natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reply of the Commission 63 114 The UWWTD does not regulate the size of plants, apart from the general obligation under Article 4. 
Komisjoni vastus 63 114 UWWTD ei reguleeri puhastite suurust, v.a artikli 4 kohane üldine kohustus.
In addition, it is important to note that this type of infrastructure has a long lifetime and it is hard to assess their appropriate size only in the short term. 
Lisaks on oluline märkida, et seda tüüpi taristul on pikk kasutusiga ning selle suuruse sobivust on raske hinnata üksnes lühiajaliste kaalutluste põhjal.
In general, the size of the plants may be determined by several factors such as safety margin to comply with the UWWTD in the long run, coping with seasonal activities/variations such as tourism, heavy rains water inflow or provision for possible future connections due to population growth (see also Commission’s reply to paragraph 65). 
Üldiselt võidakse puhastite suurus määrata mitme teguri alusel, näiteks ohu-tusvaru, et see vastaks pikas perspektiivis UWWTD nõuetele, tuleks toime hooajaliste muutuste/ tegevusega, nagu turism, tugevad vihmasajud või võimalus ühendada tulevikus elanikkonna kasvu tõttu täiendavaid asulaid (vt ka komisjoni vastus punktile 65).
Recommendation 3(a) The Commission does not accept the recommendation. 
3. soovitus a) Komisjon ei nõustu soovitusega.
For the moment the Commission does not intend to launch an assessment of the appropriateness of the concentration limits in the UWWTD, nor to review the directive in the near future. 
Komisjon ei kavatse praegu käivitada UWWTD heidete kontsentratsiooni piirmäärade hindamist ega ka vaadata direktiivi läbi tulevikus.
Recommendation 3(b) The Commission does not accept this recommendation. 
3. soovitus b) Komisjon ei nõustu soovitusega.
When preparing its communication on environmental inspections in 2012, the Commission has assessed in a broad way rules, controls and checks related to EU environmental legislation. 
Valmistades 2012. aastal ette oma teatist keskkonna-järelevalve kohta, hindas komisjon laiemalt ELi kesk-konnaõigusega seotud eeskirju, juhtimisvahendeid ja kontrolle.
While this work has indicated that little information on the capacities of inspection regimes was available in several of the Member States and the use of sanctions tended to be variable3; the Commission is of the opinion that the type, number and frequency of checks and inspections are best addressed by Member State authorities on the basis of risk. 
Ehkki see töö näitas, et teave järeleval-vekordade suutlikkuse kohta oli mitme liikmesriigi puhul kesine ja sanktsioonide kasutamine kippus liikmesriigiti erinema3; on komisjon seisukohal, et kontrollide ja kontrollkäikude liigi, arvu ja sageduse peaksid määrama liikmesriigid riskide alusel.
As regards fines, conformity checks are currently being done on the basis of the Member States legislation used to give effect to Directive 2008/99/EC4 which, inter alia, provides for sanctions on natural and legal persons for the most serious breaches of environmental law, including those relevant to Directive 91/271/EEC (UWWTD). 
Mis puutub trahvidesse, siis toimuvad praegu vastavuskontrollid liikmesriikide nende õigusaktide alusel, mida kasutatakse direktiivi 2008/99/EÜ4 rakendamiseks ja milles nähakse ette sanktsioonid füüsilistele ja juriidilistele isikutele keskkonnaõiguse kõige raskemate rikkumiste eest, sealhulgas nende eest, mis on seotud direktiiviga 91/271/EMÜ (UWWTD).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20 report%20inspections.pdf 4 Directive 2008/99/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on the protection of the environment through criminal law OJ L 328, 6.12.2008, pp. 28–37. 
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20 report%20inspections.pdf 4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/99/EÜ, 19. november 2008, keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (ELT L 328, 6.12.2008, lk 28–37).
Recommendation 3(c) The Commission accepts this recommendation and will examine this possibility in light of the results of the relevant study launched recently. 
3. soovitus c) Komisjon nõustub soovitusega ja uurib seda võimalust, arvestades hiljuti käivitatud asjaomase uuringu tulemusi.
Recommendation 3(d) The Commission accepts the Court’s recommendation. 
3. soovitus d) Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega.
In compliance with the regulation for the 2014–20 programming period, the Commission will rely on independent expert assessments (including Jaspers) to make sure that waste water treatment plants are properly sized. 
Komisjon toetub kooskõlas programmitöö perioodi 2014–2020 käsitleva määrusega sõltumatutele eksperthinnangutele (k.a JASPERS), et veenduda reoveepuhastite sobivas suuruses.
