natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, some of them might increase the administrative burden for national or regional authorities (e.g. the planning of allocations in two stages) or require further clarification. 12 
Samas võivad mõned neist suurendada riiklike või piirkondlike ametiasutuste halduskoormust (nt eraldiste kaheetapiline kavandamine) või vajada täiendavaid selgitusi. 12
Simplification The proposal clearly reflects the Commission’s ambition to simplify, which we fully support. 
Lihtsustamine Ettepanek kajastab selgelt komisjoni lihtsustamispüüdlusi, mida me täielikult toetame.
However, in some instances we consider that the potential benefits of simplification are outweighed by risks to compliance and sound financial management. 
Mõnel juhul oleme aga seisukohal, et eeskirjade järgimist ja usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavad riskid kaaluvad üles lihtsustamise võimalikud eelised.
In particular: — simplification may come at the cost of clarity for beneficiaries and national or regional administrations; — the wide range of measures proposed (e.g. simplified cost options, financing not linked to costs) could mean reimbursements that are disproportionate to the costs incurred, which poses a value-for-money risk; and — the suppression of certain features, such as ex-ante programme assessments, appraisals of major projects, strategic reporting and the performance reserve, would weaken the mechanisms in place to deliver results. 
Eelkõige: — lihtsustamisega võib toetusesaajate ja riiklike või piirkondlike haldusasutuste jaoks kaasneda reeglite ebaselgus; — ettepanekus sisalduvate meetmete paljususega (nt lihtsustatud kuluvõimalused, kuludega mitteseotud rahastamine) võib kaasneda asjaolu, et hüvitatavad kulud ei ole proportsionaalsed kantud kuludega, mis omakorda ohustab kulutasuvust; — teatud menetlustest loobumine (nt programmide eelhindamine, suurprojektide hindamine, strateegiline aruandlus ja tulemusreserv) nõrgendaks tulemuste saavutamiseks mõeldud mehhanisme.
Finally, annual funding in this policy area is allocated to each programme at the beginning of the programming period. 
Kõnealuse poliitikavaldkonna iga-aastane rahastamine jagatakse programmide vahel programmitöö perioodi alguses.
Any share of annual funding which a Member State does not claim within a pre-determined period is automatically deducted from its allocation and returns to the EU budget. 
Iga-aastase eelarve see osa, mida liikmesriik eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul ära ei suuda kasutada, arvatakse tema eraldisest automaatselt maha ja tagastatakse ELi eelarvesse.
The Commission proposes to reduce the take-up period from 3 to 2 years, which we welcome as a step in the right direction. 
Komisjon teeb ettepaneku vähendada vahendite kasutamiseks lubatud aega kolmelt aastalt kahele, mis on tervitatav samm õiges suunas.
Accountability The proposal would shift responsibility for implementation to the Member States, broaden the single audit arrangements and reduce the role of the Commission. 
Aruandekohustus Ettepanekus suunatakse vastutus rakendamise eest liikmesriikidele, laiendatakse ühtse auditi korda ja vähendatakse komisjoni rolli.
If applied correctly, these changes certainly have the potential to reduce administrative costs and increase efficiency. 
Õige kohaldamise korral võivad need muudatused vähendada halduskulusid ja suurendada tõhusust.
However, they would also eliminate supervision, at the risk of greater levels of irregularities in spending, and could ultimately jeopardise the past 20 years’ progress in internal control. 
Kuid nad kaotaksid ka järelevalve, millega kaasneks kulutuste puhul suurem õigusnormide rikkumise oht, ja mis võiks lõpuks ohustada viimasel 20 aastal sisekontrolli valdkonnas tehtud edusamme.
13 — Briefing paper on simplification in the post-2020 delivery of cohesion policy, published on 28 May 2018; — Opinion No 6/2018 on the CPR, published on 31 October 2018. More details in our 
13 Täiendav teave meie — infodokumendis ühtekuuluvuspoliitika elluviimise lihtsustamise kohta 2020. aastale järgneval perioodil, mis avaldati 28. mail 2018; — arvamuses nr 6/2018 ühissätete määruse kohta, mis avaldati 31. oktoobril 2018.
