natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only the balance-of-payments mechanism and the EFSM were established as EU instruments on the basis of the Treaty on the Functioning of the European Union, as the EFSF is an intergovernmental vehicle outside the EU framework. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel loodud ELi vahenditeks olid ainult maksebilansi mehhanism ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, kuna Euroopa Finantsstabiilsuse Fond on valitsustevaheline mehhanism, mis jääb ELi raamistikust välja.
Annex II provides an overview of the legal basis of the three instruments. 
II lisas antakse ülevaade nende kolme vahendi õiguslikust alusest.
07 Assistance to non-euro area countries was managed by the Commission and the IMF. 
07 Euroalasse mittekuuluvatele riikidele antavat abi haldasid komisjon ja IMF.
The European Central Bank (ECB) — the third member of the troika of creditors — was involved in the management of financial assistance to Ireland and Portugal. 
Kreeditoride kolmiku kolmas liige – Euroopa Keskpank – tegeles Iirimaale ja Portugalile antava finantsabi haldamisega.
Introduction 13 Design and implementation Programme design 08 Requests for financial assistance from the EU are initiated by Member State authorities. 
Sissejuhatus 13 Kavandamine ja rakendamine Programmi ülesehitus 08 ELis algatavad finantsabi taotlusi liikmesriikide ametiasutused.
Requests must be submitted to the Commission and to the Economic and Financial Committee (EFC)7 together with a draft economic adjustment programme8. 
Taotlused tuleb esitada komisjonile ning majandus-ja rahanduskomiteele7 koos makromajandusliku kohandamisprogrammi kavandiga8.
Commission staff9 prepare the macroeconomic forecasts underpinning each programme and conduct negotiations with the national authorities. 
Komisjoni töötajad9 koostavad iga programmi aluseks olevad makromajanduslikud prognoosid ja korraldavad läbirääkimisi liikmesriikide ametiasutustega.
The mandate for those negotiations is set out in advance in a policy brief10. 
Nende läbirääkimiste mandaat sätestatakse eelnevalt poliitikaülevaates10.
The Commission will informally contact other stakeholders (the IMF, the EFC and, in the case of euro area countries, the ECB) to obtain a coordinated position on the programme conditions that will accompany the financial assistance (see paragraph 11). 
Komisjon võtab teiste sidusrühmadega (IMF, majandus-ja rahanduskomitee, ning euroala riikide puhul Euroopa Keskpank) mitteametlikult kontakti, et saavutada finantsabile lisatavate programmitingimuste suhtes ühine seisukoht (vt punkt 11).
09 The negotiation visit11 to the country culminates in a set of key documents, listed below. (a) A proposal for a Council decision on the financial assistance, setting out the general economic policy conditions attached to the assistance and the broad financial terms of the loan (financial envelope, instalment arrangements and maximum average maturity12). (b) An explanatory note to the above proposal, presenting the Commission’s assessment of the Member State’s planned economic adjustment programme. 
09 Liikmesriikidesse tehtavate läbirääkimiskülastuste11 tulemusel koostatakse järgmised põhidokumendid: a) nõukogu finantsabi andmise otsuse ettepanek, milles sätestatakse abi andmisega seotud üldised majanduspoliitilised tingimused ning laenu üldised finantstingimu-sed (rahastamispakett, väljamaksete tegemise kord ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg12); b) eespool nimetatud ettepaneku selgitavas märkuses esitatakse komisjoni hinnang liikmesriigi kavandatud majanduslikule kohan-damisprogrammile.
The assessment is based on internal Commission forecasts, financial and macroeconomic models, Eurostat data and information obtained from the negotiation visit. (c) A memorandum of understanding, which represents a more detailed commitment by the Member State and is typically signed by the Member State authorities and the Commission. 
Hinnangute aluseks on komisjoni asutusesisesed prognoosid, finants-ja makromajanduslikud mudelid, Eurostati andmed ja läbirääkimiskülastuse ajal saadud teave; c) vastastikuse mõistmise memorandum kujutab endast liikmesriigi-poolset üksikasjalikumat kohustust ning see sõlmitakse tavaliselt liikmesriigi ametiasutuste ja komisjoni vahel.
The memorandum of understanding sets precise economic conditions for the disbursement of each instalment and establishes the Member State’s reporting requirements. (d) A loan agreement, containing the technical and legal details of the loan (such as the average maturity calculation, interest rates, disbursement and repayment arrangements13). 