However, it is at the discretion of Member States whether a cost–benefit analysis is carried out. 
Kulude ja tulude analüüsi tegemise otsustavad aga liikmesriigid.
Recommendation 3(e) The Commission accepts this recommendation. 
3. soovitus e) Komisjon nõustub soovitusega.
However, the Commission would like to note that there are no legal obligations imposed on Member States to apply the existing practices or to participate in benchmarking exercises (see also Commission’s reply to paragraph 71). 
Siiski märgib komisjon, et liikmesriikidel ei ole mingeid õiguslikke kohustusi kohaldada olemasolevaid tavasid või osaleda võrdlusanalüüsides (vt ka komisjoni vastus punktile 71).
116 The Commission considers that landfilling or long-term storage of sewage sludge in Romania is not sustainable and should not be accepted in co-funded projects. 
116 Komisjon on seisukohal, et reoveesette prügilasse ladestamine või pikaajaline ladustamine Rumeenias ei ole jätkusuutlik ja sellega ei tohiks kaasrahastatavate projektide puhul nõustuda.
117 The Commission is reflecting on a revision of the fertilizer regulation 2003/2003. 
117 Komisjon arutab väetiste määruse (EL) nr 2003/2003 läbivaatamist.
One of the options under consideration is to establish legally binding heavy metal limit values and to possibly cover sewage sludge which meet these requirements for their fertilising properties, in a revised fertiliser regulation. 
Üks arutlusalune võimalus on kehtestada raskmetallide piirväärtused ja hõlmata neid nõudeid täitev reoveesete seoses selle väetisväärtu-sega läbivaadatud väetiste määrusesse.
Reply of the Commission 64 Recommendation 4(a) The Commission does not accept this recommendation. 
Komisjoni vastus 64 4. soovitus a) Komisjon ei nõustu soovitusega.
The Commission systematically encourages Member States to include the appropriate sludge treatment in the physical subject of the major projects applications submitted for financing under the funds. 
Komisjon innustab liikmesriike regulaarselt kaasama fondidele kaasrahastamiseks esitatavatesse suurematesse projektitaotlustesse asjakohane reoveesette käitlemine.
However, the Commission cannot impose this practice to Member States within the existing legal framework as Member States have no obligation to link the final payments of programmes to the existence of an appropriate solution for reusing the sewerage sludge. 
Siiski ei saa komisjon seda tava liikmesriikidele praeguse õigusraamistiku alusel peale sundida, sest liikmesriikidel ei ole kohustust siduda programmide lõppmakseid reoveesette sobiva taaskasutuslahen-duse olemasoluga.
Recommendation 4(b) The Commission partially accepts this recommendation. 
4. soovitus b) Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
The Commission at this stage is not planning to propose a revision of the sewage sludge directive, deciding first for a possible revision of the fertiliser regulation, before taking any future decision on the review of the sewage sludge directive. 
Komisjon ei planeeri teha praegusel etapil ettepanekut reoveesetete direktiivi läbivaatamiseks. Enne otsuse tegemist reoveesetete direktiivi läbivaatamise kohta tulevikus kaalub ta väetiste määruse läbivaatamist.
118 The Commission states that the water framework directive (Article 9) requires ensuring an adequate contribution of the different water uses to the recovery of the costs of water services by 2010. 
118 Komisjon teatab, et veepoliitika raamdirektiiv (artikkel 9) nõuab kõikide veekasutajate piisava panuse tagamist veevarustusteenuste kulude katmisse 2010. aastaks.
The Commission considers that an appropriate charging system is not only important from the point of view of the ERDF contribution but also desirable for the financial sustainability of the operation in the long run. 
Komisjon on seisukohal, et asjakohane tasusüsteem ei ole tähtis üksnes ERFi toetuse seisukohast, vaid on soovitav ka tegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.
The disincentive effects of the applied cost recovery principle so far will substantially be improved since the potential beneficiaries in the 2014–20 programming period do not necessarily need to carry out a cost–benefit analysis to determine the financing gap of their projects but a flat rate revenue percentage of 25 % can be applied. 
Kohaldatud kulude katmise põhimõtte senist pärssivat mõju vähendatakse märkimisväärselt, sest programmitöö perioodi 2014–2020 raames toetuse saajad ei pea ilmtingimata tegema kulude-tulude analüüsi, et teha kindlaks oma projektide rahastamispuudujääki; selle asemel võib kohaldada 25% kindlamääralist tuluprotsenti.
Recommendation 5(a) The Commission accepts this recommendation. 