Agriculture and natural resources On 1 June 2018, the Commission published its proposal for the post-2020 common agricultural policy (CAP), which will have funding of around €330 billion. 
Põllumajandus ja loodusvarad 1. juunil 2018 avaldas komisjon ettepaneku 2020. aasta järgse perioodi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kohta, mille maht on ligikaudu 330 miljardit eurot.
The key changes compared to the current programming period can be summarised as follows: — one CAP strategic plan per Member State for all CAP expenditure (direct payments, rural development and market measures); — efforts to move towards a performance-based system; — a redefinition of eligible spending (based on reported outputs and a new concept of legality and regularity). — changes in control systems, in particular for certification bodies. 
Peamised muudatused võrreldes praeguse programmitöö perioodiga võib kokku võtta järgmiselt: — üks ÜPP strateegiakava liikmesriigi kohta kõigi ÜPP kulutuste puhul (otsetoetused, maaelu areng ja turumeetmed); — liikumine tulemuspõhise süsteemi suunas; — kulude rahastamiskõlblikkuse uus määratlemine (esitatud väljundid ning uus seaduslikkuse ja korrektsuse kontseptsioon); — kontrollisüsteemide muutmine (see puudutab eelkõige sertifitseerimisasutusi).
Funding conditions and performance orientation We welcome the Commission’s intention to shift to a performance-based model for the CAP. 
Rahastamistingimused ja keskendumine tulemuslikkusele Toetame komisjoni soovi liikuda ÜPP tulemuspõhise rakendamismudeli suunas.
However, the absence of clear, specific and quantified EU objectives creates uncertainty about how the Commission would assess Member States’ CAP strategic plans. 
Selgete, konkreetsete ja kvantifitseeritud ELi eesmärkide puudumine tekitab aga ebakindlust selles, kuidas komisjon hakkab liikmesriikide ÜPP strateegiakavasid hindama.
We also regret the fact that the proposed performance framework provides only weak incentives: targets could be missed by a considerable margin with little impact on EU funding, and successful performance could trigger at best a marginal ‘performance bonus ’. 
Avaldame ka kahetsust selle üle, et tulemusraamistikul on vaid väike motiveeriv mõju: isegi kui eesmärgid olulisel määral saavutamata jäävad, mõjutab see ELi eraldatavat rahastamist vähe, ning heade tulemuste korral makstaks parimal juhul üksnes väikest tulemuspreemiat.
We have our doubts as regards the Commission’s view that the proposal will reinforce the CAP’s links with environmental and climate objectives. 
Meis tekitab kahtlusi komisjoni seisukoht, mille kohaselt tugevdab ettepanek ÜPP seoseid keskkonna-ja kliimaeesmärkidega.
And we also question how the Commission intends to assess or measure the environmental impact of the proposed changes. 14 
Lisaks kahtleme selles, kuidas komisjon kavatseb kavandatavate muudatuste keskkonnamõju hinnata või mõõta. 14
Finally, we note that the largest share of CAP spending would continue to consist of direct payments to farmers. 
Lõpetuseks märgime, et suurim osa ÜPP kulutustest koosneks ka edaspidi põllumajandustootjatele makstavatest otsetoetustest.
The proposal contains insufficient evidence that farmers really need this form of income support. 
Ettepanek ei sisalda piisavalt tõendeid selle kohta, et põllumajandustootjad tegelikult sellist sissetulekutoetust vajavad.
Simplification The Commission proposes to reduce the legislative framework from five to three regulations. 
Lihtsustamine Komisjon paneb ette vähendada õiguslikku raamistikku viielt määruselt kolmele.
Certainly, the combined programming of measures currently divided between the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) through a single national CAP strategic plan could help to ensure consistency. 
