natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46 Annex v georgiA: risks to vAlue for money in AdditionAl eu Post-crisis AllocAtion the eu responded to the crisis of august 2008 by extending political and financial support to georgia, pledging a sum of up to 500 million euro at a donor conference in october 2008. these funds draw on several financial instruments including enpI. although the 2007–10 enpI national indicative programme was not modified, the commission decided to increase georgia’s national enpI allocation by 61,5 million euro committed through special measures as an important part of the humanitarian assistance package. the additional enpI allocation has mainly supported the resettlement in georgia proper of persons displaced during the fighting of 2008. the delivery mode is targeted budget support for the housing needs of ‘internally displaced persons’ to be implemented by the municipal development fund of georgia1. by july 2009 the commission had made two payments (9,8 million euro and 12,1 million euro) to the state budget for the construction of houses including related water and electricity networks. the underlying expenditure was verified by external auditors as being compliant with applicable legislation and rules. however a value for money audit has not yet been carried out inspite of the high risks involved: no open tender applied by the municipal development fund for contracted companies; weak progress in internal and external control of the pfm area; negative experiences in south ossetia’s forerunner programme with regard to the quality of shelter construction. 1 the municipal development fund of georgia is a legal entity of public law, established in 1997 by a decree of the president of georgia within the state programme for municipal development. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
2009. aasta 1. juuliks oli komisjon majade ning nende juurde kuuluvate vee-ja elektrivõrkude ehituseks teinud riigieelarvesse kaks makset (9,8 ja 12,1 miljonit eurot). välisaudiitorid andsid kinnituse, et maksete aluseks olevad kulud vastavad õigusaktidele ning eeskirjadele. Kuigi abi rakendamine oli seotud suurte riskidega (linnaarengu fond ei viinud tööde teostajate leidmiseks läbi hankeid, riigi rahanduse juhtimise sise-ja väliskontrollid olid nõrgad, negatiivsed kogemused lõuna-osseetias teostatud sarnase programmi elamispinna ehituskvali-teediga), pole veel tehtud auditit selle kohta, kas saadud tulu vastas tehtud kulutustele. 1 Gruusia linnaarengu Fond on 1997. aastal Gruusia presidendi otsusega riikliku linnaarendusprogrammi raames asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik.
Its use is adequately assessed and direct links and synergies are maintained with complementary forms and action (e.g. the project approach and twinning). special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Eriaruanne nr 13/2010 – Kas Euroopa uue naabrus-ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt lõuna-Kaukaasias (armeenia, aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik? 2007. aastal oli valdkondlik eelarvetoetus eelistatud abiandmise viis tänu selle suutlikkusele võimendada tõhusat poliitilist dialoogi partnerriikidega ning nende sellega kaasnevat isevastutust. valdkondliku eelarvetoetuse kasutamist hinnatakse piisaval määral ning tagatakse selle otsene seotus ja sünergia täiendavate abivormide ja meetmetega (nt projektipõhine lähenemine ja mestimine).
48 observAtions 18. there are two strategic programming documents — the country strategy paper (csp), which covers all european union assistance over seven years, and the national indicative programme (nIp) for bilateral european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) assistance, which covers four plus three years (4+3) to take into account the results of the mid-term review of the country strategy paper (csp). the commission considers that there is a clear link between these two documents because each nIp responds to the analysis provided by the respective csp. the national indicative programmes reflect the enpI’s objective of supporting the broad cooperation agenda of the european neighbourhood policy (enp). the nIp specifies the priorities of eu assistance, based on strategic priorities, but generally does not indicate the form of aid (apart from providing general guidance under the ‘Implementation’ section of the nIp). priorities cannot be delimited too narrowly in order to leave some flexibility for adapting to new policy developments and a changing environment (see also paragraph 20). 
48 täheLePaneKud 18. strateegilisi programmitöö dokumente on kaks: riiklik strateegiadokument, milles käsitletakse tervet Euroopa liidu abi järgneva seitsme aasta jooksul, ja Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi raames antava kahepoolse abi riiklik näidisprogramm, mis hõlmab nelja pluss kolme aasta pikkust ajavahemikku (4+3), et võtta arvesse riikliku strateegiadokumendi vahekokkuvõtte tulemusi.
