natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the area of research and innovation, we found the same type and range of errors that we have detected throughout the course of our audit of FP7: incorrectly calculated personnel costs; other ineligible direct costs such as unsubstantiated costs for travel or equipment; as well as ineligible indirect costs based on erroneous overhead rates or including costs categories not linked to the project. 
Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas avastas kontrollikoda teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi auditeerimisel eelnevate aastatega sarnaseid vigu: ebakorrektselt arvutatud personalikulud; muud rahastamiskõlb­ matud otsekulud (nt mittetõendatud reisi­ ja seadmete kulud); rahastamiskõlbmatud kaudsed kulud, mis põhinevad vääral üldkulude määral või sisaldavad projektiga mitteseotud kulukategooriaid.
Estimated level of error1: Yes 5.6 % (2013: 4.0 %) A closer look at revenue and spending areas 28 Example: Significant errors in research and innovation costs declared for reimbursement under FP7 by an SME We found that €764 000 of costs declared by an SME working with 16 partners on a renewable energy project financed through FP7 were almost entirely ineligible. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 28 Näide: ühe VKE poolt teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi teadus-ja innovatsiooniprojekti väljamaksetaotluses tehtud olulised vead Kontrollikoda leidis, et 764 000 eurone väljamaksetaotlus, mille oli esitanud VKE, kes viis koos 16 partneriga ellu ühte teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi taastuvenergiaalast projekti, oli peaaegu täies ma­ hus rahastamiskõlbmatu.
The declared indirect costs also included ineligible items, which were based on estimates and could not be reconciled with the beneficiary’s accounting records. 
Deklareeritud kaudsed kulud sisaldasid ka rahastamiskõlbmatuid artikleid, mis põhinesid hinnangutel ega vastanud võrdlemisel toetusesaaja raamatupidamisdokumentidele.
Horizon 2020 has simpler funding rules than FP7 and the Commission has invested considerable effort in reducing administrative complexity. 
Algatusel „Horisont 2020” on teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist lihtsamad rahastamiseeskirjad ning komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi haldusmenetluste keerukuse vähendamiseks.
However, some elements in the new framework programme actually bring an increased risk of error. 
Uue raamprog­ rammi mõned elemendid aga tegelikult hoopis suurendavad veariski.
For example, with the aim of supporting better research and innovation and generating growth and jobs, Horizon 2020 is designed to increase the participation of SMEs and new entrants, but these types of participants are especially prone to error. 
Näiteks püütakse algatuse „Horisont 2020” raames parema teadustegevuse ja innovatsiooni ning majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks kaasata rohkem VKEsid ja uusi tulijaid, ent nende toetusesaajate liikidega on seotud eriti palju vigu.
Horizon 2020 also introduces specific eligibility criteria in certain cases (for example, where researchers receive additional remuneration or where participants make use of a large research infrastructure). 
Algatuses „Horisont 2020” võetakse ka kasutusele teatud tingimustel rakendatavad uued rahastamiskriteeriumid (nt juhul, kui teadlased saavad täiendavat tulu või siis, kui osalejad kasutavad suuremõõdulist teadusinfrastruktuuri).
We also detected errors in reimbursed costs in the other major spending instruments. 
Kontrollikoda leidis vigu ka muude oluliste rahastamisvahendite raames hüvitatud kuludes.
These include unsubstantiated and ineligible costs, as well as cases of non-compliance with the rules on public procurement. 
Leiti nii põhjendamatuid ja rahastamiskõlbmatuid kulusid kui ka riigihanke­eeskirjade eiramise juhtumeid.
Examples: Errors in costs reimbursed in other programmes TEN‐T In one project, the beneficiary directly awarded a contract for IT consultancy services without following the required open international procedure. 
Näited: vead muude programmide raames hüvitatud kuludes Üleeuroopaline transpordivõrk Ühe projekti puhul Rootsis sõlmis toetusesaaja IT konsultatsiooniteenuste lepingu ilma nõutud rahvusva­ helist avatud hankemenetlust korraldamata.
In another project, the beneficiary incorrectly declared as eligible expenditure a legal settlement with a subcontractor over a breach of contract. 
Ühe teise projekti raames deklareeris toetusesaaja rahastamis­ kõlbmatuid kulusid, mis puudutasid ühe allhankijaga lepingutingimuste rikkumise tõttu sõlmitud õiguslikku kokkulepet.
EEPR A beneficiary included ineligible non-statutory costs (bonuses based on the company’s profit) in its calculation of personnel costs and also claimed for indirect costs not linked to the project. 
Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava Üks toetusesaaja deklareeris personalikulude arvutamisel rahastamiskõlbmatuid mitteettenähtud kulusid (ettevõtte kasumil põhinevad preemiad) ja projektiga mitteseotud kaudseid kulusid.
We found weaknesses in the Commission’s systems and inconsistencies in the assessments of amounts at risk and error rates made by directorates-general. 
Kontrollikoda leidis puudusi komisjoni süsteemides ning ebajärjekindlust viisis, kuidas peadirektoraadid hindavad veariski sisaldavaid summasid ja veamäärasid.
A closer look at revenue and spending areas 29 What we recommend We recommend that the Commission: ο along with national authorities and independent auditors, use all the relevant information available to prevent, or detect and correct errors before reimbursement; ο develops an appropriate risk management and control strategy for Horizon 2020, based on its experience under FP7. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 29 Mida me soovitame Kontrollikoda soovitab komisjonil: ο kasutada koos liikmesriikide ametiasutuste ja sõltumatute audiitoritega kogu olemasolevat asjakohast teavet vigade vältimiseks või nende avastamiseks ja parandamiseks enne kulude toetusesaajatele hüvitamist; ο töötada teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi elluviimisel saadud kogemuste põhjal algatuse „Ho­ risont 2020” jaoks välja asjakohase riskijuhtimise ja kontrollistrateegia.
This should include adequate checks of high-risk beneficiaries and of costs declared under specific eligibility criteria; and ο ensures that its services adopt consistent approach for the calculation of weighted average error rates and the resulting assessment of amounts at risk. 
See peaks hõlmama nii suure riski­ ga toetusesaajate kui ka spetsiifiliste toetuskõlblikkustingimuste alusel deklareeritud kulude asjakohast kontrollimist; ο tagada, et tema talitused kasutaksid kaalutud keskmiste veamäärade ja neil põhinevate veariski sisaldavate summade arvutamiseks järjepidevat lähenemisviisi.
Want to know more? Full information on our audit of EU expenditure on competitiveness for growth and jobs can be found in Chapter 5 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi kulutusi valdkonnas „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”, on esitatud ELi eelarvet kajastava 2014. aasta aastaaruande 5. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 30 Economic, social and territorial cohesion €55.7 billion What we audited This spending area comprises two parts: regional and urban policy which accounts for 80 %; and employment and social affairs which covers the remaining 20 %: ο The EU’s regional and urban policy is mostly implemented through the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 30 Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus 55,7 miljardit eurot Mida me auditeerisime Käesolev kuluvaldkond koosneb kahest osast: regionaal­ ja linnapoliitikast, mis moodustab 80% kulutustest, ning tööhõive ja sotsiaalvaldkonnast, mille arendamiseks kasutatakse ülejäänud 20% vahenditest: ο ELi regionaal­ ja linnapoliitikat rakendatakse peamiselt läbi Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF).
The ERDF finances infrastructure projects, the creation or preservation of jobs, regional economic development initiatives and activities supporting small and medium enterprises. 
ERFist rahastatakse infrastruktuuriprojekte, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke majandusarengu algatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust.
The CF finances investments in infrastructure in the fields of environment and transport. ο Employment and social affairs policy is mainly financed by the European Social Fund (ESF). 
ÜFist rahastatakse inves­ teeringuid keskkonna ja transpordi infrastruktuuri; ο tööhõive ja sotsiaalvaldkonda rahastatakse peamiselt Euroopa Sotsiaalfondist (ESF).
The expenditure in this area covers investments in human capital and support actions aimed at improving the adaptability of workers and enterprises to the changes in working patterns, increasing access to employment, reinforcing the social inclusion of disadvantaged persons and strengthening the capacity and efficiency of administrations and public services. 
Valdkonnale eraldatud vahenditega investeeritakse inimkapitali ning toetatakse tegevust, mille eesmärk on arendada töötajate ja ettevõtete võimet kohaneda tööhõive muutunud struktuuriga, parandada juurdepääsu töökohtadele, paran­ dada ebasoodsamas olukorras olevate isikute sotsiaalset kaasatust ning suurendada avaliku halduse ja avalike teenuste pakkumist ja nende tõhusust.
ERDF, CF and ESF are governed by common rules, subject to exceptions in the specific regulation of each fund. 
ERFile, ÜFile ja ESFile kehtivad ühised eeskirjad (erandid on sätestatud konkreetset fondi käsitlevates määrustes).