Praegu Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) vahel jaotatud meetmete kombineeritud kavandamine ühe riikliku ÜPP strateegiakava raames võib loomulikult aidata tagada nende kooskõla.
However, it is not clear that the CAP would be simpler overall, as in other respects complexity would increase (for example the proposal introduces an eco-scheme with similar objectives to two other environmental instruments). 
Siiski ei ole selge, kas ÜPP oleks üldiselt palju lihtsam, kuna muudes aspektides keerukus suureneks (ettepanekuga võetaks näiteks kasutusele ökokava, millel on kahe muu keskkonnavahendiga sarnased eesmärgid).
Accountability The Commission’s assessment of eligibility would be based on outputs and an operational governance system, but would exclude rules contained in the CAP strategic plans in respect of individual beneficiaries. 
Aruandekohustus Komisjoni hinnang toetuskõlblikkuse kohta põhineks väljunditel ja juhtimissüsteemil, kuid välistaks ÜPP strateegiakavades konkreetsete toetusesaajate jaoks kehtestatud reeglid.
The proposal gives no definition of ‘output’. 
Ettepanekus ei määratleta väljundi mõistet.
In our view, however, for certain measures output depends upon beneficiaries’ compliance with commitments set out in the strategic plans. 
Meie arvates sõltuvad väljundid aga teatavate meetmete puhul sellest, kas toetusesaajad järgivad strateegiakavades sätestatud kohustusi.
It is thus not clear how the eligibility of some expenditure would be assessed. 
Seega ei ole selge, kuidas teatavate kulude rahastamiskõlblikkust hinnatakse.
In addition, the proposal weakens the supervisory role of both Member States and the Commission in the following ways: — as in the past, paying agencies would be tasked with ensuring the legality and regularity of operations financed by the CAP, while certification bodies would check the functioning of governance systems. 
Lisaks nõrgestatakse ettepanekuga nii liikmesriikide kui ka komisjoni järelevalvealast rolli — nagu varemgi, oleks makseasutuste ülesandeks tagada ühise põllumajanduspoliitika raames rahastatavate meetmete seaduslikkus ja korrektsus, samal ajal kui sertifitseerimisasutused kontrolliksid haldussüsteemide toimimist.
However, it is unclear whether those checks would also cover definitions and any specific eligibility criteria in strategic plans. 
Samas ei ole selge, kas need kontrollid hõlmaksid strateegiakavades sätestatud määratlusi ja konkreetseid toetuskõlblikkuse kriteeriume.
Moreover, it would no longer be mandatory for certification bodies to verify legality and regularity; — the Commission, although ultimately responsible for implementing the budget, would no longer receive control statistics from paying agencies and would therefore be unable to quantify ineligible expenditure. 
Lisaks ei oleks sertifitseerimisasutustel enam kohustust kontrollida seaduslikkust ja korrektsust; — komisjon, kes vastutab küll lõpuks eelarve täitmise eest, ei saaks makseasutustelt enam kontrollistatistikat, mistõttu ei saaks ta ka kvantifitseerida rahastamiskõlbmatute kulude mahtu.
The current practice of certification bodies giving assurance with regard to payments to individual farmers would also cease. 15 
Samuti lõppeks praegune praktika, mille kohaselt sertifitseerimisasutused annavad kindlust põllumajandustootjatele tehtavate maksete kohta. 15
Neighbourhood, development and international cooperation On 14 June 2018 the Commission presented its proposal for the Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument (NDICI), formed by merging several existing external action instruments. €89.2 billion is proposed in funding to implement the NDICI for the 2021-2027 period. 
Naabruspoliitika, arengu-ja rahvusvaheline koostöö Komisjon esitles 14. juunil 2018 ettepanekut luua naabruspoliitika, arengu-ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (NDICI), mis koosneks mitmest olemasolevast välistegevuse vahendist. NDICI rakendamiseks aastatel 2021–2027 on kavandatud 89,2 miljardit eurot.