19. It is normal that certain priorities in the csp reappear in the nIp. the country strategy papers (csps) for the south caucasus countries cover the seven years of the financial framework and set the overarching aims of eu assistance to the country concerned during this time frame. the national indicative programmes (nIps) adopted within the framework of the csps set priorities for the european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) bilateral programme for four plus three years together with specific indicative financial allocations for each priority area. reply of the commIssIon public finance management is a key cross-cutting issue that touches upon and influences each and every decision taken by a public administration and effective use of the eu assistance in the partner country. 
19. on tavaline, et teatavad riiklikus strateegiadokumendis välja toodud prioriteedid korduvad ka riiklikus näidisprogrammis. lõuna-Kaukaasia riikide strateegiadokumendid hõlmavad finantsraamistiku seitset aastat ning neis on sätestatud asjaomasele riigile sel ajal antava Eli abi peaeesmärgid. riiklike strateegiadokumentide raames vastuvõetud riiklikes näidisprogrammides on kehtestatud Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi kahepoolse programmi prioriteedid nelja pluss kolme aasta pikkuseks ajavahemikuks koos iga esmatähtsa valdkonna konkreetsete eraldiste suunava jaotusega.
20. the enp action plan sets out a reform agenda and thus gives focus to the work on implementation of the agreement in the context of the enp. the enp action plan is negotiated on the basis of the pca. the enp action plan was concluded initially for a duration of five years, but will remain valid until a successor document replaces it. the country strategy paper (csp) is a programming document and, as such, corresponds to the cycle of the european commission financial framework. In cases where an action plan is revised earlier and, as a result, substantial changes to the csp are necessary, it is possible to revise the csp. the national indicative programme (nIp), which specifies the support to be provided under the european neighbourhood and partnership Instrument (enpI), has a shorter time frame, allowing greater detail than the csp. finally, the mid-term review of the csp offers an opportunity to update priorities so that they can be taken into account in the next national indicative programme (nIp) planning period. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas on sätestatud reformikava ning antakse seega suund lepingu rakendamisele Euroopa naabruspoliitika kontekstis. Euroopa naabruspoliitika tegevuskava lepitakse kokku partnerlus-ja koostöölepingu põhjal. Euroopa naabruspoliitika tegevuskava kehtestati algselt viieks aastaks, ent on kehtiv seni, kuni see asendatakse järgmise dokumendiga. riiklik strateegiadokument on programmitöö dokument, mis on seega vastavuses Euroopa Komisjoni finantsraamistiku tsükliga. juhul kui tegevuskava vaadatakse läbi varem ja sellest tulenevalt on vaja riiklikku strateegiado-kumenti oluliselt muuta, on võimalik ka seda teha. riiklik näidisprogramm, milles on täpsustatud Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi alusel antav abi, hõlmab lühemat ajavahemikku, mistõttu see on riiklikust strateegiadokumendist üksik-asjalikum. lisaks võimaldab riikliku strateegiadokumendi vahekokkuvõte prioriteete ajakohastada, et neid saaks arvesse võtta riiklike näidisprogrammide järgmisel kavandamisperioodil.
50 on the lack of ‘guidance’ for twinning and sector budget support, the commission stresses the demand-driven nature of the former and the subsequent assessment process for the latter. both types of action are properly identified and consequently designed in line with partner countries’ reform needs throughout the programming period. because of their dynamic nature and the need to respond to developments in specific policies, guidance can be initially provided in broad terms at the level of priority areas identified in the country strategy paper/national indicative programmes. 
50 Kuna mestimise ja valdkondliku eelarvetoetuse kohta puuduvad suunised, rõhutab komisjon esimese nõudlusest lähtuvat olemust ning viimase järgnevat hindamisprotsessi. mõlemat liiki meetmed määratakse nõuetekohaselt kindlaks ja kavandatakse seejärel kooskõlas partnerriikide reformi-vajadustega terve programmitöö perioodi jooksul. tulenevalt meetmete dünaamilisest iseloomust ja vajadusest reageerida konkreetsetes poliitikavaldkondades toimuvatele arengutele, võib esialgu anda üsna üldised suuniseid riiklikus strateegiadokumendis / näidisprogrammis kindlaksmääratud prioriteetsete valdkondade tasandil.