5. soovitus a) Komisjon nõustub soovitusega.
Member States are required to implement an appropriate water tariff policy through Article 9.1 of the WFD, and through the ex ante conditionality 6.1 of Annex XI of CPR 1303/2013. 
Liikmesriigid peavad rakendama asjakohast veehinnapoliitikat veepoliitika raamdirektiivi artikli 9 lõike 1 ning ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 XI lisa artikli 6 lõike 1 eeltingimuse täitmise nõude kaudu.
However, the Commission stresses that given the multidimensional nature of water values and the fact that the 4 % affordability ratio is indicative, the setting of the final ratio falls within the remit of Member States. 
Siiski rõhutab komisjon, et arvestades vee väärtuse mitmetahulisust ja asjaolu, et hinna vastuvõetav tase (4% kodumajapidamise sissetulekust) on soovituslik, on lõpliku taseme määramine liikmesriikide pädevuses.
Recommendation 5(b) The Commission does not accept this recommendation. 
5. soovitus b) Komisjon ei nõustu soovitusega.
In the absence of a specific legal framework, the responsibility to ensure funds availability for maintenance and renewal falls within the remit of the owners and/or operators of the sewerage infrastructure, therefore within the remit of Member States. 
Konkreetse õigusraamistiku puudumise tõttu lasub vastutus hooldus-ja uuendamisvahendite kättesaadavuse tagamise eest reoveetaristu omanikel ja/või käitajatel, seega liikmesriikidel.
Waste water and sewage sludge can affect the quality of waters and soils. 
Reovesi ja reoveesetted võivad mõjutada vee ja pinnase kvaliteeti.
In response to this, the EU has adopted directives and co-financed the building of collecting systems and waste water treatment plants. 
Seetõttu on EL vastu võtnud mitu direktiivi ning kaasrahastanud kogumissüsteemide ja reoveepuhastite ehitamist.
The Court checked the implementation of the urban waste water treatment directive in four Member States of the Danube river basin. 
Kontrollikoda kontrollis asulareovee puhastamise direktiivi rakendamist neljas Doonau vesikonna liikmesriigis.
It also examined a sample of 28 treatment plants, to see how they treated waste water, handled sewage sludge and assured financial sustainability. 
Samuti uuriti valimisse kuulunud 28 reoveepuhastit, et kontrollida, kuidas toimub reovee puhastamine, reoveesetete käitlemine ning rahalise jätkusuutlikkuse tagamine.
The Court makes recommendations on reporting, on ways to improve effectiveness, efficiency and the sustainability of treatment plants, on the relevance of concentration limits, on the use of sewage sludge and on monitoring pollutants in sludge. 
Kontrollikoda esitab soovitusi aruandluse, reoveepuhastite mõjususe, tõhususe ja jätkusuutlikkuse parandamise võimaluste, piirmäärade asjakohasuse, reoveesetete kasutamise ning setetes esinevate saasteainete jälgimise kohta.
EN 2015 Special Report NO 03 EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2015 Eriaruanne nr 03 ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-2062-2 PDF ISBN 978-92-872-2008-0 EPUB ISBN 978-92-872-2030-1 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/782852 doi:10.2865/243811 doi:10.2865/08292 QJ-AB-15-002-EN-C QJ-AB-15-002-EN-N QJ-AB-15-002-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015 Trükis ISBN 978-92-872-2054-7 PDF ISBN 978-92-872-2060-8 EPUB ISBN 978-92-872-2041-7 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/651760 doi:10.2865/35286 doi:10.2865/096040 QJ-AB-15-002-ET-C QJ-AB-15-002-ET-N QJ-AB-15-002-ET-E © Euroopa Liit, 2015 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2015 Special Report NO 03 EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2015 Eriaruanne nr 03 ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
Audit team The ECA’s special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics. 
Auditirühm Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisteemasid käsitlevate tulemus-ja vastavusauditite järeldused.
This performance audit was produced by Audit Chamber II — headed by ECA Member Henri Grethen — which specialises in the structural policies, transport and energy spending areas. 
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri Grethen ning mis on spetsialiseerunud struktuuripoliitika, transpordi ja energia kuluvaldkondadele.
The audit was led by ECA Member Iliana Ivanova, sup‐ ported by Tony Murphy, head of private office; Mihail Stefanov, attaché of private office; Emmanuel Rauch, head of unit; Valeria Rota, team leader; Kristina Maksinen, auditor and Paolo Pesce, auditor. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Iliana Ivanova, keda abistasid kabinetiülem Tony Murphy, kabineti atašee Mihail Stefanov, üksuse juhataja Emmanuel Rauch, auditirühma juht Valeria Rota ning audiitorid Kristina Maksinen ja Paolo Pesce.