Vastastikuse mõistmise memorandumis kehtestatakse iga väljamakse täpsed majandustingimused ja määratakse kindlaks liikmesriigi aruandluskohustused; d) laenuleping, mis sisaldab laenulepingu tehnilisi ja juriidilisi üksikasju (nt keskmise tähtaja arvutamine, intressimäärad, väljamaksmise ja tagasimaksmise kord13).
The committee is composed of senior officials from national administrations and central banks, the ECB and the Commission. 
Komitee koosneb liikmesriikide ametiasutuste ning keskpankade, Euroopa Keskpanga ja komisjoni kõrgematest ametnikest.
8 Article 3(2) of Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States’ balances of payments (OJ L 53, 23.2.2002, p. 1) and Article 3(1) of Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European Financial Stabilisation Mechanism (OJ L 118, 12.5.2010, p. 1). 
8 Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1), artikli 3 lõige 2 ja nõukogu 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1), artikli 3 lõige 1.
9 The programme team, the head of the unit responsible for the programme country, the programme head and the director responsible for the programme country. 
9 Programmirühm, programmi kohaldava riigi eest vastutava üksuse juhataja, programmijuht ja programmi kohaldava riigi eest vastutav direktor.
10 The policy brief analyses the financial and macroeconomic situation of the Member State and the potential impact of any proposed measures on its economy. 
10 Poliitikaülevaates analüüsitakse liikmesriigi finants-ja makromajanduslikku seisundit ning kavandatavate meetmete potentsiaalset mõju selle majandusele.
The policy brief is approved by the Commissioner responsible after having received the comments from the presidents of the EFC and Eurogroup Working Group (EWG). 
Selles kehtestatakse ka liikmesriigiga peetavate läbirääkimiste raamistik. Poliitikaülevaate kiidab heaks vastutav volinik pärast majandus-ja rahanduskomitee ning Eurorühma töörühma eesistujatelt kommentaaride saamist.
11 The visits are conducted by senior staff from the Commission and the IMF, plus the ECB in the case of euro area countries. 
11 Külastusi viivad läbi komisjoni ja IMFi kõrged ametnikud ning euroala riikide puhul ka EKP kõrged ametnikud.
In general, these visits last between 2 and 3 weeks. 
Tavaliselt kestavad need külastused kaks kuni kolm nädalat.
12 Each disbursement of the financial assistance can have a different maturity. 
12 Igal rahalise abi osamaksel võib olla erinev tagasimaksetähtaeg.
The weighted average of these maturities must not exceed the maximum average maturity set in the Council decision. 
Kõnealuste tagasimaksetähtaegade kaalutud keskmine ei tohi ületada nõukogu otsusega kehtestatud maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega.
Introduction 14 10 As the IMF and the EU14 remain responsible for their own lending decisions, two separate sets of programme documents are prepared, one by each of the two institutions. 
Sissejuhatus 14 10 Kuna IMF ja EL14 vastutavad ka oma laenuotsuste eest, koostatakse kaks erinevat programmdokumentide kogumit – kumbki institutsioon koostab oma.
In the EU, the ultimate decision on granting financial assistance rests with the Council. 
ELis vastutab finantsabi andmise üle lõpliku otsuse tegemise eest nõukogu.
The programme conditions may also include key data targets that will sound warning bells if policies veer off track (e.g. the inflation target)15. 
Programmitingimused võivad sisaldada ka põhiandmeid, mis saadavad hoiatussignaale, kui poliitika hakkab kursilt kõrvale kalduma (nt inflatsiooni sihttase)15.
12 Conditions are either quantitative (e.g. a limit on fiscal deficit) or structural (e.g. greater enforcement of competition law). 
12 Tingimused on kas kvantitatiivsed (nt eelarvepuudujäägi limiit) või struktuurilised (nt konkurentsiseaduse rangem jälgimine).
They also differ by intended function: (a) to correct key imbalances (e.g. fiscal deficit reduction); (b) to prevent imbalances from recurring in the future (e.g. adoption of fiscal responsibility laws); and (c) to detect the scale of imbalances (e.g. a comprehensive assessment of public–private partnerships (PPPs)). 
Tingimuste funktsioon on samuti erinev: a) peamiste eelarve tasakaalustamatuste parandamine (nt eelarvepuudujäägi vähendamine); b) eelarve tasakaalustamatuse vältimine tulevikus (nt eelarvepoliitilise vastutuse seaduste vastuvõtmine); ja c) eelarve tasakaalustamatuse ulatuse väljaselgitamine (nt avaliku ja erasektori partnerluste põhjalik hindamine).