25. sector budget support was a response to two specific challenges: fragmentation of aid and lack of ownership, in accordance with the principles of the paris declaration. the commission, in line with the member states, committed itself to channel — whenever conditions allow — at least 50 % of community aid via national systems, as called for by the ‘european consensus on development’ of december 2005, further reinforced by the 2008 accra agenda for action for accelerating and deepening implementation of the paris declaration. reply of the commIssIon 26. vocational education and training (vet) is linked to a number of priority areas in the national indicative programme (nIp) and the action plan, such as economic development, social cohesion, sustainable development and people-to-people contacts. during the identification stage for the 2007 annual action programme, the consensus between the commission and the partner country was to tackle poverty reduction, a priority in the nIp and also in the european neighbourhood policy (enp) action plan and the poverty reduction strategy paper, in armenia. 
25. valdkondlik eelarvetoetus oli pariisi deklaratsiooni põhimõtete kohane vastus kahele konkreetsele probleemile: abi killustatus ja isevastutuse puudumine. liikmesriikidega kooskõlastatult võttis komisjon kohustuse anda võimaluse korral vähemalt 50% ühenduse abist riiklike süsteemide kaudu, nagu on nõutud 2005. aasta detsembris tehtud ühisavalduses „Euroopa konsensus arengu küsimuses” ning täiendavalt kinnitatud pariisi deklaratsiooni rakendamise kiirendamist ja tõhustamist käsitlevas 2008. aasta accra tegevuskavas. Komisjoni vastusEd 26. Kutseharidus ja -koolitus on seotud mitme riikliku näidisprogrammi ja tegevuskava prioriteetse valdkonnaga, nagu majanduslik areng, sotsiaalne ühtekuuluvus, säästev areng ja inimestevahelised kontaktid.
In these documents, education was identified as the key to poverty reduction. the limited resources available under the 2007 annual action programme made it essential to focus on one specific aspect of education. vet, with its regional focus, was highly relevant to both sub-priorities of the third priority area of the national indicative programme (support for poverty reduction), which accounts for 40 % of the allocation under the national indicative programme for 2007–10. the urgent needs for assistance in this area are undisputable with a poverty rate of 25,6 % of the population in 2006 (International monetary fund data). special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
Kõnealustes dokumentides nähakse vaesuse vähendamise võtmena haridust. 2007. aasta tegevusprogrammi alusel kasutatavate vahendite piiratuse tõttu oli tingimata vajalik koondada tähelepanu ühele kindlale haridusvaldkonnale. Kutseharidus ja -koolitus on oma piirkondliku suunitluse tõttu väga tihedalt seotud riikliku näidisprogrammi kolmanda prioriteedi (vaesuse vähendamise toetamine) mõlema allprioriteediga, millele kokku eraldati 2007.–2010. aasta riikliku näidisprogrammi vahenditest 40%. arvestades seda, et rahvusvahelise valuutafondi andmetel oli 2006. aastal elanike vaesuse määr 25,6%, on vaieldamatu, et selles valdkonnas on abi vajadus pakiline.
51 27. the list of sub-priorities in the national indicative programme (nIp) is to be understood as indicative. In practice, this means that, in close cooperation with the partner country, the commission selects from the indicative list in the nIp the sub-priority (or sub-priorities) that appear(s) the best candidate(s) for support in any given year without any obligation to cover the entire list of sub-priorities within the nIp’s time frame. 
51 27. riikliku näidisprogrammi allprioriteetide loetelu tuleks võtta soovituslikuna. tegelikkuses tähendab see seda, et tihedas koostöös partnerriigiga valib komisjon riikliku näidisprogrammi allprioriteetide soovituslikust loetelust ühe või mitu allprioriteeti, mis on kõige sobivam(ad) asjaomasel aastal toetuse saamiseks, ilma et riikliku näidisprogrammi kestuse ajal oleks tarvis hõlmata kogu allprioriteetide loetelu.
28. the commission actually started preparation of the 2007 action programme sufficiently ahead of the entry into force of the enpI regulation ensuring timely commitment of the allocated funds. 
