natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poor example: Two output indicators which are not clearly defined, potentially overlapping and therefore not measurable ο Objective of the measure: Creation of meeting places between immigrants and host society (intercultural exchanges, awareness-raising activities). ο Output indicator: Number and type of discussions/subjects discussed classified as ‘subjects which are more superficial’ versus ‘subjects which are more personal’. ο Output indicator: Number of participants and classification of participants: ‘parents and children’, ‘youth and children’. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Halb näide: kaks väljundinäitajat, mis ei ole selgelt määratletud, võivad osaliselt kattuda ning ei ole seega mõõdetavad ο Meetme eesmärk: sisserändajate ja vastuvõtva ühiskonna esindajate vaheliste kohtumisvõimaluste loomine (kultuuridevaheline suhtlus, teadlikkuse suurendamise tegevus). ο Väljundinäitaja: vestluste/teemade arv ja tüüp (eristatakse pigem pealiskaudseid teemasid ning pigem isiklikumat laadi teemasid). ο Väljundinäitaja: osalejate arv ja tüüp: lapsevanemad ja lapsed, noored ja lapsed. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
In the Final Reports, the audited Member States often included quantifiable outputs but only in a few cases had targets been set against which success could be evaluated. 
Lõpparuannetes esitasid auditeeritud liikmesriigid tihti kvantifitseeritavad väljundid, ent vaid harvadel juhtudel olid enne seatud ka eesmärgid, millega saavutatud tulemusi sai võrrelda.
Even where projects were satisfactorily evaluated in these final reports, this did not always give a full picture of the progress towards fulfilling annual and multi-annual programme objectives. 
Isegi kui projekte oli lõpparuannetes piisavalt hinnatud, ei andnud see alati täit pilti sellest, kuidas aitasid tulemused kaasa programmi üheks ja mitmeks aastaks seatud eesmärkide saavutamisele.
Neither Member States nor the Commission are able to judge the effectiveness of the Funds in attaining their objectives. 
Ei liikmesriigid ega komisjon ei suuda hinnata, kui mõjusad on fondid neile seatud eesmärkide täitmisel.
Results can only be established at project level, and even then, only where clear targets and indicators have been set. ... 
Tulemusi on võimalik määratleda vaid projektide tasandil, ning sedagi vaid juhul, kui eelnevalt olid seatud selged eesmärgid ja näitajad. ...
According to the legislation, the intermediate report should be submitted by the Commission to the European Parliament and the Council by 31 December 201020. 
Õigusaktide kohaselt oleks komisjon pidanud esitama vahearuande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 201020.
This was only done almost one year later, on 5 December 2011, due to: (a) the late or incomplete submission by Member States of final reports on annual programmes; and (b) the unrealistic timetable set out in the legislation. 
Komisjon esitas aruande alles pea aasta hiljem (5. detsembril 2011). Viivitusel oli mitu põhjust: a) liikmesriikide koostatud üheaastaste programmide lõpparuanded esitati hilinemisega või olid ebatäielikud, b) õigusaktides sätestatud tähtajad olid ebarealistlikud.
The intermediate report contains no quantitative results of the programmes beyond the number of projects funded in each Member State and how many Member States have funded projects for each priority. 
Vahearuandes programmide kohta esitatud kvantitatiivsed tulemused piirduvad vaid igas liikmesriigis rahastatud projektide arvu ja liikmesriigiti igas prioriteetses valdkonnas rahastatud projektide arvuga.
The table in the report which, according to the title, purports to show which types of operations were actually funded has several weaknesses: (a) it is only based on plans rather than actual implementation; (b) it does not include any indication of amounts spent; and (c) it contains specific inaccuracies (for example, a project preparing individuals for migration to Germany was observed during the Court’s audit but no actions of this type were recorded in the table). 
Aruande tabel, mis vastavalt oma pealkirjale peaks näitama tegelikult rahastatud projektide tüüpi, sisaldab mitmeid puudusi: a) see põhineb vaid kavadel, mitte nende tegelikul elluviimisel, b) tabelist puudub igasugune teave kulutatud summade kohta, c) selles on konkreetseid ebatäpsusi (nt tutvus kontrollikoda auditi käigus projektiga, mille raames valmistati inimesi ette Saksamaale elama asumiseks, ent tabelis sellist tüüpi tegevust loetletud ei olnud).
