natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This could reduce the imbalance between the pressure on Member States to spend the budget, and the need to ensure that it is spent correctly and in ac‐ cordance with the principles of sound financial management. 
Täiendav aeg peaks tasakaalustama liikmesriikidel lasuvat kahte erisuuna-list survet: ühelt poolt soovi eelarve ära kasutada ning teiselt poolt vajadust tagada see, et vahendeid kasutatakse vastavalt eeskirjadele ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.
89 As a general rule, the beneficiaries of investment in food processing activi‐ ties had to be small and medium‐sized enterprises (see paragraph 43). 
89 Toiduainetööstuse investeerimismeetme toetusesaajad pidid reeglina olema väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (vt punkt 43).
The new legal framework removes this eli‐ gibility criterion, which was one of the main causes of error for this type of in‐ vestment. 
Uues õigusraamistikus seda toetuskõlblikkuse kriteeriumi, mis oli seda tüüpi investeeringute veamäära üks peamisi põhjustajaid, enam ei ole.
The impact of this proposal may have a positive effect on reducing the error rate, but a negative effect on the effectiveness of the policy (see paragraph 35). 
Muudatusel võib olla küll positiivne mõju veamäära vähendamisele, ent negatiivne mõju poliitika mõjususele (vt punkt 35).
27 Article 62 of Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 487). 
27 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487) artikkel 62.
28 Article 38(1) of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy and repealing Council Regulations (EEC) No 352/78, (EC) No 165/94, (EC) No 2799/98, (EC) No 814/2000, (EC) No 1290/2005 and (EC) No 485/2008 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 549). 
28 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikli 38 lõige 1.
Observations 40 90 In the 2007–13 programming period29, in case of a difference of more than 3 % between the payment claimed by the beneficiary and the amount declared eligible by the paying agency, a penalty equal to the amount of that difference was applied. 
Tähelepanekud 40 90 Programmitöö perioodil 2007–201329 kehtis nõue, et kui toetusesaaja taotletud ja makseasutuse poolt heaks kiidetud summa erinesid teineteisest enam kui 3% võrra, karistati toetusesaajat erinevuse summa ulatuses.
Under the new legal framework30, the threshold for the application of the penalty has been raised to 10 %. 
Uues õigusraamistikus30 tõsteti karistamise piirmäära 10%-ni.
This change is likely to reduce the dissuasive effect of the provision, which may lead to an increase in ineligible expenditure included in the payment claims. 
Muudatus vähendab tõenäoliselt sätte hoiatavat mõju, mis võib endaga kaasa tuua rahastamiskõlbmatute kulude suurenemise väljamaksetaotlustes.
Direct provisions from the EU regulations were not the main source of error 91 As shown above, the new EU legal framework is likely to help reduce the error rate. 
ELi määrustest tulenevad otsesed nõuded ei olnud peamine vigade allikas 91 Nagu eespool kirjeldatud, aitab ELi uus õigusraamistik tõenäoliselt veamäära vähendada.
Additional attention needs to be given during the subsequent steps of the regulatory process at Member State level, as most errors oc‐ cur in the implementation of specific provisions in Member State legislation (see paragraph 14). 
Täiendavat tähelepanu tuleb aga pöörata liikmesriikide tasandil võetavatele edasistele regulatiivsetele meetmetele, sest enamik vigu tehakse liikmesriikide õigusaktide rakendamisel (vt punkt 14).
92 Since the Member States’ legislation has not yet been approved (see para‐ graph 10), no further insights could be obtained into the potential effect of regulatory changes on the error rate. 
92 Kuna liikmesriikide õigusaktid ei ole veel vastu võetud (vt punkt 10), ei saa praegu teha täpsemaid järeldusi nende võimaliku mõju kohta veamäärale.
29 Article 30(1) of Commission Regulation (EU) No 65/2011. 
29 Komisjoni määruse (EL) nr 65/2011 artikli 30 lõige 1.
30 Article 63(1) of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p. 69). 
30 Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus-ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega) (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69) artikli 63 lõige 1.
Conclusions and 41 recommendations 93 The Court concludes that the Commis‐ sion and the Member States are par‐ tially effective in addressing the main causes of the high error rate for rural development. 
Järeldused ja soovitused 93 Kontrollikoda järeldab, et liikmesriikide ja komisjoni töö maaelu arengu valdkonna kõrge veamäära peamiste põhjuste kõrvaldamiseks on osaliselt mõjus.