13 The conditions set effectively build on the Member State’s economic adjustment programme and the partners’ analysis. 
13 Kehtestatud tingimused põhinevad liikmesriigi makromajanduslikul kohandamisprogrammil ja partnerite analüüsil.
Thus, each programme will have a different set of conditions focusing on fiscal consolidation, structural reforms to promote economic growth and/or financial sector reforms or support (see Table 1). 
Sellest tulenevalt on igal programmil erinevad tingimused, millega käsitletakse eelarve konsolideerimist, majanduskasvu edendavaid struktuurireforme ja/või finantssektori reforme või toetusi (vt tabel 1).
14 All the assistance programmes targeted fiscal consolidation through the adoption of fiscal policies to reduce government deficits and make debt sustainable. 
14 Kõik abiprogrammid olid suunatud eelarve konsolideerimisele, võttes selleks vastu eelarvepoliitika, et vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki ja muuta võlakoormus jätkusuutlikuks.
Apart from this primary objective, fiscal consolidation is important in the programme context because it can, inter alia: (a) facilitate internal adjustment through various channels (such as a direct reduction in aggregate demand, or the impact of public-sector wages and employment on private-sector labour costs16); (b) facilitate external adjustment by reducing an excessive current-account deficit; (c) help tackle inflation by affecting prices through a range of channels (such as its impact on aggregate demand or on demand for money); (d) free up resources for other sectors if the economy is financially constrained; and (e) inspire confidence — under specific conditions — within the economy and thus have an expansionary effect17. 
Lisaks sellele peamisele eesmärgile on eelarve konsolideerimine programmi kontekstis oluline, kuna sellega on muu hulgas võimalik: a) hõlbustada sisemist kohandamist erinevate allikate kaudu (nt kogu-nõudluse otsene vähendamine ja avaliku sektori palkade ja tööhõive mõju vähendamine erasektori tööjõukuludele16); b) hõlbustada välist kohandamist jooksevkonto ülemäärase puudujäägi vähendamise abil; c) aidata vähendada inflatsiooni, avaldades hindadele mõju erinevate allikate kaudu (nt selle mõju kogunõudlusele ja rahanõudlusele); d) vabastada ressursse teistele valdkondadele, kui majandus on pingelises finantsolukorras ning e) tekitada majandusesiseselt usaldust (teatavatel tingimustel) ja avaldada seeläbi majanduskasvule kiirendavat mõju17.
13 A borrowing contract is also signed for each instalment. 
13 Iga osamakse puhul sõlmitakse ka laenuvõtmisleping.
14 EFSM funding to Ireland and Portugal was provided in conjunction with EFSF funding, and identical economic conditions applied to both lending sources. 
14 Euroopa finantsstabiilsusmehhanismist anti Iirimaale ja Portugalile abi, mis oli ühendatud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi rahastamisega, ning mõlemale laenuallikale kehtisid samad majandustingimused.
15 Moon, S. and Bulíř, A., Do IMF-supported programs help make fiscal adjustment more durable?, IMF working paper, 2003. 
15 Moon, S. ja Bulíř, A., „Do IMF-Supported Programs Help Make Fiscal Adjustment More Durable?”, IMFi töödokument, 2003.
16 Hernandéz de Cos, P. and Enrique Moral-Benito, The role of public wages in fiscal consolidation process, workshop ‘Government wage bill: determinants, interactions and effects’ organised by Directorate-General for Economic and Financial Affairs, 2014. 
16 Hernandéz de Cos, P. ja Enrique Moral-Benito, „The Role of Public wages in Fiscal Consolidation Process”, majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi korraldatud õpikoda „Government wage bill: determinants, interactions and effects”, 2014.
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. and Van Rijckeghem, C.,’Fiscal adjustment for stability and growth’, Pamphlet Series No 55, 2006, International Monetary Fund, Washington, D.C. 
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. ja Van Rijckeghem, C., „Fiscal Adjustment for Stability and Growth”, brošüüride seeria nr 55, 2006, Rahvusvaheline Valuutafond, Washington.
Introduction 15 Focus of programme conditions Programme Fiscal consolidation Structural reforms Financial sector Hungary Yes No significant reforms — Strengthening of regulation and supervision Latvia Yes — Business environment — Active labour market policies — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Romania I Yes — Business environment — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision Romania II Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy No significant reforms Ireland Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Portugal Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy and outside — Education — Health sector — Business environment — Judicial reforms — Housing market — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Source: ECA based on relevant Council decisions and initial programme documents. 15 The role of structural conditions is mainly to implement structural reforms aimed at enhancing the long-term sustainability of macroeconomic adjustments. 
