et: a) ELi direktiivid ei keskendu jäätmete tekke vältimisele, kuigi ELi jäätmedirektiivi kohaselt on jäätmete tekke ennetamine eelistatav jäätmekäitlusvõimalus (vt punktid 62–63); b) jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsioon ei olnud selge ja sellest tulenevalt kasutatakse riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil erinevaid strateegiaid (vt punktid 64–65); c) puudusid ELi kvaliteedistandardid kompostile, kuigi ka liikmesriikide tasandil standardid kas puudusid või ei olnud ühtlustatud, mis takistas kompostituru arengut (vt punktid 66 ja 67); d) puudusid juhised, millist metoodikat kasutada prügilate sulgemise ja järelhoolduse kulude hindamiseks (punkt 68).
RECOMMENDATION 4 The Commission should: (a) propose waste prevention targets in line with the EU waste hierarchy pyramid; (b) clarify the concept of treatment before disposal contained in the landfill directive, to ensure a consistent approach by Member States; (c) consider the opportunity to develop with Member States EU quality standards for compost to encourage the development of a compost market; (d) provide appropriate guidance and disseminate best practices in relation to the methodology to be used to estimate closure and after-care costs of landfills to be covered by the financial security. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
SOOVITUS Komisjon peaks: a) esitama ELi jäätmehierarhia püramiidiga kooskõlas olevad jäätmetekke vältimise eesmärgid; b) selgitama jäätmedirektiivis sisalduvat jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsiooni, et liikmesriikide poolne lähenemine oleks ühtlustatud; c) kaaluma võimalust töötada koos liikmesriikidega välja ELi kvaliteedistandardid kompostile, et edendada kompostituru arengut; d) andma asjakohased suunised ning levitama parimat tava seoses rahalise tagatise arvelt rahastatava prügilate sulgemise ja järelhoolduse kulude hindamiseks kasutatava metoodikaga. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
47 This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Harald NOACK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 October 2012. 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 24. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA 47 Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
48 ANNEX I WASTE MANAGEMENT SYSTEM FROM WASTE SOURCE TO FINAL DISPOSAL Prevention Re-use Recycling Biodegradable waste Prevention Separate collection Re-use MUNICIPAL WASTE GENERATION Sorting plant (packaging, glass, paper, metals, etc.) 
48 I LISA JÄÄTMEKÄITLUSSÜSTEEM JÄÄTMETE TEKKIMISEST LÕPLIKU LADESTAMISENI Ennetamine Korduskasutamine Ringlussevõtt Biolagunevad jäätmed Ennetamine Lahuskogumine Korduskasutamine OLMEJÄÄTMETE TEKKIMINE Sorteerimisjaam (pakendid, klaas, paber, metall jne.)
Composting Anaerobic digestion (biogas) Organic waste Remaining fraction Packaging, glass, paper, metals, etc. 
Komposteerimine Anaeroobne kääritamine (biogaas) Orgaanilised jäätmed Jäätmejäägid Pakendid, klaas, paber, metall jne.
Compost applied on land Residual waste Mechanical biological treatment Digest Sorted materials Residual waste Sorted/recycled materials Residues Recovery Disposal Incineration (energy recovery) Residues Landfill Energy from landfill gas Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? Less desirable option 
Pinnasele laotatud kompost Jäätmejäägid Mehhaaniline bioloogiline töötlemine Kääritussaadus Jäätmejäägid Sorteeritud / ringlussevõetud materjalid Sorteeritud materjalid Jäägid Taaskasutamine Kõrvaldamine Põletamine (energia taaskasutamine) Jäägid Prügila Prügilagaasist saadav energia Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? Vähem soovitav valik
Complementary notes to diagram According to the waste directive, Prevention: means measures, taken before a substance material or product has become waste, that reduce: the quantity of waste, the adverse impacts of the generated waste on the environment and human health or the content of harmful substances in materials and products. 
Täiendavad märkused Jäätmekäitlusdirektiivis defineeritud mõisted. Ennetamine: aine, materjali või toote jäätmeteks muutumisele eelnevad meetmed, mis vähendavad jäätmete hulka, tekitatud jäätmete kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning kahjulike ainete sisaldust materjalides ja toodetes.
Re-use: means any operation by which products or components that are not waste are used again for the same purpose for which they were conceived. 
Korduskasutamine: mis tahes toiming, millega tooteid või komponente, mis ei ole jäätmed, kasutatakse uuesti sel otstarbel, milleks nad on loodud.
Recycling: means any recovery operation by which waste materials are reprocessed into products, materials or substances whether for the original or other purposes. 
Ringlussevõtt: taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil.
It includes the reprocessing of biodegradable material but does not include energy recovery and the reprocessing into materials that are to be used as fuels or for backfilling operations. 
See hõlmab biolagunevate ainete ümbertöötlemist, kuid ei hõlma energia taaskasutamist ja ümbertöötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks.
Recovery: means any operation the principal result of which is waste serving a useful purpose by replacing other materials which would otherwise have been used to fulfil a particular function, or waste being prepared to fulfil that function, in the plant or in the wider economy. 
Taaskasutamine: mis tahes toimingud, kui nende peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamise funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt.
Disposal: means any operation which is not recovery even where the operation has as a secondary consequence the reclamation of substances or energy. 
Kõrvaldamine: mis tahes toiming, mis ei ole taaskasutamine, isegi kui toimingul on teisene tagajärg ainete või energia taasväärtustamise näol.