natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 4 – Operational structure for EU-backed venture capital instruments 16 The Commission: • designs the instruments • provides EU funding • determines investment strategy • supervises programme EU’s Equity Financial Instruments [programme (period) instrument] The EIF manages the Financial Instruments by: Input: Over 1,7 BN EUR of EU’s budget since ’98 until 06/18 Output: Up to 6-7 % of fees payables to EIF as service provider Financial investments into 140 VCF Backing of 1 562 portfolio companies • • G&E (‘98 –’00) ESU 1998 NEW EFSI (‘16 –’20) SMEW Equity Product ... ... 
Joonis 4. ELi toetatud riskikapitalivahendite rakendamise ülesehitus 16 Komisjon: • kavandab vahendid • eraldab ELi toetuse • määrab investeerimisstrateegia • teeb programmi üle järelevalvet EIF valitseb rahastamisvahendeid järgmiselt: Sisend: Üle 1,7 miljardi euro ELi eelarvest alates aastast 1998 kuni 06/2018 Väljund: Kuni 6–7% tasudena EIFile kui teenuseosutajale Finants-investeeringud 140 riskikapitalifondi Enam kui 1 562 ettevõtte toetamine • • G&E (‘98 –’00) ESU 1998 UUS EFSI (‘16–’20) EFSI VKEde komponendi omakapitalitoode Riskikapitalifondid ...
Portfolio Companies Closed for investments Open for investments selecting investments monitoring and controlling investments MAP (‘01 –’06) CIP (‘07 –’13) ESU 2001 GIF COSME (‘14 –’20) EFG H2020 (‘14 –’20) IFE invest into... 
Portfelli kuuluvad ettevõtted valib investeeringud teeb seiret ja kontrollib investeeringuid ELi omakapitali investeerivad rahastamisvahendid [programm (periood) rahastamisvahend] Investeeringuteks suletud Investeeringuteks avatud MAP (‘01–’06) ESU 2001 CIP (‘07–’13) GIF COSME (‘14–’20) EFG H2020 (‘14 –’20) IFE investeerivad edasi Finantsvahendajad Riskikapitalifondide fondid ... investeerivad... ...
Funds of Venture capital funds Financial intermediaries ... ... 
Riskikapitalifondid Riskikapitalifondid ...
Innovative SMEs Innovative SMEs 23 The EIF has become one of the biggest players in the European venture capital market. 
Portfelli kuuluvad ettevõtted Innovaatilised VKEd Innovaatilised VKEd 23 EIFist on saanud Euroopa riskikapitalituru üks suuremaid tegijaid.
In 2018, the EIF alone signed agreements with venture capital funds committing to invest €1.4 billion. 
2018. aastal sõlmis ainuüksi EIF riskikapitalifondidega lepinguid mahus, mis kohustab neid investeerima 1,4 miljardit eurot.
Innovative SMEs 
Innovaatilised VKEd
Audit scope and approach 24 We decided to look at venture capital markets because of the EU’s increasing involvement of the EU in this policy area which we have not covered before. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 24 Otsustasime riskikapitaliturge uurida, kuna ELi osalus selles poliitikavaldkonnas on suurenenud ja me ei ole seda teemat varem käsitlenud.
We assessed whether the Commission was making good use of its venture capital instruments by examining whether: (a) the Commission has carried out good quality of the ex ante, interim and ex post evaluations; (b) the investment strategy with which the EU delivered its assistance was comprehensive; (c) the EU instruments have been properly implemented by the EIF. 
Hindasime, kas komisjon kasutas oma riskikapitalivahendeid hästi; ja uurisime, kas a) komisjon on koostanud kvaliteetseid eel-, vahe-ja järelhindamisi; b) ELi poolt toetuse andmiseks kasutatud investeerimisstrateegia oli terviklik; ning c) EIF on ELi rahastamisvahendeid nõuetekohaselt rakendanud.
25 We expect our report to help the Commission to implement its policy more efficiently and effectively. 
25 Loodame, et meie aruanne aitab komisjonil oma poliitikat tõhusamalt ja tulemuslikumalt ellu viia.
We focused on the 2014-2020 period when assessing the appropriateness of the interventions’ design. 