16 — Briefing paper on the future of the CAP, published on 19 March 2018; — Opinion No 7/2018 on the CAP, published on 7 November 2018 More details in our Simplification and flexibility The proposal clearly has the potential to simplify operations in this policy area. 
16 Täiendav teave meie — infodokumendis ÜPP tuleviku kohta, mis avaldati 19. märtsil 2018; — arvamuses nr 7/2018 ÜPP kohta, mis avaldati 7. novembril 2018. Lihtsustamine ja paindlikkus Ettepanekul on selge potentsiaal selle poliitikavaldkonna tegevuse lihtsustamiseks.
In particular, we welcome the fact that incorporating the EDF into the NDICI would bring it under the EU budget. 
Eelkõige on meie arvates positiivne asjaolu, et EAFi kaasamine naabruspoliitika, arengu-ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendisse tooks selle ELi eelarvesse.
The result would be more consistency between the various EU funds providing financial support, and stronger democratic oversight for the European Parliament. 
Tulemuseks oleks rahalist toetust andvate ELi fondide vaheline suurem järjepidevus ja ning Euroopa Parlamendi poolne tugevam demokraatlik järelevalve.
It remains to be seen whether the merging of funds would be enough on its own to allow more flexible responses to unforeseen challenges and crises. 
Veel ei ole selge, kas ainuüksi vahendite ühendamisest piisab, et reageerida paindlikumalt ettenägematutele probleemidele ja kriisidele.
The Commission also proposes to increase the thresholds above which action plans and measures must be adopted by means of implementing acts. 
Komisjon teeb ka ettepaneku suurendada ülemmäärasid, millest alates vajatakse tegevuskavade ja meetmete vastuvõtmiseks rakendusakte.
The proposed thresholds are twice as high as for the EDF. 
Kavandatud piirmäärad on kaks korda suuremad kui EAFi puhul.
This could weaken the oversight a rra ng e me nts . 
See võib nõrgendada järelevalvekorda.
Performance We consider that the proposed performance-based approach should apply in all cases, not only to ‘Neighbourhood’ countries. 
Tulemuslikkus Oleme seisukohal, et kavandatud tulemuspõhist lähenemisviisi tuleks kohaldada kõikidel juhtudel, mitte ainult nn naaberriikide puhul.
Similarly, the use of results-based programming should also extend to thematic programmes. 
Samuti peaks tulemuspõhine programmitöö hõlmama ka temaatilisi programme.
We recommend that, in its evaluation of the NDICI, the Commission distinguish more clearly between the regulation itself and the resulting measures. 
Soovitame, et komisjon teeks naabruspoliitika, arengu-ja arengukoostöö rahastamisvahendi hindamisel selgemat vahet määruse enda ja sellest tulenevate meetmete vahel.
Moreover, the specific objectives set out in the regulation should be more closely linked to key performance indicators. 
Lisaks peaksid määruses sätestatud konkreetsed eesmärgid olema tihedamalt seotud peamiste tulemusnäitajatega.
Given that the EDF would be brought into the EU budget, we consider that the rules on budget support in the EDF financial regulation should also be aligned with those applicable to the EU’s general budget. 
Kuna EAF tuleks ELi eelarvesse, oleme seisukohal, et EAFi finantsmääruse eelarvetoetust reguleerivad sätted peaksid olema samuti kooskõlas ELi üldeelarve suhtes kohaldatavate sätetega.
In addition, the scope of the Commission’s discretionary power over budget support to overseas countries and territories (OCTs) remains to be clarified. 
Lisaks vajab selgitamist komisjoni kaalutlusõigus ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT) eelarvetoetuse andmisel.
17 More details in our — Opinion No 3/2018 on the proposal for a Council Regulation on the financial regulation applicable to the 11th European Development Fund, published on 1 October 2018; — Opinion No 10/2018 on the Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument, published on 17 December 2018. 
17 Täiendav teave meie — arvamuses nr 3/2018 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, mis avaldati 1. oktoobril 2018; — arvamuses nr 10/2018 naabruspoliitika, arengu-ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi kohta, mis avaldati 17. detsembril 2018.