94 In order to identify the causes of errors in rural development spending, the Court analysed a sample of transac‐ tions selected randomly during the legality and regularity audits for 2011, 2012 and 2013. 
94 Maaelu arengu kulutustes peituvate vigade põhjuste leidmiseks analüüsis kontrollikoda valimit, mis koosnes 2011., 2012. ja 2013. aasta seaduslikkuse ja korrektsuse auditite käigus juhuslikkuse alusel valitud tehingutest.
The results showed that, despite an equal share of expend‐ iture, investment measures account for two thirds of the error rate and area‐related aid for the remaining third (paragraphs 12 to 21). 
Tulemused näitavad, et kuigi mõlemal meetmel on võrdne osakaal koguku-lutustest, moodustavad investeerimismeetmed kaks kolmandikku veamäärast ning pindalatoetus ülejäänud ühe kolmandiku (vt punktid 12–21).
95 For investment measures, the causes of errors can be identified in two ways (paragraphs 22 to 54): — from the beneficiary perspective, the main sources of non‐compli‐ ance related to public procure‐ ment, eligibility criteria for private and public beneficiaries and suspected fraudulent actions by private beneficiaries; — from the paying agency perspec‐ tive, the Court concludes that most errors could and should have been prevented during administrative and on‐the‐spot checks. 
95 Investeerimismeetmetes leiduvate vigade põhjuseid saab kindlaks teha kahel moel (punktid 22–54): – toetusesaajate poolel on vigade peamised põhjused seotud hanke-eeskirjade ja toetuskõlblikkuse kriteeriumide rikkumisega (erasektori ja avaliku sektori toetusesaajad) ning erasektori toetusesaajate poolse pettusekahtlusega; 41 – makseasutuste poolel järeldab kontrollikoda, et suurema osa vigadest oleks saanud ja tulnud avastada kas haldus-või kohapealsete kontrollide käigus.
96 For area‐related aid, three factors ex‐ plain the error rate: limited incentives for beneficiaries to comply with farm‐ ing commitments, a low control rate for farming commitments and weak deterrence by the sanction system (paragraphs 55 to 69). 
96 Pindalatoetuse veamäära saab seletada kolme põhjusega: toetusesaajatel ei ole kohustuste täitmiseks küllaldast motivatsiooni, kohustuste täitmist kontrollitakse vähe ja nende mittetäitmise korral määratavad karistused on väikesed (punktid 55–69).
97 As a response to the high error rate in rural development, the Commission asked Member States to develop ac‐ tion plans to prevent and correct the causes of errors. 
97 Maaelu kulutuste kõrge veamäära vähendamiseks palus komisjon liikmesriikidel välja töötada tegevuskavad vigade põhjuste vältimiseks ja kõrvaldamiseks.
While this is a posi‐ tive development, the action plans mainly have a reactive role, and do not systematically address the problems that caused the errors in all Member States. 
Tegu on küll positiivse muutusega, ent liikmesriikide tegevuskavadel on peamiselt reageeriv roll ning need ei võitle vigade põhjustega süstemaatiliselt kõigis liikmesriikides.
In particular, there is a lack of preventive action against widespread weaknesses at EU level (paragraphs 70 to 81). 
Lisaks on puudu vältivatest meetmetest, mis võitleksid ELi tasandil levinud puudustega (punktid 70–81).
Conclusions and recommendations 42 Recommendation 1 The Commission should complete its corrective actions to date by continu‐ ing to focus on the root causes of error for rural development spending. 
Järeldused ja soovitused 42 1. soovitus Põllumajanduslik keskkonnatoetus Komisjon peaks oma seni võetud pa-• randusmeetmed lõpule viima, jätkuvalt keskendudes maaelu arengu kulutustes esinevate vigade aluspõhjuste kõrvaldamisele.
In this regard the following preventive and corrective actions should be taken by the Member States where relevant: Public procurement • In the application of the concept of ex ante conditionality (see para‐ graph 84) Member States should develop and provide detailed guidance to beneficiaries on how to apply public procurement rules. 
Selleks peaksid liikmesriigid vajaduse korral võtma järgmisi vältivaid ja parandusmeetmeid. Riigihanked • Eelneva tingimuslikkuse kontseptsiooni rakendades (vt punkt 84) peaksid liikmesriigid toetusesaajate jaoks välja töötama ja neile esitama täpsed suunised riigihanke-eeskirjade kohaldamise kohta.
The national authorities specialis‐ ing in monitoring compliance with public procurement rules should be involved in this process. 
