natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 3 – Clear guidance on the EAFRD’s role for renewable energy support First alinea: The Commission can only partially accept this recommendation, as it is not in a position at this stage to make specific commitments in relation to legislative proposals for the post 2020 period. 
3. soovitus – selged suunised EAFRD osa kohta taastuvenergia toetuste valdkonnas Esimene taane. Komisjon on selle soovitusega ainult osaliselt nõus, sest selles etapis ei ole võimalik võtta konkreetseid kohustusi, mis on seotud seadusandlike ettepanekutega 2020. aasta järgseks perioodiks.
The Commission commits to analyse possible ways of strengthening result-orientation of the future CAP, by achieving EU added value whilst reflecting better the needs and aspirations of the territories concerned, as outlined in Commission Communication COM(2017) 713 final. 
Komisjon hakkab analüüsima võimalusi tulevase ühise põllumajanduspoliitika tulemusele orienteerituse tugevdamiseks, saavutades Euroopa lisaväärtuse ning samaaegselt kajastades paremini asjaomaste piirkondade vajadusi ja püüdlusi, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises COM(2017) 713 final.
Furthermore Member States/Regions are best placed to decide which funding instruments are most suitable in their specific context and how they should best be combined to achieve renewable energy targets and rural development objectives in the most cost-effective way. 
Lisaks on liikmesriigid/piirkonnad parimal positsioonil, et otsustada, millised rahastamisvahendid on konkreetses kontekstis kõige sobivamad ning kuidas neid saaks kõige paremini kombineerida, et saavutada taastuvenergia ning maaelu arengu eesmärke kõige kulutõhusamal viisil.
Second alinea: The Commission accepts this recommendation and considers it has already implemented it. 
Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et on seda omalt poolt järginud.
The website of the European Network for Rural Development includes a database containing good practices, including, inter alia, examples of renewable energy projects supported by the EAFRD and of community based approaches in this field. 
Euroopa maaelu arengu võrgustiku veebisaidil on andmebaas, mis sisaldab häid tavasid, muu hulgas näiteid EAFRD toetatud taastuvenergiaprojektide ning kogukonnapõhiste lähenemisviiside kohta selles valdkonnas.
Furthermore, under EIP-AGRI, a Focus Group on "enhancing production and use of renewable energy on the farm" has just been launched; the first meeting took place on 21-22 November 2017. 
Lisaks on Euroopa põllumajanduse tootlikkuse ja säästlikkuse innovatsioonipartnerluse (EIP-AGRI) raames äsja moodustatud töörühm taastuvenergia tootmise ja kasutamise võimendamiseks põllumajandusettevõtetes. Töörühma esimene koosolek toimus 21.– 22. novembril 2017.
While it is true that no specific output indicators for renewable energy projects existed at the beginning of the period 2007-2013, the CMEF 2007-2013 included an impact indicator covering the increase of production of renewable energy for programme evaluation. 
On tõsi, et kuigi perioodi 2007–2013 alguses puudusid konkreetsed taastuvenergiaprojektide väljundnäitajad, sisaldas ühine seire-ja hindamisraamistik2007–2013 programmi hindamise mõjunäitajat, mis hõlmab taastuvenergia tootmise kasvu.
This provided some information depending on the extent to which the programmes addressed this issue. 
See andis mõningast teavet sõltuvalt sellest, mil määral oli kõnealust küsimust programmides käsitletud.
Within the framework of shared management the RDP evaluations are the responsibility of Member States. 
Liikmesriigid vastutavad ühise juhtimise raames maaelu arengu programmi hindamise eest.
91. 
9
Commission's guidelines for the enhanced annual implementation reporting of 2019 are currently being prepared. 
9
As outlined in the reflections on the post 2020 period, the Commission commits to analyse possible ways to improve the performance measurement of the CAP as a whole. 
Vastavalt 2020.aasta järgset perioodi käsitlevale arutelule keskendub komisjon võimaluste analüüsimisele, kuidas parandada ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmist tervikuna.
An enhanced CAP delivery model focussed on results is envisaged. 
Nähakse ette tõhusam ühise põllumajanduspoliitika rakendamise mudel, mis keskendub tulemustele.