20 Article 48 of Decision 2007/435/EC. 
20 Otsuse2007/435/EÜ artikkel 48.
20 Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
20 Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The absence of adequate quantified results in the intermediate report is at least partially due to the absence of obligatory common indicators which would make results comparable between Member States. 
Piisavate kvantifitseeritavate tulemuste puudumine vahearuandes tuleneb vähemasti osaliselt sellest, et puuduvad ühised kohustuslikud näitajad, mille abil tulemusi liikmesriikide vahel võrrelda.
In preparation for the upcoming ex post evaluation, the Commission is now addressing the lack of comparable data by requesting Member States to provide information on basic common indicators. 
Tulevase järelhindamise ettevalmistamise käigus püüab komisjon võrreldavate andmete puudumise probleemi kõrvaldada ning palub liikmesriikidel esitada andmeid ühiste põhinäitajate kohta.
However, since these indicators were not established in advance and collected during implementation, the validity and usefulness of the evaluation is limited and the compilation process becomes inefficient. 
Kuna neid näitajaid ei olnud aga eelnevalt kehtestatud ega andmeid fondide rakendamise ajal kogutud, on hindamise õigsus ja kasulikkus piiratud ning kogumisprotsess ise ebatõhus.
In its proposal for the period 2014–20, the Commission has proposed the development of an obligatory set of common indicators from the start of the programme. 
Ajavahemikuks 2014–2020 tehtud ettepanekus pakub komisjon välja kohe programmi algusest peale rakendatavad ühiseid näitajaid.
In the intermediate report, examples of projects are given to illustrate the types of activities undertaken, but there is no indication of their representativity in terms of frequency or value. 
Programmi erinevate tegevuste tutvustamiseks on vahearuandes esitatud näiteid projektidest, ent puudub teave nende esinduslikkuse kohta (sagedus ja rahaline maht).
Despite the fact that Member States supposedly set their own programmes according to identified needs and objectives, two Member States (the Netherlands and Poland) stated21 that their programmes were not relevant for them. 
Hoolimata asjaolust, et liikmesriikide koostatud programmid peaksid lähtuma nende vajadustest ja eesmärkidest, väitsid kaks liikmesriiki (Madalmaad ja Poola)21, et nende programmid ei ole nende jaoks asjakohased.
Poland explained that the programmes were too narrow and the Netherlands reported that ‘the Fund’s allocation represented a relatively small proportion of the national budget for integration and was not seen as adding real value to national strategies.’ 
Poola selgitas, et programmid olid liiga kitsa suunitlusega ning Madalmaad väitsid, et „fondi rahaeraldised moodustasid riigi integratsioonieel-arvest suhteliselt väikese osa ega lisanud riiklikele strateegiatele sisulist väärtust.”
These weaknesses in the intermediate report mean that it provides only a very limited contribution to the assessment of results or to the steering of the Funds. 
Vahearuandes sisalduvate puuduste tõttu on sellest tulemuste hindamisel ja fondide juhtimisel väga vähe abi.
21 Section 7.5 of the intermediate report. 
21 Vahearuande jaotis 7.5.
21 Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
21 Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
22 THE LOW RATE OF IMPLEMENTATION DURING THE FIRST TWO YEARS REDUCES THE POTENTIAL EFFECTIVENESS OF THE FUNDS ... 
22 KAHE ESIMESE AASTA VÄLTEL TÄHELDATUD MADAL KASUTUSMÄÄR VÄHENDAB FONDIDE POTENTSIAALSET MÕJUSUST, ...
Figure 4 shows that the rate of EIF budget implementation22 in Member States for the years 2007 and 2008 (the only years for which programmes had been completed at the time of the audit) was generally low although from 2007 to 2008 the total implementation rate for all Member States increased from 66 % to 77 % in the second year. 
Joonisel 4 esitatud andmetest nähtub, et EIFi eelarve kasutusmäär22 liikmesriikides aastatel 2007 ja 2008 (ainukesed aastad, mille programmid olid auditi tegemise ajaks lõpetatud) oli üldiselt madal, ehkki kasutusmäär kõigi liikmesriikide kohta kasvas 2007. aasta 66 protsendilt 2008. aastal 77%-ni.