InvestEU On 6 June 2018, the Commission proposed the ‘InvestEU’ Programme to support investments in the EU. 
InvestEU 6. juunil 2018 tegi komisjon ettepaneku luua InvestEU programm, mille eesmärk on toetada investeeringuid ELis.
The Commission estimates that the new fund will mobilise additional investment of around €650 billion. 
Komisjoni hinnangul investeeritakse uue fondi toel täiendavalt ligi 650 miljardit eurot.
This will be achieved by making available a €38 billion guarantee from the EU budget, following the example of the demand-driven European Fund for Strategic Investments (EFSI) established during the 2014-2020 period. 
Selle saavutamiseks kasutatakse ELi eelarvest antavat 38 miljardi eurost tagatist, nagu seda tehti ka 2014.–2020. aastaks loodud nõudlusel põhineva Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) puhul.
We have not been asked to provide an opinion on this proposal. 
Meil ei ole palutud nimetatud ettepaneku kohta arvamust esitada.
However, in recent reports and an opinion we made a number of remarks on the complementarity of the EFSI with other financial instruments and budgetary guarantees, the methods used to estimate the level of additional investment mobilised and the geographical distribution of projects and, more generally, the use of financial instruments to fund EU policies. 
Hiljutistes aruannetes ja arvamuses oleme aga teinud mitmeid märkusi, mis puudutavad EFSI täiendavust muude rahastamisvahendite ja eelarvetagatistega, kaasatud täiendavate investeeringute suuruse hindamiseks kasutatud meetodeid, projektide geograafilist jaotust ning üldisemalt ka rahastamisvahendite kasutamist ELi poliitikavaldkondade rahastamiseks.
Moreover, we have previously noted accountability gaps in the management and reporting of spending from the EU budget. 
Lisaks oleme varem käsitlenud lünki ELi eelarve haldamist ja sellealast aruandlust puudutavas aruandekohustuses.
Bringing all centrally managed financial instruments together in a single programme is a positive step towards mitigating that risk. 
Kõigi tsentraalselt hallatavate rahastamisvahendite koondamine ühte programmi on positiivne samm selle riski leevendamise suunas.
We consider that this assessment applies equally well to the Commission’s propos a l . 
Leiame, et see hinnang kehtib võrdselt ka komisjoni ettepaneku kohta.
Finally, the Commission will need to exercise care when delegating the power to assume liabilities for the EU budget, potentially to a wide range of partners. 
Lõpetuseks märgime, et komisjon peab olema hoolikas, kui delegeerib potentsiaalselt paljudele partneritele õiguse ELi eelarve suhtes kohustusi võtta.
We also consider that the Commission should provide a comprehensive analysis of the overall financial exposure of the EU budget whenever it proposes legislative acts that result in the creation or addition of sizeable contingent liabilities. 
Samuti leiame, et komisjon peaks esitama põhjaliku analüüsi ELi eelarvet ohustava üldise finantsriski kohta, kui ta teeb seadusandlikke ettepanekuid, millega kaasneb suurte tingimuslike kohustuste loomine või lisandumine.
18 More details in our — Opinion No 2/2016 on the EFSI, published on 11 November 2016; — Opinion No 6/2018 on the CPR, published on 31 October 2018. 
18 Täiendav teave meie — arvamuses nr 2/2016 EFSI kohta, mis avaldati 11. novembril 2016; — arvamuses nr 6/2018 ühissätete määruse kohta, mis avaldati 31. oktoobril 2018.
Cross-cutting aspects – what did we say? 
Valdkonnaülesed aspektid – mida me ütlesime?
This fourth section provides an overview of our remarks in relation to horizontal aspects of the Commission’s proposals for EU revenue and expenditure. 
Käesolevas neljandas osas antakse ülevaade meie märkustest ELi tulude ja kulude kohta tehtud ettepanekute horisontaalsete aspektide kohta.