The management of expenditure is shared with Member States and involves the co-financing of projects within approved spending programmes. 
Eelarvet täidab komisjon koostöös liikmesriikidega ning see hõlmab heakskiidetud kuluprogrammide raames teos­ tatavate projektide kaasrahastamist.
Eligibility rules for the reimbursement of costs are set out at national or regional level and may vary from one Member State to another. 
Kulude hüvitamise eeskirjad on sätestatud riiklikul või piirkondlikul tasandil ning võivad liikmesriigiti erineda.
What we found Affected by material error? 
Mida me leidsime Kas kulud olid olulisel määral vigadest mõjutatud?
Estimated level of error1: Regional and urban policy: Economic, social and territorial cohesion overall: Yes 5.7 % 2 (2013 : 5.9 %) Employment and social affairs: Yes Regional and urban policy: 6.1 % (20132: 7.0 %) Employment and social affairs: 3.7 % (2013: 3.1 %) 1 Equivalent estimated levels of error for 2013 to reflect the new MFF headings. 
Regionaal­ ja linnapoliitika valdkond: Jah Tööhõive ja sotsiaalvaldkond: Jah Hinnanguline veamäär1: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus kokku: Regionaal-ja linnapoliitika: 6,1% (2013. aastal2 7,0%)) Tööhõive ja sotsiaalvaldkond: 3,7% (2013. aastal 3,1%)) 5,7% 2 (2013.aastal 5,9%) 1 Vastab 2013. aasta hinnangulistele veamääradele, et peegeldada uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriike.
2 These figures for 2013 are calculated on the basis of the approach for the quantification of public procurement errors applicable at the time of the audit. 
2 2013. aasta näitajate arvutamisel kasutati auditi ajal kehtinud kontrollikoja riigihankevigade kvantifitseerimise lähenemisviisi.
They do not reflect the impact that the updated approach for the quantification of these errors had on the estimated level of error. Comprising 
Arvud ei peegelda nende vigade kvantifitseerimise ajakohastatud lähenemisviisi mõju hinnangulisele veamäärale. Sellest:
A closer look at revenue and spending areas 31 The main source of error for the spending on economic, social and territorial cohesion as a whole continues to be infringement of public procurement rules, accounting for nearly half of the estimated level of error. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 31 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna kui terviku peamine vigade allikas on endiselt riigihanke­eeskirjade rikkumine (peaaegu pool hinnangulisest veamäärast).
This is followed by the inclusion of ineligible expenditure in the beneficiaries’ cost declarations, infringement of state aid rules and the selection of ineligible projects. 
Sellele järgnevad toetusesaajate välja­ maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud, riigiabi eeskirjade rikkumine ning toetuskõlbmatute projekti­ de valimine.
The impact of errors varies between these two spending areas. Cases of serious failure to comply with public procurement rules that we identified in our audit work include, for example, unjustified direct award of contracts, additional works or services, unlawful exclusion of bidders, as well as cases of conflict of interest and discriminatory selection criteria. 
Kontrollikoja auditi käigus leitud hanke­eeskirjade tõsise rikkumise juhtumid hõlmavad näiteks lepingute sõlmimist või täiendavate tööde/teenuste tellimist ilma põhjendamatult hankemenetlust kasutamata, pakkujate ebaseaduslik­ ku hankemenetlusest kõrvaldamist, huvide konflikte ja diskrimineerivaid valikukriteeriume.
Example: Unjustified direct award of public works In a project in Malta related to the reconstruction and upgrade of a motorway section of a TEN-T road network, the contracting authority negotiated directly a contract with one company without a prior call for competition. 
Näide: tööde tellimine ilma põhjendamatult hankemenetlust kasutamata Ühe Malta ÜFi projekti juures (üleeuroopalisse teedevõrku kuuluva kiirteelõigu uuendamine ja laienda­ mine) pidas liikmesriigi hankija ilma hanget välja kuulutamata otse läbirääkimisi ühe ettevõttega.
Another main cause of error is ineligible expenditure. 
Üheks peamiseks vigade allikaks on ka rahastamiskõlbmatud kulud.
This is due to, for example, expenditure declared outside the eligibility period, overcharged salaries, the declaration of costs not related to the project, non-compliance with national eligibility rules, or revenue that has not been deducted from the declared costs. 
Need hõlmavad näiteks rahastamiskõlblikkuse perioodi väliselt tehtud kulusid, liiga suuri palgakulusid, projektiga mitteseotud kulude deklareerimist, riiklike rahastamiskõlblikkuse eeskirjade rikkumist ja tulu, mida ei ole deklareeritud kuludest maha arvatud.