To this end the assurance process would need to be adapted to the requirements of a result-driven policy design including the development and application of solid and measurable indicators and of a credible performance monitoring and reporting. 
Selleks tuleb kinnitusprotsess kohandada tulemuspõhise poliitika nõuetele, sealhulgas välja töötada ja rakendada veenvaid ja mõõdetavaid näitajaid ning usaldusväärset tulemuslikkuse jälgimist ja aruandlust.
Recommendation 4 – A simpler and more meaningful monitoring and evaluation framework The Commission partially accepts this recommendation. 
4. soovitus – lihtsam ja mõttekam seire-ja hindamisraamistik Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus.
The recommendation has already been implemented with respect to data on expenditure on renewable energy and the renewable energy produced from supported projects. 
Soovitust on juba rakendatud seoses taastuvenergiale tehtavaid kulutusi käsitlevate andmete ning toetatud projektide kaudu toodetud taastuvenergiaga.
The enhanced annual implementation reports of 2019 will contain this information. 
2019. aastal kasutusele võetavad rakendamise täiustatud aastaaruanded sisaldavad seda teavet.
However, the Commission has no mandate to require Member States to provide information in these reports which they have not been asked to collect from the outset of the programming period, such as data on the energy capacity installed. 
Kuid komisjonil puuduvad volitused, et nõuda liikmesriikidelt nendes aruannetes teabe esitamist, mida neil ei olnud kohustuslik koguda programmiperioodi alguses (näiteks teavet paigaldatud energiavõimsuse kohta).
The current programming period applies the so-called N+3 rule at programme level in order to allow full use of EAFRD funding according to the objectives set in the respective rural development programmes. 
Praegusel programmiperioodil kehtib programmi tasandil nn „n+3“ reegel, et võimaldada EAFRD rahastamise täielikku ärakasutamist vastavalt asjaomastes maaelu arengu programmides sätestatud eesmärkidele.
This aims at reducing the risk that EAFRD support will be granted without benefit, while selection procedures can be adapted during the programming period in line with shared management and the partnership principle. 
Sellega püütakse vähendada ohtu, et EAFRD toetus antakse ilma, et sellest oleks selget kasu, samas kui valikumenetlusi saab programmiperioodi kestel kohandada kooskõlas jagatud juhtimise ja partnerluse põhimõttega.
Recommendation 5 – Better project selection taking into account value added to rural areas and project viability The Commission considers this recommendation to be addressed to the Member States. 
5.soovitus – projektide parem valik, võttes arvesse lisaväärtust maapiirkondadele ja projektide nähtavust Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
While actual selection procedures and definition of selection criteria remain the competence of the Member States in line with the shared management principle, the Commission will pursue its ongoing efforts to encourage Member States to apply relevant selection procedures. 10 
Kuigi tegelikud valikumenetlused ja valikukriteeriumide kindlaksmääramine jäävad liikmesriikide pädevusse kooskõlas ühise juhtimise põhimõttega, jätkab komisjon püüdlusi kutsuda liikmesriike üles kohaldama asjakohaseid valikumenetlusi. 10
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 10.11.2016 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 13.11.2017 Adoption of the final report after the adversarial procedure 10.1.2018 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 7.2.2018 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 10.11.2016 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 13.11.2017 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 10.1.2018 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 7.2.2018
Using more energy from renewable sources is crucial to reduce the EU greenhouse gas emissions and its dependence on fossil fuels and imported energy and thus contribute to the security of its energy supply. 
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia ulatuslikum tarbimine on otsustava tähtsusega, vähendamaks ELi kasvuhoonegaaside heidet ning sõltuvust fossiilkütustest ja imporditavast energiast, parandades seega liidu energiavarustuskindlust.
Moreover, renewable energy can play an important role as a driver of sustainable development in rural areas. 
Lisaks võib taastuvenergia mängida olulist rolli maapiirkondade kestliku arengu edendamisel.
In our audit, we found that there are potential synergies between renewable energy policy and funds designated to facilitate sustainable development, but that these synergies remain mostly unrealised. 