28. Komisjon alustas 2007. aasta tegevuskava koostamist piisavalt varakult enne Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi määruse jõustumist, tagades sellega eraldatud vahendite õigeaegse kasutuselevõtu.
52 31. the comprehensive consultations allow an inclusive programming process. shortening the process might lead to certain gains but could also adversely affect the degree of involvement of other stakeholders (e.g. line directorates-general within the commission, european union member states or the european parliament). the european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) is not designed to respond to crisis situations, but, instead, to support medium-and long-term reform processes in the framework of the european neighbourhood policy (enp). these require a longer-term vision reflected in the country strategy paper (csp), but also have to allow mid-term adjustments to respond to evolving priorities and needs. consequently, the eastern partnership launched in 2009 was fully reflected in the mid-term review of the relevant csps and the drafting of the new nIps for 2011–13. as for the crises in georgia and armenia, the Instrument for stability was the european union’s main crisis response instrument and thus effectively supplemented the enpI support. 
52 31. põhjalikud arutelud teevad võimalikuks kaasava kavandamisprotsessi. selle protsessi lühendamine võib tuua teatavat kasu, ent kahjustada ühtlasi teiste sidusrühmade (nt komisjoni asjaomaste peadirektoraatide, Euroopa liidu liikmesriikide või Euroopa parlamendi) kaasatuse taset. Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrument ei ole mõeldud kriisiolukordadele reageerimiseks, vaid keskmise tähtajaga ja pikaajaliste reformiprotsesside toetamiseks Euroopa naabruspoliitika raames. need vajavad riiklikus strateegiadokumendis kajastuvat pikemaajalist visiooni, aga peavad ühtlasi võimaldama teha vahepealseid muudatusi, et reageerida tekkivatele prioriteetidele ja vajadustele. sellest tulenevalt kajastus asjaomaste riiklike strateegiadokumentide vahekokkuvõtetes ning uute 2011.–2013. aasta riiklike näidisprogrammide koostamises täielikult 2009. aastal käivitatud idapartnerlus.
32. programming tasks are carried out by the commission departments concerned, in close dialogue with partner countries. 
32. programmitööga seotud ülesandeid täidavad komisjoni asjaomased talitused tihedas koostöös partnerriikidega. oluline on see, et kaasatud on ka Euroopa parlament ja liikmesriigid. programmitöö jooksul suhtlesid komisjoni talitused pidevalt asjaomaste valitsusasutustega.
Importantly, the european parliament and member states are also involved. during the programming process, there was continuous contact between commission departments and their government counterparts. reply of the commIssIon 32. (a) at the time of the programming exercise for the 2007 action programme, the delegations in yerevan and baku had not yet been formally established. both delegations were officially opened in 2008 and became fully operational in the course of 2009, with the devolution process verified by the european commission departments concerned in late 2009 and early 2010 respectively. today all three countries in the south caucasus have fully fledged european union delegations. 
Komisjoni vastusEd 32. a) 2007. aasta tegevusprogrammi kavandamise ajal ei olnud delegatsioonid jerevanis ja bakuus veel ametlikult loodud. need avati ametlikult 2008. aastal, alustasid täies mahus töötamist 2009. aasta jooksul ning Euroopa Komisjoni asjaomased talitused kinnitasid volituste üleandmise protsessi vastavalt 2009. aasta lõpul ja 2010. aasta alguses. tänaseks on kõigis kolmes lõuna-Kaukaasia riigis täieõiguslikud Euroopa liidu delegatsioonid. 32. b) Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi raames partnerriikidega peetav dialoog on struktureeritud ja hästi toimiv protsess, mis on kooskõlas komisjonisiseste programmitöö tsüklitega. riiklike strateegiadokumentide ja riiklike näidisprogrammide väljatöötamiseks kehtestab kõnealuseid tahke käsitlevad suunised talitustevaheline kvaliteeditoerühm.
53 32. (c) the national coordinating units (ncus) were informed about the introduction of european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) procedures, but the ncus were learning their role as the programming was underway. nevertheless, technical assistance projects to support ncus have addressed initial shortcomings by enhancing their role as an effective counterpart. since the launch of the enpI, ncus are the commission’s first entry point to the government when discussing implementation and programming matters under the enpI. 