From left to right: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch. 
Vasakult paremale: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.
Contents 03 Paragraph I–V 1–23 1–8 9–10 11–13 14–23 24–26 27–84 27–43 29–31 32–35 36–37 38–39 40–43 Abbreviations Glossary Executive summary Introduction Youth unemployment in the EU The EU’s role in employment policy Youth Guarantee: a measure to support young people in finding a job and structural reform to improve school‐to‐work transitions Funding of the Youth Guarantee scheme Audit scope and approach Observations The Commission provided adequate and timely support to the Member States in setting up the Youth Guarantee scheme Commission guidance on designing the Youth Guarantee scheme provided to Member States within 5 months of the Council recommendation The Commission carried out a comprehensive and timely assessment of the draft YGIPs submitted by Member States The Commission’s assessment identified many of the shortcomings in draft YGIPs Not all Member States submitted a revised YGIP following the Commission’s assessment Commission assessment of YGIPs not sufficiently coordinated with its assessment of the ex ante conditionality for ESF/YEI operational programmes 
Sisukord 03 Punkt Lühendid Mõisted I–V Kokkuvõte 1–23 Sissejuhatus 1–8 Noorte tööpuudus ELis 9-10 ELi roll tööhõivepoliitikas 11–13 Noortegarantii on meede toetamaks noori töö leidmisel ja struktuurireformi koolist tööle ülemineku hõlbustamiseks 14–23 Noortegarantii süsteemi rahastamine 24–26 Auditi ulatus ja lähenemisviis 27–84 Tähelepanekud 27–43 Komisjon andis liikmesriikidele noortegarantii süsteemi ülesehitamisel asjakohast ja õigeaegset toetust 29–31 Komisjoni juhised noortegarantii süsteemi ülesehitamise kohta anti liikmesriikidele viis kuud pärast nõukogu soovituse vastuvõtmist 32–35 Liikmesriikide esitatud noortegarantii rakenduskavade projektide komisjonipoolne hindamine oli terviklik ja õigeaegne 36-37 Komisjoni hindamise käigus tuvastati paljud noortegarantii rakenduskavade projektide puudused 38-39 Mitte kõik liikmesriigid ei esitanud komisjoni hindamise alusel muudetud noortegarantii rakenduskava 40–43 Noortegarantii rakenduskavade hindamine komisjoni poolt ei olnud piisavalt kooskõlas tema ESFi/noorte tööhõive algatuse rakenduskavade eelhindamisega
Contents 04 44–84 45–57 58–64 65–84 85–91 The Court identified a number of risks to the effective implementation of the Youth Guarantee scheme Risk that total funding may not be adequate Lack of definition of good quality job offer may hamper the effectiveness of the Youth Guarantee Comprehensive Youth Guarantee monitoring and reporting framework still being developed Conclusions and recommendations Annex I — Annex II — Annex III — Youth unemployment rate (June 2014) Countries eligible for YEI funding Commission assessment of YGIP and YEI ex ante conditionalities Reply of the Commission 
Sisukord 04 44–84 45–57 58–64 65–84 Kontrollikoda tegi kindlaks mitu noortegarantii süsteemi mõjusat rakendamist ohustavat riski Risk, et rahastamise kogusumma ei ole piisav Kvaliteetse tööpakkumise määratluse puudumine võib noortegarantii mõjusust ohustada Noortegarantii terviklik järelevalve-ja aruandlusraamistik on endiselt väljatöötamisel Järeldused ja soovitused I lisa. II lisa. III lisa.
European Semester: The European Semester is the first phase of the EU’s annual cycle of economic policy guidance and surveillance. 
Euroopa poolaasta: ELi majanduspoliitika juhendamise ja jälgimise aastase tsükli esimene osa.
Each European Semester, the European Commission analyses the fiscal and structural reform policies of every Member State, provides recommendations, and monitors their implementation. 
Igal Euroopa poolaastal analüüsib Euroopa Komisjon kõigi liikmesriikide fiskaal-ja struktuurireformide poliitikat, annab soovitusi ning jälgib nende elluviimist.
In the second phase of the annual cycle, known as the National Semester, Member States implement the policies they have agreed. 
Aastase tsükli teises osas ehk nn liikmesriikide poolaastal rakendavad liikmesriigid kokkulepitud põhimõtteid.