Auditiga leiti, et taastuvenergia poliitikal ja kestliku maaelu arengu hõlbustamiseks mõeldud vahenditel on koostoimepotentsiaali, ent kokkuvõttes on koostoime jäänud saavutamata.
The EU’s renewable energy policy is not explicit enough in establishing the conditions for linking renewable energy to rural development successfully. 
ELi taastuvenergia poliitikas ei ole piisavalt selgelt määratletud tingimused taastuvenergia edukaks seostamiseks maaelu arenguga.
The specific funding available for rural development could play a role in achieving EU and national renewable energy targets, but Member States did not always prioritise renewable energy projects that could make a contribution to sustainable rural development. 
Maaelu arenguks ettenähtud sihtotstarbelised vahendid võivad olla ELi ja riikide taastuvenergia eesmärkide saavutamise seisukohast küll olulised, ent liikmesriigid ei seadnud alati prioriteediks neid taastuvenergia projekte, mis võiksid kestlikule maaelu arengule kaasa aidata.
EN 2018 Special Report NO 08 EU support for productive investments in businesses - greater focus on durability needed (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2018 Eriaruanne nr 08 ELi toetus ettevõtete tootlikele investeeringutele – vajatakse suuremat rõhku kestvusele (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
AUDIT TEAM The ECA’s special reports set out the results of its audits of EU policies and programmes, or of management-related topics from specific budgetary areas. 
AUDITIRÜHM Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse auditite tulemused, mis hõlmavad ELi poliitikat ja programme ning konkreetsete eelarvevaldkondade juhtimisega seotud teemasid.
This performance audit was carried out by Audit Chamber II Investment for cohesion, growth and inclusion spending areas, headed by ECA Member Iliana Ivanova. 
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi ühtekuuluvusse, majanduskasvu ja kaasamisse tehtud investeeringute kuluvaldkondade eest vastutav II auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Iliana Ivanova.
The audit was led by ECA Member Ladislav Balko, supported by Branislav Urbanič, Head of Private Office and Zuzana Franková, Private Office Attaché and audit team member; Gerhard Ross, Director, Myriam Cazzaniga, Principal Manager; Kurt Bungartz, Head of Task; Alessandra Falcinelli and Jolita Korzunienė, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Ladislav Balko, keda toetasid kabinetiülem Branislav Urbanič, kabineti atašee ja auditirühma liige Zuzana Frankova, direktor Gerhard Ross, valdkonnajuht Myriam Cazzaniga, auditijuht Kurt Bungartz ning audiitorid Alessandra Falcinelli ja Jolita Korzunienė.
From left to right: Branislav Urbanič, Zuzana Franková, Ladislav Balko, Myriam Cazzaniga, and Jolita Korzunienė. 
Vasakult paremale: Branislav Urbanič, Zuzana Franková, Ladislav Balko, Myriam Cazzaniga ja Jolita Korzunienė.
Corrective measures taken in case of failure to achieve targets and comply with durability requirements were not applied consistently Some improvements were made in the 2014-2020 ESIF regulations to increase the potential for durability of results The regulatory framework has improved ... ... but there are still gaps Conclusions and recommendations 79 - 84 85 - 94 86 - 87 88 - 94 95 - 104 Annex I - Annex II - Annex III - Annex IV - Annex V - Annex VI - Annex VII - Annex VIII-ERDF allocations to productive investments, 2000-2020 per MS The Commission’s replies Intervention logic - The durability of the results of ERDF productive investment projects Information about the projects audited - achievement and durability of project outputs and results Key to Annex III Variation in the numbers of jobs in the audited projects Legal durability conditions set by the managing authorities Monitoring and reporting procedures of legal durability requirements Evaluation results concerning SMEs and large enterprises 3 
II lisa. III lisa. ERFi eraldised tootlikele investeeringutele liikmesriikide kaupa (2000–2020) Sekkumisloogika – ERFi tootlike investeeringute projektide tulemuste kestvus Teave auditeeritud projektide kohta – projektide väljundite ja tulemuste saavutamine ja kestvus Selgitus III lisa kohta Muutused auditeeritud projektide töökohtade arvus Korraldusasutuste poolt projektide kestvuse kohta seatud õiguslikud tingimused Kohustuslike kestvusnõuete täitmise seire-ja aruandlusmenetlused Tulemuste hindamine VKEde ja suurettevõtete kaupa Komisjoni vastused 3
ABBREVIATIONS AND GLOSSARY 4 (EU) Added value The EU added value is the value that an EU action adds to the value that would otherwise have been created by Member States acting alone. 