53 32. c) riiklikke koordineerimisüksusi teavitati Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi menetluste kehtestamisest, ent riiklikud koordineerimisüksused tutvusid oma rolliga alles programmitöö käigus. Esialgseid puudujääke on käsitletud riiklike koordi-neerimisüksuste toetamiseks ette nähtud tehnilise abi projektides ning suurendatud seeläbi nende rolli tõhusate partneri-tena. alates Enpi käivitamisest on riiklikud koordineerimisüksused Enpi rakendamise ja programmitööga seotud küsimuste arutamisel komisjoni esimene kontaktpunkt valitsustega.
33. consultations with national authorities, other donors and civil society organisations on priority-setting are major steps at the level of both country strategy papers/ national indicative programmes and of annual action programmes. this is not only documented in the various mission reports, but also reflected in the relevant ‘action fiches’ which are prepared in close negotiation with the partner countries. the extent and frequency of these consultations depend heavily on the existence of a delegation in the partner country. see reply to paragraph 60 (c) for the timing of the opening of fully fledged delegations in the region. reply of the commIssIon 34. 
33. prioriteetide määramisel toimuvad arutelud riiklike ametiasutuste, teiste rahastajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega on tähtsad etapid nii riikliku strateegiadokumendi / riikliku näidisprogrammi kui ka aasta tegevusprogrammi tasandil. see ei ole dokumenteeritud mitte üksnes mitmesugustes külastusi käsitlevates aruannetes, vaid kajastub ka asjaomastel tegevuskaartidel, mis koostatakse partnerriikidega peetavate igakülgsete läbirääkimiste põhjal. selliste arutelude ulatus ja sagedus sõltub suurel määral delegatsiooni olemasolust partnerriigis. täieõiguslike delegatsioonide tegevuse alustamise aja kohta piirkonnas vt vastus punkti 60 alapunktile c. Komisjoni vastusEd 34.
In the case of the introduction of sector budget support and twinning under the european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) — which was a new instrument itself in 2007 — the partner countries were well informed of the purpose of the different strategy papers and programming documents (ad hoc information/training seminars were also organised for relevant stakeholders). commission staff informed their counterparts in each partner country about the procedures and the rationale for the programming documents during the programming missions. since priorities were discussed with partner countries, they had the opportunity to influence the commission’s decisions. the now fully fledged european union delegations in all three countries allow closer dialogue with partner countries than was the case during planning of the national indicative programme for 2007–10. 
Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrument oli 2007. aastal alles uus vahend ning selle alusel kasutusele võetud valdkondliku eelarvetoetuse ja mestimise korral teavitati partnerriike põhjalikult erinevate strateegiadokumentide ja programmitöö dokumentide eesmärgist (asjaomastele sidusrühmadele korraldati ka sihtotstarbelisi teabe-ja koolitusseminare). programmitööga seotud külastuste käigus teavitasid komisjoni töötajad oma kolleege igas partnerriigis programmitöö dokumentide menetlustest ja põhimõtetest. Kuna prioriteete arutati partnerriikidega, siis oli neil võimalus komisjoni otsuseid mõjutada. Kuna nüüdseks on kõigis kolmes riigis täieõiguslikud Euroopa liidu delegatsioonid, on võimalik pidada partnerriikidega tihedamat dialoogi kui 2007.– 2010. aasta riiklike näidisprogrammide kavandamise ajal.
36. see reply to paragraph 39(a). the main aim of the vocational education and training (vet) support programme in the 2007 action programme was to lay the institutional and structural foundations for operating a fully fledged vet reform programme. 
36. vt vastus punkti 39 alapunktile a. 2007. aasta tegevusprogrammis sisalduva kutsehariduse ja -koolituse toetusprogrammi põhieesmärk oli luua institutsionaalsed ja struktuursed alused kutsehariduse ja -koolituse täiemahulise reformiprogrammi elluviimiseks.
39. the commission welcomes the positive acknowledgment by the court of the european union’s support for the vet reform process in armenia. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
39. Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda tunnustab Euroopa liidu toetust kutsehariduse ja -koolituse reformimise protsessile armeenias.