Keskendusime meetmete asjakohasuse hindamisel perioodile 2014–2020.
For the other aspects, we took into account all centrally managed EU interventions since 1998. 
Muude aspektide puhul võtsime arvesse kõiki tsentraalselt hallatavaid ELi sekkumisi alates aastast 1998.
Where applicable, we also considered the draft InvestEU programme for the 2021-2027 period. 
Vajaduse korral võtsime arvesse ka programmi „InvestEU 2021–2027“ ettepanekut.
26 To collect audit evidence, we reviewed relevant documentation, including a sample documenting the EIF’s process for selecting venture capital funds. 
26 Auditi tõendusmaterjali kogumiseks vaatasime läbi asjakohased dokumendid (sealhulgas EIFi riskikapitalifondide valimise protsessi kirjeldavatest dokumentidest moodustatud valimi).
We also interviewed staff from the Commission, the EIF, France’s Banque Publique d'Investissement, and Invest Europe19, as well as academics and fund managers. 
Lisaks küsitlesime komisjoni, EIFi, Prantsusmaa Banque Publique d’Investissement’ ja Invest Europe’i töötajaid19, akadeemiliste ringkondade esindajaid ja fondivalitsejaid.
Furthermore, we visited venture capital and start-up associations, promotional banks, ministries and venture capital funds in Denmark and Italy. 
Peale selle külastasime Taanis ja Itaalias riskikapitali-ja idufirmade ühendusi, tugipanku, ministeeriume ja riskikapitalifonde.
Lastly, we conducted two surveys among venture capital fund managers. 
Korraldasime ka kaks küsitlust riskikapitalifondide valitsejate seas.
17 19 Invest Europe is an association representing Europe’s private equity, venture capital and infrastructure sectors, as well as their investors. 
17 19 Invest Europe on ühendus, kes esindab Euroopa börsivälistesse ettevõtetesse investeerivat, riskikapitali-ja infrastruktuurisektorit ning nende investoreid.
Observations Weaknesses in ex ante and ex post evaluations 27 Before launching a new intervention, the Commission has to carry out an ex ante evaluation and/or impact assessment, including an analysis of market needs. 
Tähelepanekud Puudused eel-ja järelkontrollides 27 Enne uue sekkumise käivitamist peab komisjon läbi viima eel-ja/või mõjuhindamise, mis hõlmab turuvajaduste analüüsi.
The evaluation and assessment should also analyse the structure and financing needs of companies’ targeted by the instrument, and available sources of funding. 
Nende käigus tuleks analüüsida ka vahendi sihtrühma ettevõtete struktuuri ja rahastamisvajadusi ning olemasolevaid rahastamisallikaid.
Using this information, the Commission can estimate the funding gap and determine the appropriate scale of its support to the venture capital market. 
Selle teabe abil saab komisjon hinnata rahastamispuudujääki ja määrata kindlaks riskikapitaliturule antava toetuse sobiva suuruse.
28 The main objective of all EU interventions since 1998 has been to improve access to finance for businesses, in particular SMEs, by supporting entrepreneurship and innovation. 
28 Alates 1998. aastast on kõigi ELi sekkumiste peamine eesmärk olnud parandada ettevõtluse ja innovatsiooni toetamise abil ettevõtjate, eelkõige VKEde juurdepääsu rahastamisele.
For each intervention, the Commission is expected to carry out interim and/or ex post evaluations to assess the intervention’s effectiveness. 
Iga sekkumise puhul peab komisjon selle tõhususe hindamiseks tegema vahe-ja/või järelhindamisi.
Interventions were not based on a proper assessment of market needs 29 We examined whether and how the Commission had determined and quantified the funding gap for the interventions in the current programming period (2014-2020). 
Sekkumised ei põhinenud turuvajaduste asjakohasel hindamisel 29 Uurisime, kas ja kuidas oli komisjon oli kindlaks määranud ja kvantifitseerinud praeguse programmitöö perioodi (2014–2020) sekkumiste aluseks oleva rahastamispuudujäägi.