Sissejuhatus 15 Programmitingimuste rõhuasetus Programm Eelarve tugevdamine Struktuurireformid Finantssektor Ungari Jah Olulisi reforme ei tehtud – Reguleerimisejajärelevalvetugevdamine Läti Jah – Ettevõtluskeskkond – Aktiivne tööturupoliitika – ELi vahendite haldamine – Reguleerimise ja järelevalve tugevdamine – Kriisilahendamise või konsolideerimiskavad Rumeenia I Jah – Ettevõtluskeskkond – ELi vahendite haldamine – Reguleerimisejajärelevalvetugevdamine Rumeenia II Jah – Tööturu reformid – Majandusesisenekonkurents Olulisi reforme ei tehtud Iirimaa Jah – Tööturu reformid – Majandusesisenekonkurents – Finantsvõimendusevähendamine – Reguleerimisejajärelevalvetugevdamine – Kriisilahendamisevõikonsolideerimiskavad Portugal Jah – Tööturu reformid – Majandusesisene ja -väline konkurents – Haridus – Tervishoiusektor – Ettevõtluskeskkond – Kohtureformid – Eluasemeturg – Finantsvõimendusevähendamine – Reguleerimisejajärelevalvetugevdamine – Kriisilahendamisevõikonsolideerimiskavad Allikas: Euroopa Kontrollikoda asjaomaste nõukogu otsuste ja algsete programmdokumentide alusel.
Financial sector conditions aim to stabilise the financial sector, which often plays a key role at the beginning of a programme, when bank restructuring typically takes place. 
Finantssektori tingimused on suunatud finantssektori stabiliseerimisele, millel on programmi alguses (kui tavaliselt toimub pankade restruktureerimine) sageli kõige olulisem roll.
Implementation 16 The Commission must verify, at regular intervals, whether the economic policy of the beneficiary Member State complies with its adjustment programme and with the programme conditions. 
Rakendamine 16 Komisjon peab korrapäraste ajavahemike järel kontrollima, kas abisaava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas tema kohandamisprogrammiga ja selle tingimustega.
To that end, the beneficiary Member States report regularly on the progress of programme implementation19, and the partners undertake monitoring visits. 
Seoses sellega annavad abisaavad liikmesriigid programmi elluviimise kohta korrapäraselt aru19 ja partnerid teevad kontrollkülastusi.
Both the Commission and the IMF prepare their own review reports after their visit. 
Nii komisjon kui ka IMF koostavad pärast külastust oma kontrolliaruande.
19 A memorandum of understanding generally includes an annex with the indicators and data that the country must provide on a regular basis. 
19 Vastastikuse mõistmise memorandum sisaldab tavaliselt lisa, milles on loetletud näitajad ja andmed, mida riigid peavad korrapäraselt esitama.
Introduction 16 17 On the basis of its review, the Commission, after consulting the EFC, decides on the release of further instalments and whether any programme conditions should be modified and/or appended to address unforeseen circumstances such as a change in the macroeconomic situation, significant data revisions or political or institutional factors in the Member State. 
Sissejuhatus 16 17 Pärast majandus-ja rahanduskomiteega konsulteerimist tehakse komisjoni kontrolli põhjal otsus edasiste osamaksete tegemise ja programmi tingimuste muutmise ja/või kohandamise kohta, võimaldamaks paremini käsitleda ettenägematuid asjaolusid, nagu nt makromajandusliku olukorra muutumine, andmete oluline muutmine või liikmesriiki mõjutavad poliitilised või institutsioonilised tegurid.
18 If the review results in significant amendments to the conditions20, the Council decision must be amended as well. 
18 Kui kontrolli tulemusel neid tingimusi oluliselt muudetakse20, tuleb muuta ka nõukogu otsust.
The procedure for amending the Council decision is largely similar to the initial negotiation process (see paragraphs 8 to 10)21. 
Nõukogu otsuse muutmise menetlus on üldiselt sarnane algse läbirääkimiste menetlusega (vt punktid 8–10)21.
Financial resources Programme financing 19 The amount lent under each assistance programme covers the Member State’s ‘financing gap’ — its financial needs until it is able to finance its government accounts (maturing debt and new deficits) or its external economic position (balance of payments) under normal conditions. 