LÜHENDID JA MÕISTED 4 ELi lisaväärtus ELi isaväärtus on ELi tegevusest tulenev täiendav väärtus lisaks sellele, mida oleks võinud saavutada, kui liikmesriik oleks tegutsenud üksi.
In the context of this audit, the EU added value are the benefits resulting from the EU co-financed productive investments, such as enhancing the competitiveness of small and medium-sized enterprises, better identification of local and regional needs and solutions, long-term employment and greater scope for innovation. 
Käesoleva auditi kontekstis tähistab ELi lisaväärtus ELi kaasrahastatud toolikest investeeringutest saadud kasu, nagu näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suurem konkurentsivõime, kohalike ja piirkondlike vajaduste parem määratlemine ja lahendamine, pikaajaline tööhõive ning ulatuslikum innovatsioon.
European Regional Development Fund (ERDF) The European Regional Development Fund is aimed at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. 
ELTL Euroopa Liidu toimimise leping Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) Fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu rajamist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
5 European Structural and Investment funds (ESIF) There are five separate funds supporting the delivery of the European Union’s strategy for smart, sustainable and inclusive growth across the EU, as well as the fund-specific missions, with policy frameworks set for the seven-year MFF budgetary period: the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund (CF), the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid (ESIF) Viis eraldi fondi, mis toetavad mitmeaastase finantsraamistiku seitsmeaastaseks eelarveperioodiks kehtestatud poliitikaraamistike abil liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia elluviimist kogu liidus ning konkreetsete fondide ülesandeid; need on fondid on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF).
Managing authority (MA) A managing authority is a national, regional or local public authority (or any other public or private body) which has been designated by a Member State to manage an operational programme. 
Korraldusasutus Liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine.
Its tasks include selecting projects to be funded, monitoring how projects are implemented, and reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
Korraldusasutuse kohustuste hulka kuulub rahastatavate projektide valimine, järelevalve nende elluviimise üle ning komisjonile esitatav finants-ja tulemuste alane aruandlus.
The managing authority is also the body that imposes financial corrections on beneficiaries following audits carried out by the Commission, the European Court of Auditors or a relevant authority in a Member State. 
Korraldusasutus on ka asutus, kes kehtestab toetusesaajate suhtes finantskorrektsioone komisjoni, Euroopa Kontrollikoja või liikmesriigi asjaomase asutuse auditite põhjal.
Operational programme (OP) An OP sets out a Member State’s or a region’s priorities and specific objectives and describes how funding (both EU and national public funding and private co-financing) will be used during a given period (currently seven years) to finance projects. 
Rakenduskava Rakenduskavas määratakse kindlaks liikmesriigi või piirkonna prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning vahendite (nii ELi kui riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamise) kasutamine projektide rahastamiseks asjaomasel perioodil, mille pikkus on praegu seitse aastat.
The projects within an OP must contribute to a certain number of objectives. 
Rakenduskava projektid peavad aitama saavutada teatud hulga eesmärke.
The funding comes from the ERDF. 
Rakenduskava rahalised vahendid pärinevad ERFist.
The OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments can be made from the EU budget. 
Rakenduskava koostab liikmesriik ja komisjon peab selle heaks kiitma, enne kui ELi eelarvest saab makseid teha.
OPs can only be modified during the programme period if both parties agree. 
Rakenduskava saab programmitöö perioodi jooksul muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.
RES Renewable energy sources ROP Regional Operational Programme R&D Research and development SMEs Small and Medium-sized Enterprises Sound financial management Fair and transparent management of the EU budget in accordance with the financial regulation and, in particular, the principles of economy, efficiency and effectiveness. 
6 Usaldusväärne finantsjuhtimine ELi vahendite õiglane ja läbipaistev kasutamine vastavalt finantsmääruse sätetele, mis tähendab eelkõige lähtumist säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetest.