Sellesse protsessi peaksid olema kaasatud ka hanke-eeskirjade järgimise alase järelevalvega tegelevad liikmesriikide ametkonnad.
Focus should be put on the three main breaches of rules: unjustified direct award without proper competi‐ tive procedure; misapplication of selection and award criteria; lack of equal treatment of tenderers. 
Rohkem rõhku tuleks panna kolmele peamisele eeskirjade rikkumise liigile, milleks on lepingute sõlmimine otse (ilma konkurentsi tagava menetluseta), valiku-ja edukaks tunnistamise kriteeriumide ebaõige rakendamine ning pakkujate ebavõrdne kohtlemine.
Intentional circumvention of rules • Based on the specific eligibility and selection criteria from their rural development programmes, Member States should establish guidelines to help their inspectors to identify indicators of suspected fraudulent actions. 
Eeskirjade täitmisest tahtlik kõrvalehoidumine • Konkreetsete toetuskõlblikkuse tingimuste ja oma maaelu arengu programmide valikukriteeriumide alusel peaksid liikmesriigid koostama suunised, mis aitaksid riiklikel inspektoritel tahtlikule pettusele viitavaid märke ära tunda.
Agri‐environment payments • Member States should increase the scope of their administrative controls, to include commitments which can be checked based on documentary evidence and which are currently verified only during the 5 % on‐the‐spot checks. 
Liikmesriigid peaksid suurendama oma halduskontrollide ulatust nii, et need sisaldaksid dokumentide alusel kontrollitavaid kohustusi, mida praeguseni kontrollitakse üksnes kohapealsete kontrollide käigus (5% väljamaksetaotlustest).
In addition, the system of reductions and sanctions should be designed to have an effective dissuasive ef‐ fect on potential rule‐breakers. 
Lisaks peaks maksete vähendamise ja karistuste süsteemi muutma nii, et sellel oleks potentsiaalsete rik-kujate jaoks tõhus heidutav mõju.
98 The EU legal framework for the 2014–20 period has been adopted, and this is a potential means of addressing causes of error. 
98 ELi programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistik on vastu võetud ning seda on võimalik kasutada vigade põhjuste kõrvaldamiseks.
However, two stages which are currently ongoing provide the main potential for reducing errors: the Commission’s review and approval of rural development programmes, and the Member States’ implementa‐ tion of national regulatory frameworks (paragraphs 82 to 92). 
Praegu on aga töös kaks tasandit, millel on vigade vähendamiseks kõige suurem potentsiaal: maaelu arengu programmide komisjonipoolne läbivaatamine ja heakskiitmine ning liikmesriikide siseriiklike regulatiivsete raamistike rakendamine (punktid 82–92).
Recommendation 2 The Commission should closely moni‐ tor the implementation of the RDPs and in its conformity audits take ac‐ count of the applicable rules including those adopted at national level where relevant, in order to reduce the risk of repeating weaknesses and errors encountered during the 2007–13 pro‐ gramming period. 
2. soovitus Programmitöö perioodil 2007–2013 esinenud puuduste ja vigade kordumise ohu vältimiseks peaks komisjon maaelu arengu programmide elluviimise üle tähelepanelikult järelevalvet tegema ning võtma oma vastavusauditite käigus vajaduse korral arvesse kohaldatavaid eeskirju (ka liikmesriikide tasandi omi).
Conclusions and recommendations 43 99 The Court identified one investment measure (setting up of young farm‐ ers, see paragraphs 36 to 38), and two area‐related measures (‘payments for less‐favoured areas’, see paragraphs 66 to 69) which had low error rates. 
Järeldused ja soovitused 43 99 • kuidas parandada põllumajandustoodete töötlemiseks antava investeerimistoetuse meedet, võttes arvesse järgmiseid elemente: Kontrollikoja töö tulemuste kohaselt oli madal veamäär ühel investeerimis-meetmel (noorte põllumajandustootjate toetus, vt punktid 36–38) ja kahel pindalatoetuse meetmel (vähem sood-– satele piirkondadele tehtud maksed, vt punktid 66–69).
These measures have three main characteris‐ tics: a focused scope, a limited number of requirements and the use of lump sum payments. 
Loetletud meetmeid iseloomustavad järgmised kolm peamist omadust: kitsas ulatus, väike arv toetuskõlblikkuse tingimusi ning – ühekordsed summeeritud väljamaksed.
The Court found that another investment measure, which supports investment in the processing of agricultural products, was the most prone to error. 