The data shows great variation among Member States ranging (for 2007) from 15 % (Czech Republic) to 100 % (France). 
2007. aasta andmetest on näha liikmesriigiti suuresti erinevad kasutusmäärad, mis jäid vahemikku 15% (Tšehhi Vabariik) kuni 100% (Prantsusmaa).
Most of the Member States with very low implementation rates in 2007 improved in 2008, but only one of them climbed above the 50 % mark. 
Enamik 2007. aastal kõige madalamaid kasutusmäärasid näidanud liikmesriikidest parandas 2008. aastal oma tulemusi, kuid vaid üks neist ületas 50% piiri.
By June 2012, the Commission had still not received the Member States’ cost claims for six APs (one for the 2007 APs: Malta, and five for the 2008 APs Greece, Spain, Malta, Netherlands and the United Kingdom). 
2012. aasta juuniks ei olnud komisjoni veel laekunud kuue üheaastase programmi väljamaksetaotlused (üks 2007. aasta programmide eest: Malta; ning viis 2008. aasta programmide eest: Kreeka, Hispaania, Malta, Madalmaad ja Ühendkuningriik).
These were due for 30 September 2010 (2007 APs) and 31 March 2011 (2008 APs). 
Väljamaksetaotluste esitamise tähtajad olid 30. september 2010 (2007. aasta programmid) ja 31. märts 2011 (2008. aasta programmid).
Contributing factors for this low take-up rate are presented in later observations (paragraphs 42 to 75). 
Nii madala kasutusmäära põhjustasid muu hulgas asjaolud, mida kirjeldatakse tähelepanekute all (punktid 42–75).
Under-implementation of the budgeted plans of annual programmes risks that the planned outputs and impacts are not achieved. 22 Rates calculated based on the amount claimed by Member States. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Üheaastaste programmide kavandatud eelarvete alakasutus toob endaga ohu, et planeeritud väljundid ja mõjud jäävad saavutamata. 22 Määrad on arvutatud liikmesriikide esitatud väljamaksetaotluste põhjal. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
23 FIGURE 4 EIF BUDGET IMPLEMENTATION 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % Austria AP 2007 AP 2008 average 2007 average 2008 * 2008 reports not submitted ** 2007 and 2008 reports not submitted Source: European Commission and Court calculations. 
23 JOONIS 4 EIFi EELARVE KASUTUSMÄÄR 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % Austria Üheaastane programm 2007 Üheaastane programm 2008 2007 kokku 2008 kokku * 2008. aasta aruanded esitamata ** 2007. ja 2008. aasta aruanded esitamata Allikas: Euroopa Komisjon ja kontrollikoja arvutused.
Belgium Bulgaria Cyprus Czech Republic Germany Estonia Greece* Spain* Finland France Hungary Ireland Italy Lithuania Luxembourg Latvia Malta** Netherlands* Poland Portugal Romania Sweden Slovenia Slovakia United Kingdom* 
Belgia Bulgaaria Küpros Tšehhi Vabariik Saksamaa Eesti Kreeka* Hispaania* Soome Prantsusmaa Ungari Iirimaa Itaalia Leedu Luksemburg Läti Malta** Madalmaad* Poola Portugal Rumeenia Rootsi Sloveenia Slovakkia Ühendkuningriik*
Due to the lack of quantified targets and indicators and the weaknesses in the intermediate report, the Court was only able to seek evidence of the effectiveness of the ERF and EIF by visiting projects. 
Vahearuandes puudunud kvantifitseeritud eesmärkide ja näitajate tõttu ei olnud kontrollikojal projekte külastades võimalik leida tõendeid EPFi ja EIFi mõjususe kohta.
BOX 4 EXAMPLES OF PROJECTS ACHIEVING POSITIVE RESULTS The Luxembourg EIF supported the project ‘Partenariats pour l’intégration interculturelle: mise en place de services d’information et d’orientation’ (‘Partnerships for intercultural integration: Setting up of Information and orientation services’). 
4. SELGITUS NÄITED POSITIIVSEID TULEMUSI SAAVUTANUD PROJEKTIDEST Luksemburgis toetati EIFist projekti „Partenariats pour l’intégration interculturelle: mise en place de services d’information et d’orientation” („Kultuuridevahelise integratsiooni partnerlused: teabe-ja suunamisteenuste loomine”).