Rahalised ressursid Programmi rahastamine 19 Iga abiprogrammi raames laenatav summa katab liikmesriigi rahastamispuudujäägi ehk tema rahastamisvajadused, kuni ta on võimeline oma valitsemissektori kohustusi (tasumisele kuuluv võlg ja uued eelarvepuudujää-gid) või oma välismajanduskohustusi (maksebilanss) tavatingimustes ise rahastama.
20 The external financing of euro area economies goes through the Eurosys-tem22. 
20 Euroala riikide majanduse välisrahas-tamine toimub läbi eurosüsteemi22.
The financing gaps of euro area countries are therefore limited to the needs of their governments. 
Euroala riikide rahastamispuudujääk piirdub seetõttu nende riikide valitsuste vajadustega.
Outside the euro area, the financing gap includes all external financing needs as presented in a country’s balance of payments. 
Väljaspool euroala sisaldab rahastamispuudujääk kõiki riigi maksebilansis sisalduvaid väliseid rahastamisvajadusi.
21 During programme negotiation, the partners estimate the financing gap using macroeconomic and fiscal projections and a set of assumptions, such as the rollover rates of debt23. 
21 Programmi läbirääkimiste ajal annavad partnerid rahastamispuudujäägile hinnangu, kasutades selleks makromajanduslikke ja eelarveprognoose ning kindlaksmääratud eeldusi, nagu laenu-tähtaegade pikendamine23.
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State. 
Programmi rahastamise lõplik suurus põhinebki sellel hinnangul, kuid partnerid ja liikmesriik peavad pidama ka sellealaseid läbirääkimisi.
22 For an overview of the key elements of programme financing, the relative share of each key lender and the amounts of financial assistance disbursed, see Figure 2. 
22 Programmi rahastamise põhielemen-tide, iga peamise laenaja suhtelise osa ja väljastatud rahalise abi summade ülevaade on esitatud joonisel 2.
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes. 
21 Komisjon viis kuue auditeeritud programmi puhul läbi 36 ametlikku kontrolli.
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area. 
22 Eurosüsteem on euroala keskne pangandussüsteem.
It consists of the European Central Bank and national central banks. 
See koosneb Euroopa Keskpangast ja riikide keskpankadest.
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old. 
23 Kui teatava riigi laenu tagasimaksetähtaeg hakkab kätte jõudma, tuleb seda pikendada ja võtta uus laen, mis kataks vana laenu tagasimaksmise.
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full. 
Uue laenuga kaasneb risk, et eelmist laenu võidakse refinantseerida kõrgema intressimääraga, suurendades seega intressikulusid, või et laenuvõtja riik ei suuda leida piisaval määral rahastamist, mis kataks vana laenu täieliku tagasimaksmise.
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries. 
24 Kuigi õigusraamistik võimaldab EL-il ainuisikuliselt laene anda, on viimasel ajal abi andmine toimunud koostöös IMFi ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide või riikidega.
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance. 
Sissejuhatus 17 Programmi rahastamine Programmi üldine rahastus eurodes Ungari Läti 20 miljardit 7,5 miljardit ... protsendina iga riigi SKPst 19% 40% Euroopa Liidu eraldatud rahastamine 33% 41% 6,5 miljardit 3,1 miljardit Väljamaksed protsendina eraldatud rahastamisest Ungari Läti Maksebilansi toetamise mehhanism / EFSM 1 Ennetav abi.
Romania 20 billion + 5.4 billion1 17 % Ireland 67.5 billion 43 % 33 % (60 % with EFSF) 22.5 (40.2) billion Ireland IMF Portugal 78 billion 46 % 33 % (67%) 26 (52) billion Portugal Other lenders 25 % 5 billion Romania EFSF Source: ECA, data provided by the European Commission and the IMF. 
Rumeenia 20 miljardit + 5,4 miljardit1 17% Iirimaa 67,5 miljardit 43% 33% (koos EFSFiga 60%) 22,5 (40,2) miljardit Iirimaa 25% 5 miljardit Rumeenia EFSF IMF Portugal 78 miljardit 46% 33% (67%) 26 (52) miljardit Portugal Muud laenajad Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni ja IMFi edastatud andmete põhjal.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2 
85% 72% 94% 65% 100% 92% 100% 100% 97% 92% 100% 97% Joonis 2
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3). 
Sissejuhatus 18 23 Kõnealused viis liikmesriiki kasutasid 95% Euroopa Liidu eraldatud rahastamisest ja 13% sellest summast oli 31. märtsiks 2015 juba tagasi makstud (vt joonis 3).