Kontrollikoda leidis, et kõige enam vigu sisaldas aga üks teine investee-rimismeede –põllumajandustoodete töötlemist toetav meede.
More than half of the projects audited had errors, a third of which were due to suspected fraudu‐ lent actions. 
Enam kui pool auditeeritud projektidest sisaldas vigu, millest kolmandiku puhul kahtlustati tahtlikku pettust.
The Court criticised the effectiveness of this measure in a pre‐ vious special report. 
Kontrol-– likoda kritiseeris nimetatud meetme mõjusust juba ühes oma varasemas aruandes.
Recommendation 3 The Commission and the Member States should analyse: • to what extent the characteristics of a more focused scope, limited eligibility criteria and the use of simplified cost options can be rep‐ licated into the design and imple‐ mentation of an increased number of support measures, without jeopardising the overall objectives of those measures; • how to improve the scheme for supporting investments in the processing of agricultural prod‐ ucts, taking into consideration the following elements: — the actual need for public aid for this sector and the risk of deadweight; — the categories of beneficiaries targeted: farmers looking to achieve vertical integration of their businesses, or companies which have no agricultural activity; — the high public aid ceiling, which constitutes an incen‐ tive for large corporations, as only they have access to the required co‐financing; — the entire set of eligibility con‐ ditions and the potential for circumventing them; — greater efforts to improve the design and performance of administrative and on‐the‐spot controls. • the agri‐environment payments measure so that, as far as possible, commitments can be controlled via Member States’ administrative checks. 
3. soovitus – Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegelikku vajadust avaliku sektori toetuse järele selles sektoris ning tühimõju tekkimise riski; meetme sihtgrupiks olevate toetusesaajate tüüpe: oma majandustegevuse vertikaalse integratsiooni poole püüdlevaid põllumajandustootjaid ja ettevõtteid, kellel põllumajanduslik tegevus puudub; avaliku sektori toetuse kõrget ülemmäära, mis motiveerib toetust taotlema suuri kontserne, sest üksnes nemad suudavad leida vajaliku omafinantseeringu; toetuskõlblikkuse tingimusi kui tervikut ja nende täitmisest kõrvalehoidumise ohtu; analüüsima: • mil määral saaks omadusi, nagu täpselt määratletud ulatus, väiksem arv toetuskõlblikkuse kriteeriumeid ja lihtsustatud kuluvõimalused kasutada enamate toetusmeetmete koostamisel ja rakendamisel (ilma seejuures meetmete üldeesmärke kahjustamata); – suuremaid jõupingutusi selleks, et parandada haldus-ja kohapealsete kontrollide ülesehitust ja toimimist; • põllumajandusliku keskkonnatoetuse meetme ülesehitust eesmärgiga tagada, et võetud kohustusi saaks nii palju kui võimalik kontrollida liikmesriikides tehtavate halduskontrollidega.
Conclusions and recommendations 44 100 In the context of reducing the causes of error, a recurring finding in this report (see paragraphs 33 to 35, 38, 67, 88 to 90, Box 3 and Box 11) has been the need to maintain an appropriate balance between the number and complexity of rules, as a transposition of the need to achieve pre‐defined objectives, and the need to guarantee the legality and regularity of spend‐ ing. 
Järeldused ja soovitused 44 100 Vigade põhjuste vähendamise kontekstis leiti käesolevas aruandes korduvalt (vt punktid 33–35, 38, 67, 88–90, 3. selgitus ja 11. selgitus), et eeskirjade arvu ja keerulisuse vahel peab valitsema asjakohane tasakaal; eeskirjad peavad aitama saavutada määratletud eesmärke ning tagama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse.
In the Court’s opinion, finding the right balance between these two counterweights is the key to the suc‐ cessful implementation of the rural development policy. 
Kontrollikoda on seisukohal, et kahe kirjeldatud eesmärgi vahelise õige tasakaalu saavutamine on võti maaelu arengu poliitika edukaks elluviimiseks.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 17 December 2014. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva aruande vastu 17. detsembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annex 45 List of rural development measures Investment measures Measure Expenditure1 (euro) Transactions audited Modernisation of agricultural holdings 8 204 333 653 53 Basic services for the economy and rural population 1 965 164 204 24 Setting up of young farmers 2 096 198 537 20 Village renewal and development 2 300 229 913 20 Adding value to agricultural and forestry products 2 990 722 693 19 Implementing local development strategies. 