The project was carried out by the Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (Association for Support to Immigrant Workers) (ASTI) and aimed to improve the integration of third-country nationals by giving equal access to information concerning the rights and obligations of citizens. 
Projekti viis ellu Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (Immigrantidest töötajate toetamise ühing) ning selle eesmärk oli anda kolmandate riikide kodanikele võrdne juurdepääs kodanike õigusi ja kohustusi puudutavale teabele ning seeläbi aidata neil paremini integreeruda.
Activities included the establishment of a partnership with different associations, the development of a website (http://www.bienvenue.lu) and an interpretation service. 
Tegevused hõlmasid koostööd erinevate assotsiatsioonidega, veebilehe loomist (www.bienvenue.lu) ning tõlketeenuste pakkumist.
The co-financing by the EIF was 50 % or 112 000 euro from the 2009 Annual Programme. 
EIFi 2009. aasta programmist kaasrahastati 50% projekti kuludest (112 000 eurot).
In Germany, the ERF supported the project ‘...und drin bist Du? 
Saksamaal toetas EIF projekti „...und drin bist Du?
Refugees as part of society — on the way to a self-determined life’). 
Pagulased kui ühiskonna osa – teel enesemääratletud elu suunas”).
The three-year project, carried out by the Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. 
Nimetatud kolmeaastast projekti, mida teostas Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V.
(Caritas, Archdiocese of Berlin), was supported in its first year by 42 509 euro from the ERF Annual Programme 2009 (50 % co-financing rate). 
(Caritas, Berliini peapiiskopkond), toetati esimesel aastal EIFi 2009. aasta programmist 42 509 euroga (kaasrahastamise määr 50%).
It aimed to improve reception conditions for asylum seekers/refugees and strengthen services and structures in Eastern Brandenburg. 
Projekti eesmärk oli parandada Ida-Brandenburgis varjupaigataotlejate/pagulaste vastuvõtutingimusi ning arendada neile pakutavaid teenuseid.
A total of 683 people participated in the project’s activities such as German courses or intercultural staff training. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Projekti erinevates tegevustes (nt saksa keele kursused ja töötajate koolitamine erinevate kultuuride alal) osales kokku 683 inimest. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
Of the four audited projects which did not achieve their objectives, two of the projects were completed after downward revision of the goals to be achieved, while one potentially useful and innovative project failed, in part, due to the unrealistic targets and methodology approved by the Responsible Authority in the application (see Box 5). 
Neljast auditeeritud projektist, mis oma eesmärke ei saavutanud, lõpetati kaks pärast neile seatud eesmärkide vähendamist. Üks potentsiaalselt kasulik ja uuenduslik projekt osutus aga edutuks osaliselt seetõttu, et vastutav asutus kiitis heaks projektitaotluses esitatud ebarealistlikud eesmärgid ja metoodika (vt 5. selgitus).
However, there is no direct link between the fulfilment of individual projects and the attainment of overall success, due to the inadequate target-setting at programme level, lack of associated quantified results and budget under-implementation. 
Puudub otsene seos üksikute projektide edukuse ja üldise edu vahel, sest programmi tasandil olid seatud puudulikud eesmärgid, puudusid nendega seotud kvantifitseeritud tulemused ning eelarve oli alakasutatud.
According to the Commission’s intermediate report, most Member States perceive the EIF as providing ‘value-added’ despite the difficulties in implementation. 
Komisjoni vahearuande kohaselt on enamik liikmesriike siiski seisukohal, et hoolimata raskustest fondi rakendamisel annab EIF siiski lisaväärtust.
Where Member States had a less developed integration policy framework, the Fund enabled the design of a comprehensive integration framework. 
Vähem arenenud integratsioonipoliitika raamistikuga liikmesriikides loodi fondi abiga põhjalik integratsiooniraamistik.
For some Member States it filled the gap in national resources or provided the opportunity to expand support to specific target groups. 
Mõnes liikmesriigis täideti fondi vahenditega lüngad riiklikus rahastamises või saadi võimalus suurendada teatud sihtrühmadele antavat toetust.
In addition, the intermediate report found increased cooperation between authorities within and between Member States. 
Lisaks leiti vahearuandes, et suurenenud oli nii siseriiklik kui piiriülene ametkondadevaheline koostöö.