EXECUTIVE SUMMARY ERDF support for productive investments in businesses I. Over 75 billion euro from the European Regional Development Fund (ERDF) was earmarked for productive investments in enterprises between 2000 and 2013, and more than 68 billion euro is planned for that purpose in the period 2014 to 2020. 
KOKKUVÕTE ERFi toetus ettevõtete tootlikele investeeringutele I. Ajavahemikuks 2000–2013 eraldati Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ettevõtete tootlike investeeringute toetamiseks enam kui 75 miljardit eurot; perioodiks 2014–2020 on samaks eesmärgiks kavandatud enam kui 68 miljardit eurot.
The aim of our audit was to assess whether this funding had been managed in a way which ensures durability of outputs and results and to identify the main factors affecting it. 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas nimetatud rahastamist juhiti nii, et see tagas väljundite ja tulemuste kestvuse, ning teha kindlaks seda mõjutavad peamised tegurid.
We examined 41 completed productive investment projects co-financed by the ERDF between 2000 and 2013 under eight OPs in Austria, the Czech Republic, Germany, Italy and Poland. 
Audiitorid uurisid 41 lõpule viidud tootlike investeeringute projekti, mida kaasrahastati ERFi vahenditest ja mis teostati ajavahemikus 2000–2013 kaheksa rakenduskava raames Austrias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Itaalias ja Poolas.
This included reviewing the OPs underlying the projects audited, as well as project selection, monitoring, reporting and evaluation. 
Töö käigus uuriti auditeeritud projektide aluseks olnud rakenduskavasid, projektide valimist, seiret, aruandlust ja hindamist.
However, in many of the projects audited the results were not or only partially durable which is mainly due to a lack of emphasis on durability in the management of the ERDF support to productive investments between 2000 and 2013. 
Paljude auditeeritud projektide tulemused ei olnud aga kestvad või olid seda vaid osaliselt, tulenedes peamiselt sellest, et ERFi tootlikele investeeringutele suunatud toetuste juhtimisel ajavahemikus 2000–2013 kestvuse aspektile rõhku ei pandud.
V. The durability requirements under EU law were met in all regions where the audit took place. 
V. Toetatud tegevuste kestvusele ELi õigusaktides seatud nõuded olid täidetud kõigis auditeeritud piirkondades.
In most cases, the purchased assets and other outputs still existed and were being used at the time of the audit. 
Enamikul juhtudest oli soetud vara ja muud väljundid auditi tegemise ajal veel alles ja kasutuses.
At the time of the audit, a majority of the projects audited were still generating the expected direct results, mostly related to job creation, improved access to finance and loans, increased production and productivity. 
Auditi tegemise ajal andis enamik auditeeritud projekte endiselt kavandatud tulemusi, mis puudutasid peamiselt töökohtade loomist, paremat juurdepääsu rahastamisele ja laenudele ning suurenenud tootmist ja tootlikkust.
But, in one fifth of them, the results achieved by the time they were completed did not last. 
Üks viiendik projektidest ei olnud aga suutnud oma lõpetamise ajaks saavutatud tulemusi säilitada.
Moreover, in nearly half of the projects audited, it was not possible to comprehensively assess the durability at the end of the durability period, as information was not always available, because it had not always been collected (or at 7 
kestvuse lõppedes põhjalikult hinnata – sellekohast teavet ei olnud nimelt alati olemas, sest alati seda ei kogutud (või ei tehtud seda järjepidevalt) ja kohustusliku säilitamisaja lõppemise tõttu asjakohased dokumendid puudusid.
Where results were not durable, there were various reasons for this. 
Tulemuste puuduliku kestvuse korral oli sellel mitmeid põhjuseid.
While in a few cases, the reasons were clearly beyond the control of the beneficiaries, due to exogenous factors such as the economic crisis or changes in national legislation; other cases were due to management weaknesses. 
Mõnel korral olid põhjused selgelt väljaspool toetusesaajate kontrolli (nt majanduskriisi, liikmesriigi õigusaktide muutumise või muude väliste tegurite tõttu), teistel juhtudel oli aga tegu puudustega juhtimises.