Lisa 45 Maaelu arengu meetmete nimekiri Investeerimismeetmed Meede Kulutused1 (eurodes) Auditeeritud tehingud Põllumajandusettevõtete moderniseerimine 8 204 333 653 53 Majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused 1 965 164 204 24 Noorte põllumajandustootjate toetus 2 096 198 537 20 Külade uuendamine ja arendamine 2 300 229 913 20 Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine 2 990 722 693 19 Kohaliku arengu strateegiate elluviimine.
Quality of life/diversification 1 707 595 920 17 Infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry 2 355 539 793 15 Early retirement 2 051 938 167 13 Business creation and development 881 435 718 9 Conservation and upgrading of the rural heritage 682 545 431 8 Restoring forestry potential and introducing prevention actions 963 189 776 5 Technical assistance 763 706 346 4 Diversification into non‐agricultural activities 714 070 708 4 Vocational training and information actions 518 543 051 4 Encouragement of tourism activities 482 748 900 4 Restoring agricultural production potential damaged by natural disasters and introducing appropriate prevention actions 348 644 877 4 Cooperation for development of new products, processes and technologies in the agriculture and food sector and the forestry sector 113 588 163 4 Running the local action group, acquiring skills and animating the territory 545 795 172 3 Holdings undergoing restructuring due to a reform of a common market organisation 146 941 744 3 Implementing local development strategies. 
Elukvaliteet/mitmekesistamine 1 707 595 920 17 Põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuur 2 355 539 793 15 Ennetähtaegselt pensionile jäämine 2 051 938 167 13 Ettevõtete rajamine ja arendamine 881 435 718 9 Maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine ja selle kvaliteedi parandamine 682 545 431 8 Metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus 963 189 776 5 Tehniline abi 763 706 346 4 Mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas 714 070 708 4 Kutseõppe‐ ja teavitamismeetmed 518 543 051 4 Turismi soodustamine 482 748 900 4 Loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamine ning asjako‐ haste vältimisabinõude kasutuselevõtt 348 644 877 4 Põllumajandus‐ ja toidusektoris ning metsandussektoris uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloo‐ gialahenduste alane koostöö 113 588 163 4 Kohalike tegevusrühmade juhtimine, oskuste omandamine ja piirkonna arendamine 545 795 172 3 Ühise turukorralduse reformi tõttu ümberkorraldatavad põllumajandusettevõtted 146 941 744 3 Kohaliku arengu strateegiate rakendamine.
Competitiveness 145 665 094 3 First afforestation of agricultural land (establishment costs) 1 226 065 5452 2 Non‐productive investments linked to forests 379 677 940 2 Semi‐subsistence farming 609 703 070 1 Non‐productive investments linked to agri‐environmental commitments or Natura 2000 315 192 539 1 Producer groups 152 989 100 1 Use of advisory services 89 316 108 1 Participation of farmers in food quality schemes 65 390 549 1 Setting up of management, relief and advisory services 24 853 320 1 1 Cumulative amounts paid to the Member States since the beginning of the programming period (2007) until the end of the 2013 financial year (15 October 2013), as registered in the Commission’s SFC database. 
Konkurentsivõime 145 665 094 3 Põllumajandusmaa esmane metsastamine (istutamiskulud) 1 226 065 5452 2 Metsadega seotud mittetootlikud investeeringud 379 677 940 2 Elatuspõllumajandus 609 703 070 1 Põllumajanduskeskkonna või Natura 2000 kohustustega seotud mittetootlikud investeeringud 315 192 539 1 Tootjarühmad 152 989 100 1 Nõustamisteenuste kasutamine 89 316 108 1 Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades 65 390 549 1 Juhtimis‐, asendus‐ ja nõuandeteenuste loomine 24 853 320 1 1 Liikmesriikidele makstud kogusummad alates programmitöö perioodi algusest (2007) kuni eelarveaasta 2013 lõpuni (vastavalt komisjoni SFC andmebaasi andmetele seisuga 15. oktoober 2013).
2 First afforestation for agricultural land supports establishment costs (investments made for the preparation of the land and planting) and area‐related aid (maintenance and compensation). 
2 Põllumajandusmaa esmase metsastamise meetme raames rahastatakse istutamist (maa ettevalmistamiseks ja istutamiseks tehtud investeeringuid) ja pindalatoetust (hoolduskulud ja kompensatsioon).
No distinction is made in the declaration of expenditure to the Commission. Annex 
Komisjonile esitatavas väljamaksetaotluses neid ei eristata. Lisa