We also looked at whether this had been done at both an aggregate EU level and Member State level. 
Samuti uurisime, kas seda oli tehtud nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil.
Lastly, we analysed whether a funding gap had been established for the different phases in a company’s lifecycle (see Figure 1). 
Lõpuks analüüsisime, kas rahastamispuudujääk oli kindlaks tehtud ettevõtte olelusringi eri etappide kaupa (vt joonis 1).
30 We found that although the Commission had carried out ex ante evaluations and impact assessments and analysed market needs by looking at supply and demand, the quantification of the funding gap was not comprehensive. 
30 Leidsime, et kuigi komisjon oli teinud eel-ja mõjuhindamisi ning analüüsinud turuvajadusi (uurides pakkumist ja nõudlust), ei olnud rahastamispuudujäägi kvantifitseerimine põhjalik.
This was mainly due to the lack of data. 
Selle peamine põhjus on andmete puudumine.
The Commission also noted “no consensus in the academic literature on whether the low levels of venture capital investments compared to GDP in most EU Member States are predominantly a supply or a demand-side problem, i.e. whether there is insufficient venture capital supply or whether there are insufficient companies to invest in”20. 
Komisjon märkis ka, et „teaduskirjanduses ei ole üksmeelt selles, kas riskikapitaliinvesteeringute madal osakaal SKPst enamikus ELi liikmesriikides tuleneb peamiselt probleemist pakkumise või nõudluse poolel, st kas riskikapitali pakkumine on ebapiisav või ei ole piisavalt ettevõtteid, kuhu investeerida“20.
20 JRC Science for Policy Report, “Improving access to finance: which schemes best support the emergence of high-growth innovative enterprises?”, p. 12. 18 
20 Teadusuuringute Ühiskeskuse teadus-ja poliitikaaruanne „Improving access to finance: which schemes best support the emergence of high-growth innovative enterprises?“ (Parem juurdepääs rahastamisele: millised kavad aitavad kõige paremini toetada kiiresti kasvavate innovaatiliste ettevõtete tekkimist?), lk 12. 18
31 For example, in 2011 the Commission carried out an ex ante evaluation and an impact assessment of the centrally managed Equity Facility for Growth (EFG). 
31 Näiteks tegi komisjon 2011. aastal tsentraalselt hallatava kasvuetapi omakapitalirahastu (EFG) eel-ja mõjuhindamise.
We found that the underlying study carried out on behalf of the Commission did not explain the reasoning behind its estimate of the funding gap21. 
Leidsime, et nende hindamiste aluseks olnud komisjoni tellimusel läbi viidud uuringus ei selgitatud rahastamispuudujäägi suurusele antud hinnangut21.
32 For another centrally managed instrument, the InnovFin Equity Facility (IFE), we found that the 2013 assessment was only carried out after the legislative proposal had been made and an indicative budget had already been discussed among the Commission, the Parliament and the Council. 
32 Samuti tsentraalselt hallatava rahastamisvahendi – InnovFini varase etapi omakapitalirahastu (IFE) kohta leidsime, et 2013. aasta hindamine viidi läbi alles peale seda, kui seadusandlik ettepanek oli tehtud ja komisjon, parlament ja nõukogu olid juba arutanud vahendi esialgset eelarvet.
33 We also found that when EFSI was launched in 2015, the Commission did not perform a comprehensive ex ante evaluation or an impact assessment of the funding gap or market needs. 
33 Leidsime ka, et kui EFSI 2015. aastal käivitati, ei teinud komisjon põhjalikku eelhindamist ega rahastamispuudujäägi või turuvajaduste mõjuhindamist.
Nor did it conduct such an assessment in 2017, when the EU guarantee was increased by €10 billion (to €26 billion) and the investment period extended from 31 July 2019 to 31 December 202022. 
Sellist hindamist ei teinud ta ka 2017. aastal, kui ELi tagatist suurendati 10 miljardi euro võrra (26 miljardi euroni) ja investeerimisperioodi pikendati 31. juulist 2019 kuni 31. detsembrini 202022.