Example: Incorrect declaration of salaries In a project in Portugal related to a training programme for young people, the grant agreement provisions on how teachers’ salaries are to be calculated were not complied with by the beneficiary. 
Näide: palkade ebaõige deklareerimine Ühe Portugalis teostatud projekti puhul (noortele suunatud koolituskava) kasutas toetusesaaja õpetajate palkade arvutamiseks toetuslepingus ettenähtust erinevat meetodit.
In addition, the teachers did not work as many hours as declared. 
Lisaks oli õpetajate töötundide arv deklareeritust väiksem.
We also verify whether EU state aid rules have been respected. 
Kontrollikoja audiitorid kontrollivad ka ELi riigiabi eeskirjade täitmist.
Errors related to infringement of EU state aid rules accounted for around a fifth of the estimated level of error of spending under this MFF heading. 
ELi riigiabi eeskirjade rikkumised moodustavad mitmeaas­ tase finantsraamistiku selle rubriigi kulutustes leitud hinnangulisest veamäärast ligikaudu viiendiku.
A closer look at revenue and spending areas 32 For a significant proportion of transactions affected by quantifiable errors, authorities in the Member States had sufficient information available to prevent, or detect and correct the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 32 Märkimisväärse osa kvantifitseeritavatest vigadest mõjutatud tehingute puhul oli liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet, et neid vältida, avastada ja parandada enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist.
If all this information had been used to correct errors before declaring the expenditure to the Commission, the estimated level of error for expenditure under economic, social and territorial cohesion would have been 1.6 percentage points lower. 
Kui kogu teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks enne kulude komisjonile hüvitamiseks esitamist, oleks majandusli­ ku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna hinnanguline veamäär olnud 1,6 protsendipunkti väiksem.
In addition, we found that for a number of cases, the error that we detected was made by national authorities. 
Lisaks leidis kontrollikoda, et mitmel juhul oli vea tegijaks riiklik ametiasutus.
These contributed 1.7 percentage points to the estimated level of error. 
Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 1,7 protsendipunkti.
By the end of 2013, the average disbursement rate to final recipients of financial instruments was 47 %. 
2013. aasta lõpu seisuga oli rahastamisvahenditest lõppsaajatele tehtud väljamaksete keskmine määr 47%.
These funds provide assistance to enterprises or urban projects by way of equity investments, loans or guarantees. 
Rahastamisvahenditest antakse ettevõtetele ja linnaprojektidele omakapitaliinvesteeringuid, laene ja tagatisi.
In total, since 2007, Member States have set up 941 financial instruments with an endowment of around €14.3 billion. 
Alates 2007. aastast on ELi liikmesriigid loonud kokku 941 rahastamisvahendit, millele on eraldatud ligikaudu 14,3 miljar­ dit eurot.
In April 2015, the Commission extended the eligibility period for these instruments through a Commission decision, instead of asking the Council and the Parliament to amend the deadline specified in the related Council regulation. 
2015. aasta aprillis pikendas komisjon enda otsusega rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi, selmet paluda nõukogul ja parlamendil muuta asjaomases nõukogu määruses sätestatud tähtaega.
In our view, this way of extending the eligibility period does not respect the hierarchy of the norms. 
Kontrollikoja hinnangul ei vasta toetuskõlblikkuse perioodi selline muutmine õigusnormide hierarhiale.
ESF projects whose costs are declared using simplified cost options (lump-sum and flat rate payments and standard scales of unit cost) are less prone to error than those using actual costs. 
Kulude deklareerimiseks lihtsustatud kuluvõimalusi (kindlasummalised või kindlamääralised maksed) kasutanud ESFi projektides on vigade tekkimise oht väiksem kui tegelikke kulusid kasutanud projektides.
Beneficiaries declare paid expenditure to the national authorities and should be reimbursed ‘as quickly as possible and in full’. 
Toetusesaajad deklareerivad kantud kulud liikmesriikide ametiasutustele, kes peaksid need hüvitama „võimalikult kiiresti ja täiel määral”.
However, we have found that in some cases Member States have built up treasury reserves and beneficiaries were only paid several months after the related statement of expenditure was settled by the Commission, or had not been reimbursed at all at the time of the audit. 
Kontrollikoda leidis aga juhtumeid, kus liikmesriikides kogunesid suured rahavarud ning toetusesaajatele tehti makse alles mitu kuud pärast seda, kui komisjon oli kulud heaks kiitnud, või ei olnud kulusid auditi toimumise ajaks veel hüvitatudki.