European Social Fund: The European Social Fund (ESF) aims to strengthen economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities (mainly through training measures), encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Euroopa Sotsiaalfond: Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülesanne on tugevdada Euroopa Liidus majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete kaudu), soodustades kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Impact assessments: The impact assessments (IAs) contribute to the EU decision‐making processes by systematically collecting and analysing information on planned interventions and estimating their likely impact. 
Mõjuhindamine: aitab kaasa ELi otsustusprotsessile, kuna selle raames kogutakse ja analüüsitakse süstemaatiliselt teavet kavandatud sekkumiste kohta ning hinnatakse nende eeldatavat mõju.
IAs must be carried out for all major policy initiatives (i.e. those presented in the annual policy strategy (APS) or, later, in the Commission’s legislative work programme (CLWP)), with some clearly defined exceptions. 
Mõjuhindamine tuleb teha kõigi peamiste poliitiliste algatuste (st iga-aastases poliitilises strateegias või hiljem komisjoni õigusloome-ja töökavas kindlaksmääratud algatuste) kohta, välja arvatud mõningad selgelt määratletud erandid.
In addition, other significant initiatives can be covered on a case‐by‐case basis. 
Lisaks võidakse juhtumipõhiselt hinnata muid olulisi algatusi.
NEETs: NEETs are defined as young people ‘neither in employment, education or training’. 
NEET-noored: mittetöötavad ja mitteõppivad noored.
This definition was agreed by the Employment Committee (EMCO) in April 2010 for use in the context of the Europe 2020 Integrated Guidelines. 
Määratlus lepiti kokku tööhõivekomitees 2010. aasta aprillis strateegia „Euroopa 2020” koondsuuniste kontekstis kasutamiseks.
Youth Action Team: In February 2012, the Commission, together with the eight Member States with the highest levels of youth unemployment at the time, set up Youth Action Teams (YATs) to identify measures to make use of EU funding (including that from the ESF) still available under the 2007–13 programming period to support job opportunities for young people and small and medium‐sized businesses. 
Noorte tegevusrühm: 2012. aasta veebruaris moodustas komisjon koos kaheksa liikmesriigiga, kus noorte töötuse määr oli tol hetkel kõige kõrgem, noorte tegevusrühmad, et kindlaks teha meetmed, mille abil rakendada programmitöö perioodi 2007–2013 veel kasutada olevaid ELi vahendeid (sealhulgas ESFi vahendeid) noorte ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate töövõimaluste toetamiseks.
Youth Employment Initiative: The Youth Employment Initiative (YEI) aims to provide financial support to regions experiencing youth unemployment rates above 25 %, by supporting the implementation of the Youth Guarantee to reinforce and complement the activities funded by the ESF. 
Mõisted 07 Noorte tööhõive algatus: loodud rahalise toetuse andmiseks piirkondadele, kus noorte töötuse määr on üle 25%, toetades noortegarantii rakendamist ESFist rahastatud tegevuste tõhustamiseks ja täiendamiseks.
It funds activities directly, targeting young people not in employment, education or training (NEETs) under the age of 25 years (or where the Member States consider relevant, under the age of 30). 
Sellest rahastatakse otseselt alla 25-aastastele (või alla 30-aastastele, kui liikmesriik peab seda asjakohaseks) mittetöötavatele ja mitteõppivatele (NEET) noortele suunatud tegevusi.
It has an overall budget of 6 billion euro. 
Algatuse kogueelarve on 6 miljardit eurot.
The policy framework for the YEI is constituted by the Youth Employment Package and in particular by the recommendation on establishing the Youth Guarantee. 
Noorte tööhõive algatuse poliitikaraamistiku moodustavad noorte tööhõive pakett ja noortegarantii loomise soovitus.
The legal basis for the YEI is provided by the ESF regulations for 2014–20. 
Noorte tööhõive algatuse õiguslik alus on esitatud perioodi 2014–2020 ESFi määrustes.
Youth Guarantee: The Youth Guarantee, adopted by the Council recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee, should ensure that all young people up to the age of 25 receive a good quality offer of employment, continued education, an apprenticeship or a traineeship within 4 months of leaving formal education or becoming unemployed. 
Noortegarantii: noortegarantii loomist käsitlevas nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses vastu võetud noortegarantii eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi-või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates formaalharidussüsteemist lahkumisest või töötuks jäämisest.
The Youth Guarantee is a crucial structural reform, making institutions work better together to provide concrete results for young people. 
Noortegarantii on oluline struktuurireform, mille raames teevad institutsioonid tihedamat koostööd, et pakkuda noortele reaalseid tulemusi.