34 Also in 2015, a specific assessment was carried out on behalf of the Commission to explore the possibility of using a fund-of-funds structure23. 
34 Ka 2015. aastal tehti komisjoni tellimusel hindamine, et uurida fondifondide struktuuri kasutamise võimalust23.
Based on interviews with 105 venture capital fund managers, it showed that opinions were divided on the state and needs of the venture capital market. 
105 riskikapitalifondi valitsejatega peetud vestlused näitasid, et arvamused riskikapitalituru olukorra ja vajaduste kohta olid erinevad.
The assessment neither quantified the funding gap nor addressed the issue of absorption when recommending the financial size of the fund-of-funds to be created. 
Fondifondide rahalise suuruse kohta soovituste andmisel ei käsitletud hindamises ei rahastamispuudujääki ega seda, kui kiiresti suudetaks eraldatud raha ära kasutada.
35 The Commission has already carried out its ex ante evaluation/impact assessment for the successor venture capital interventions under the future InvestEU programme for the upcoming 2021-2027 period. 
35 Komisjon on juba teinud eelhindamise / mõju eelhindamise järgmiste riskikapitalimeetmete jaoks (järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks 2021– 2027 kavandatud programm „InvestEU“).
However, once again, the funding gap has not been quantified. 
Rahastamispuudujääki ei ole aga ka see kord kvantifitseeritud.
21 Annex A to the 2011 report prepared by Economisti Associati srl in collaboration with EIM Business & Policy Research, the Evaluation Partnership, the Centre for Strategy and Evaluation Services, and the Centre for European Studies, p. A.13. 
21 2011. aasta aruande A lisa, Economisti Associati srl koostöös järgmiste partneritega: EIM Business & Policy Research, The Evaluation Partnership, the Centre for Strategy and Evaluation Services, Centre for European Studies, lk A.13.
22 ECA Opinion No 2/2016, “EFSI: an early proposal to extend and expand”, paragraph 26, and ECA special report 3/2019, “European Fund for Strategic Investments: Action needed to make EFSI a full success”, paragraph 17. 
22 Kontrollikoja arvamuse nr 2/2016 (ettepaneku kohta EFSI kestuse pikendamiseks ja mahu suurendamiseks) punkt 26 ning eriaruande nr 3/2019: „Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond: täieliku edu tagamiseks on vaja meetmeid“, punkt 17.
23 Oxford Research Centre for Strategy & Evaluation Services, “Assessing the Potential for EU Investment in Venture Capital and Other Risk Capital Fund of Funds”, October 2015. 19 
23 Oxford Research Centre for Strategy & Evaluation Services, „Assessing the Potential for EU Investment in Venture Capital and Other Risk Capital Fund of Funds“, oktoober 2015. 19
36 In our view, increasing budgetary resources for venture capital funds (see Table 1) without properly quantifying the funding gap may lead to the risk that such funds cannot be absorbed (see Box 3). 
36 Meie arvates võib riskikapitalifondidele eraldatava raha suurendamine (vt tabel 1) ilma rahastamispuudujäägi piisava kvantifitseerimiseta põhjustada riski, et olemasolevat raha ei kasutata ära (vt 3. selgitus).
20 Box 3 Increase of public funds without a proper assessment of the market size may lead to a risk of non-absorption The substantial increase of public funds in the venture capital market can lead to a risk of non-absorption if there is a lack of: : (i) venture capital funds to invest in; (ii) interested private investors; (iii) SMEs with growth potential to invest in. 
20 3. selgitus Avaliku sektori vahendite suurendamine ilma turu suuruse nõuetekohase hindamiseta võib kaasa tuua raha mittekasutamise riski Avaliku sektori raha märkimisväärne suurenemine riskikapitaliturul võib põhjustada vahendite mittekasutamise riski, kui on puudu järgmisest: i) liiga vähe riskikapitalifonde, kuhu saaks investeerida; ii) liiga vähe erainvestoreid; ning iii) liiga vähe kasvupotentsiaaliga VKE-sid, kuhu saaks investeerida.