In general, the Commission’s assessment of error rates reported by audit authorities is largely coherent with the evidence provided by these audit authorities. 
Üldiselt on liikmesriikide esitatud veamäärade komisjonipoolne kinnitamine kooskõlas auditeerimisasutuste esita­ tud tõenditega.
However, the Commission’s verification of annual control reports can only partly address the risks of under-reporting of errors and over-reporting of financial corrections by national authorities in Member States. 
Komisjonipoolse iga­aastaste kontrolliaruannete läbivaatamisega saab aga üksnes osaliselt käsitle­ da riiklike ametiasutuste poolse vigade tegelikust väiksemana ja finantskorrektsioonide tegelikust suuremana esitamise riski.
In particular, checks on state aid done by audit authorities were inadequate for nearly a third of the examined operational programmes. 
Eelkõige puudutas see auditeerimisasutustepoolset riigiabi kontrollimist – peaaegu kolmandiku kontrollitud rakenduskavade puhul olid need kontrollid ebapiisavad.
In addition to checking the regularity of transactions, we assessed whether and to what extent ERDF, CF and ESF projects that had already been completed by the end of 2014 had achieved their objectives as set out in the grant agreements, and whether these objectives were in line with the objectives specified at programme level. 
Lisaks tehingute korrektsuse kontrollimisele hindas kontrollikoda seda, kas ja millisel määral on ERFi, ÜFi ja ESFi 2014. aasta lõpu seisuga lõpetatud projektid saavutanud neile toetuslepingutes seatud eesmärgid, ning kas need eesmärgid olid kooskõlas rakenduskava tasandil seatud eesmärkidega.
We found that three quarters of the projects we examined had fully or partially achieved their objectives. 
Kontrollikoda leidis, et kolmveerand läbivaa­ datud projektidest saavutas oma eesmärgid täielikult või osaliselt.
Only in three cases were none of the project objectives attained. We also identified some cases of projects that had objectives that were not in line with those specified for the operational programme and the priority axis under which the project was funded. 
Vaid kolmel juhul ei saavutatud ühtegi projektile seatud eesmärki. Samuti leidis kontrollikoda projekte, mille eesmärgid ei vastanud eesmärkidele, mis olid seatud rakenduskava ja prioriteetse suuna raames, mille alusel neid rahastati.
In most cases, failure to achieve project objectives agreed in grant agreements did not impact on the level of EU funding received. 
Enamikul juhtudest ei kaasnenud toetuslepingutes seatud eesmärkide mittesaavutamisega ELi kaasrahastamise vähendamist.
What we recommend We recommend that: ο the Commission carries out a focused analysis of the national eligibility rules for 2007-2013 and 2014-2020 programming periods and uses it to provide guidance to Member States on how to simplify and avoid unnecessary complex and/or burdensome rules; ο the Commission further strengthens the control system for audit authorities, ensuring adequate checks of compliance with state aid and public procurement rules and that they provide the specific information on audits of operations. 
Mida me soovitame Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: ο komisjon peaks põhjalikult analüüsima programmitöö perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 riiklikke toetus­ kõlblikkuse eeskirju ning esitama saadud teabe põhjal liikmesriikidele suunised ebavajalikult keeruliste ja/või koormavate eeskirjade lihtsustamiseks ja vältimiseks; ο komisjon peaks tõhustama auditeerimisasutuste kontrollisüsteemi, tagades, et auditeerimisasutused kontrol­ livad nõuetekohaselt riigiabi­ ja riigihanke­eeskirjade täitmist ning esitavad üksikasjalikku teavet põhitegevu­ se auditite kohta.
The Commission should assess in all Member States the reliability of the financial corrections reported by the certifying authorities; ο the Commission submits a legislative proposal to amend the applicable regulation concerning the extension of the eligibility period for financial instruments under shared management; ο managing authorities and intermediate bodies in Member States intensify their efforts to address weaknesses in ‘first level checks’. 
Komisjon peaks igas liikmesriigis hindama sertifitseerimisasutuste esitatud finantskorrekt­ sioone puudutava teabe usaldusväärsust; ο komisjon peaks esitama seadusandliku ettepaneku, et pikendada liikmesriikidega koostöös rakendatavate rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi; ο liikmesriikide korraldus­ ja vahendusasutused peaksid tõhustama jõupingutusi esmatasandi kontrollide parandamiseks.