Safeguarding the rule of law The Commission proposed a draft regulation to protect the EU budget against ‘generalised deficiencies’ as regards the rule of law in Member States (such as insufficient independence of the judiciary or failure to prevent, correct and punish unlawful decision-making by public authorities) in May 2018. 
Õigusriigi põhimõtte kaitsmine Mais 2018 tegi komisjon ettepaneku määruseks liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (näiteks justiitssüsteemi ebapiisav sõltumatus või suutmatus vältida, parandada ja karistada avaliku sektori asutuste ebaseaduslikku otsuste tegemist).
19 We welcome the aim of this legislative proposal, in the view that such contingencies may affect the sound financial management or other financial interests of the Union. 
19 Pooldame komisjoni seadusandliku ettepaneku eesmärki, kuna sellised puudused võivad kahjustada usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu muid finantshuve.
This new mechanism is more specific than other options available to the Commission in terms of scope, effectiveness and applicability. 
Uue mehhanismi ulatus, tõhusus ja kohaldatavus on konkreetsemad kui komisjoni käsutuses olevatel muudel võimalustel.
However, we consider that the proposal in this stage lacks certain clear and specific criteria defining what would constitute a ‘generalised deficiency’ or how measures would be implemented. 
Samas leiame, et praeguses etapis ei sisalda ettepanek piisavalt selgeid ja konkreetseid kriteeriume mõiste „üldistunud puudus“ määratlemiseks ja meetmete rakendamiseks.
Hence, we also see a need for additional clarification of the procedure and scope of the measures. 
Seega näeme ka vajadust selgitada täiendavalt nii menetlust kui ka meetmete ulatust.
Finally, we advocate including safeguards to avoid any adverse impact on beneficiaries of EU programmes. 
Lisaks pooldame kaitsemeetmete lisamist, mis väldiksid negatiivset mõju ELi programmide toetusesaajatele.
More details in our — Opinion No 1/2018 on the rule of law, published on 17 July 2018. 
Täiendav teave meie — arvamuses nr 1/2018 õigusriigi toimimise kohta, mis avaldati 17. juulil 2018.
Fight against fraud and corruption European Anti-Fraud Office (OLAF) On 23 May 2018, the Commission presented its proposal to adapt the operations of the European Anti-Fraud Office (OLAF) to accommodate the establishment of the European Public Prosecutor’s Office (EPPO), and to improve OLAF’s effectiveness. 
Võitlus pettuse ja korruptsiooni vastu Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Komisjon esitas 23. mail 2018 ettepaneku, mis puudutas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevuse muutmist seoses Euroopa Prokuratuuri loomisega ja OLAFi juurdluste tulemuslikkuse suurendamist.
20 We consider that the proposal does not guarantee that the protection of the EU’s financial interests would be effectively strengthened. 
Oleme seisukohal, et ettepanek ei tagaks oma praegusel kujul ELi finantshuvide kaitse tõhusat tugevdamist.
We also point out that the proposed changes would not be sufficient to significantly increase the effectiveness of OLAF’s investigations. 
Leiame ka, et ettepanekus sisalduvatest muudatustest ei piisa OLAFi juurdluste tulemuslikkuse märkimisväärseks suurendamiseks.
We have reservations about the proposed arrangements for cooperation between the EPPO and OLAF. 
Meil on kahtlusi Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi koostöö kavandatud korralduse suhtes.
For example, we recommend that OLAF be given a more strategic role in EU anti-fraud action, which should result in better oversight at EU level. 
Näiteks soovitame anda OLAFile ELi pettustevastases tegevuses strateegilisema rolli, mille tulemuseks peaks olema parem järelevalve ELi tasandil.
In the medium term, the Commission should re-evaluate these arrangements and, if necessary, propose supplementary legislation. 
Keskpikas perspektiivis peaks komisjon selle korra üle vaatama ja tegema vajaduse korral ettepaneku täiendavate õigusaktide vastuvõtmiseks.