A 2011 study24 revealed that it would be challenging for the EU to invest more than €300 million a year over the 2014-2020 period due to non-absorption risks. 
Üks 2011. aastal tehtud uuring24 näitas, et perioodil 2014–2020 oleks ELil keeruline investeerida rohkem kui 300 miljonit eurot aastas, kuna on oht, et turg ei suuda rohkem raha vastu võtta.
However, the funds allocated by the EU to venture capital are already close to this amount. 
EL on aga juba eraldanud riskikapitaliks peaaegu nii suure summa.
For the period 2014-2020, the average annual investment by the EU interventions totals around €285 million per year (i.e. €1 989 million over 7 years). 
Perioodil 2014–2020 on ELi sekkumiste keskmine maht ligikaudu 285 miljonit eurot aastas (st 1,989 miljardit eurot 7 aasta jooksul).
Moreover, the funds allocated to the EFSI SMEW equity product were increased by €1 050 million (see paragraph 07 of Annex II). 
Lisaks suurendati EFSI VKEde komponendi omakapitalitootele eraldatud raha 1,050 miljardi euro võrra (vt II lisa punkt 07).
An ambitious amount may create pressure to commit funds quickly. 
Suur summa võib tekitada surve raha kiireks eraldamiseks.
Since first-time funds or virgin markets require more time for development, this time pressure may lead to a concentration of funds on the “usual” markets or operators, as mature markets and established funds are given priority. 
Kuna uute fondide ja uute turgude arendamine võtab rohkem aega, võib selline ajasurve põhjustada raha koondumist n-ö tuntud turgudele ja fondivalitsejatele, sest eelistatakse küpseid turge ja olemasolevaid fonde.
Moreover, the 2011 study said "pressure to commit funds may result in the provision of funding to ‘sub-standard’ investees which in due course would inevitably depress returns on investments". 
Lisaks sedastati 2011. aasta uuringus, et „raha eraldamise survega võib kaasneda standarditele mittevastavatesse ettevõtetesse investeerimine, mis vähendab hiljem paratamatult investeeringute tulusust“.
Insufficient evidence of the impact of the EU interventions 37 We examined whether previous interim and ex post evaluations had demonstrated the effectiveness of EU support to venture capital. 
Ebapiisavad tõendid ELi meetmete mõju kohta 37 Uurisime, kas varasemad vahe-ja järelhindamised on näidanud riskikapitalile antava ELi toetuse tulemuslikkust.
Proper interim and ex post evaluations provide valuable information for the design of new instruments. 
Asjakohased vahe-ja järelhindamised annavad väärtuslikku teavet uute vahendite kavandamiseks.
38 Since it began supporting venture capital, the Commission has presented six mid-term and two final evaluations. 
38 Alates ajast, kui komisjon hakkas riskikapitali toetama, on ta koostanud kuus vahe-ja kaks lõpphindamist.
Typically, the evaluations reported on outputs and results, such as the number of venture capital funds supported or the number of companies in which the EU-backed venture capital funds had invested. 
Tavaliselt kajastasid need väljundeid ja tulemusi, nagu toetatud riskikapitalifondide arv ning nende ettevõtete arv, millesse ELi toetatavad 24 2011. aasta aruanne, Economisti Associati srl koostöös järgmiste partneritega: EIM Business & Policy Research, The Evaluation Partnership, the Centre for Strategy and Evaluation Services, Centre for European Studies.
However, the evaluations did not analyse the EU intervention’s impact on the venture capital industry or its economic effects (such as growth, innovation, or jobs maintained and created). 
Hindamistes ei analüüsitud aga ELi sekkumise mõju riskikapitali valdkonnale ega selle majanduslikku mõju (nt majanduskasv, innovatsioon või säilitatud ja loodud töökohad).
39 Both ex post evaluations were carried out too early. 
39 Mõlemad järelhindamised tehti liiga vara.
For example, the final evaluation covering the High Growth and Innovative SME Facility was issued in 2011. 
Näiteks avaldati suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi lõplik hindamine 2011. aastal.
However, the EIF could approve limited partnership agreements with venture capital funds up until 2013 – leaving them around five years to invest in companies. 
Samas sai EIF riskikapitalifondidega usaldusfondide ühingulepinguid heaks kiita kuni aastani 2013 ning riskikapitalifondidel oli siis umbes viis aastat aega, et ettevõtetesse investeerida.
40 The interim evaluation of GIF and ex post evaluations of ESU 1998 and ESU 2001 were weakened by the limited availability of data. — The early instruments European Technology Facility Start-up 1998 and European Technology Facility Start-up 2001 had no performance indicators. 
40 Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi (GIF) vahehindamise ning ESU 1998 ja ESU 2001 järelhindamiste kvaliteedile mõjus halvasti andmete vähene kättesaadavus. — Varajastel vahenditel, nagu Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm (ESU 1998) ja Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm (ESU 2001), tulemusnäitajad puudusid.
The ex post evaluation of these instruments recommended the use of well-designed performance indicators. — Although the legal basis of the GIF instrument set indicators and targets, these mainly related to outputs. 
Nende vahendite järelhindamistes soovitati kasutada hästi kavandatud tulemusnäitajaid. — Kuigi suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi õiguslik alus sisaldab näitajaid ja neile seatud eesmärke, on need peamiselt seotud väljunditega.
The interim evaluation covering the GIF instrument therefore again recommended developing results and impact indicators to allow for a final evaluation of effectiveness. 
Seepärast soovitati suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi käsitlevas vahehindamises tulemus-ja mõjunäitajate seadmist, mis võimaldaks teha tulemuslikkuse lõpphindamise.
The Commission added indicators, but the final evaluation could not draw on them as it was carried out within a year of the mid-term evaluation. 
Komisjon lisas näitajad, kuid lõpphindamises ei saanud neid kasutada, kuna see viidi läbi ühe aasta jooksul pärast vahehindamist.
41 The evaluations relied mostly on qualitative methods such as interviews and surveys. 
41 Hindamistes tugineti peamiselt kvalitatiivsetele meetoditele, nagu vestlused ja küsitlused.
While the information gathered was useful, it was not corroborated by quantitative methods. 
Kogutud teave oli küll kasulik, kuid seda ei kinnitatud kvantitatiivsete meetoditega.
42 The interim and final evaluations carried out by the Commission did not analyse the counterfactual scenario. 
42 Komisjoni tehtud vahe-ja lõpphindamistes ei analüüsitud vastupidist stsenaariumi.
Evaluators did not assess how many jobs were created or 21 maintained by the companies that had benefited from the venture capital funding compared with the theoretical number that might have been created in the funding’s absence. 
Hindajad ei võrrelnud riskikapitali saanud ettevõtetes loodud või säilitatud töökohtade arvu teoreetilise töökohtade arvuga, mis oleks loodud juhul, kui ettevõtted ei oleks rahastamist saanud.
43 In 2011, an EU-funded research project25 performed such a counterfactual analysis, which considered venture capital from all sources (not only from the EU), and companies from seven Member States and one non-EU country. 
43 Ühes ELi rahastatud teadusprojektis25 tehti 2011. aastal selline vastupidise stsenaariumi analüüs, mis hõlmas kõiki riskikapitali allikaid (mitte ainult EList) ning seitsme liikmesriigi ja ühe kolmanda riigi ettevõtteid.
The analysis concluded: “Findings generally supported the view that venture capital investors had a considerable positive treatment effect on firms’ growth, productivity, as well as investment and innovation performance. 
Analüüsi tulemused olid järgmised: „leiud toetavad üldiselt seisukohta, et riskikapitaliinvestoritel on märkimisväärne positiivne mõju nii ettevõtete kasvule ja tootlikkusele kui ka investeeringute ja innovatsiooni tulemuslikkusele.
Venture capital investors helped their portfolio firms to outperform firms not backed by venture capital even during the financial crisis in 2008-2009. 
Riskikapitaliinvestorid aitasid oma portfellis olevatel ettevõtetel olla edukamad kui ilma sellise toeta ettevõtted – seda isegi 2008–2009 aasta finantskriisi ajal.