25 BOX 5 EXAMPLE OF A FAILED PROJECT In the UK, the ERF supported a project which did not succeed. 
25 5. SELGITUS NÄIDE EDUTUST PROJEKTIST Üks Ühendkuningriigis EPFi toetust saanud projekt osutus läbikukkunuks.
The Merseyside Fire and Rescue Service (MFRS) made an innovative application to address the high fire-risks identified in the refugee population, by way of home checks (800 dwellings), work placements in the fire service, website development, leaflets in over 30 languages and the education of landlords. 
Merseyside’i tuletõrje-ja päästeteenistus esitas taotluse uuendusliku projekti jaoks, mille eesmärk oli võidelda pagulastest elanike hulgas täheldatud kõrge tulekahjuriskiga.
The project’s first year was to be supported by an ERF grant of 21 325 euro. Several control stages failed at the Responsible Authority. 
EPF pidi projekti esimesel aastal toetama 21 325 euro suuruses summas. Vastutava asutuse mitu kontrollimehhanismi ei täitnud oma ülesannet.
The Responsible Authority started to address the unrealistic assumptions and targets of the project only after the funding was granted and planned monitoring visits to the project did not take place in time. 
Vastutav asutus hakkas ebarealistlike eelduste ja eesmärkide probleemi uurima alles pärast toetuse heakskiitmist ning projekti juurde kavandatud kontrollkäike ei tehtud õigeaegselt.
Furthermore, the Responsible Authority demanded, in contrast to Commission guidance on the matter, that the MFRS collect proof of the refugees’ status. 
Lisaks nõudis vastutav asutus vastupidiselt komisjoni asjassepuutuvatele juhistele, et Merseyside’i tuletõrje-ja päästeteenistus koguks tõendeid inimeste pagulasestaatuse kohta.
This reduced the willingness of the target population to accept MFRS checks even further. 
See vähendas veelgi sihtrühma soovi Merseyside’i tuletõrje-ja päästeteenistuse kontrolle aktsepteerida.
As a result, only 60 home checks were funded and the project was abandoned after its first year. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Eelneva tulemusel rahastati vaid 60 kodu kontrollimist ning pärast esimest aastat projekt katkestati. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?
The above evaluation results are, at least in part, supported by evidence collected during the Court’s audit. 
Ülalloetletud tulemusi kinnitavad vähemalt osaliselt ka kontrollikoja auditi käigus kogutud tõendid.
The audited Member States reported that the Funds enabled them to undertake additional or new integration activities. 
Auditeeritud liikmesriigid kinnitasid, et fondide abil said nad võtta täiendavaid integratsioonimeetmeid.
THE EFFECTIVENESS OF THE FUNDS’ CONTRIBUTION TO INTEGRATION IS LIKELY TO BE LIMITED BECAUSE ... 
FONDIDE PANUSE MÕJUSUS INTEGRATSIOONI EDENDAMISEL ON TÕENÄOLISELT VÄIKE, ...
The previous section shows that the effectiveness of the Funds to date cannot be measured. 
Eelkirjeldatu näitab, et fondide senist mõjusust ei ole võimalik mõõta.
The next two sections will explain that the potential of the Funds to be effective is limited by weaknesses in design and implementation. 
Käesoleva aruande järgnevates osades selgitatakse, et fondide potentsiaalset mõjusust pärsivad puudused nende ülesehituses ja rakendamises.
As a result, the Funds are unlikely to be fully effective in their contribution to the integration of third-country nationals. 
Seetõttu ei saa fondide panus kolmandate riikide kodanike integreerimisse tõenäoliselt kunagi olema täiesti mõjus.
The Court assessed whether the legal and administrative set-up of the SOLID funds enabled effective management with a reasonable level of administration and control. 
Kontrollikoda hindas, kas SOLID fondide õiguslik ja halduslik ülesehitus võimaldas neid mõistliku administratiivse ja kontrollikoormuse juures efektiivselt hallata.
It examined whether the integration needs of Member States had been identified via a satisfactory consultation process and Impact Assessment. 
Uuriti, kas liikmesriikide integratsioonivajaduste hindamisel oli kasutatud küllaldaselt konsultatsiooniprotsessi ja mõjuhindamist.
The audit verified whether there was a coherent and coordinated approach with other Union instruments. 
Auditiga kontrolliti, kas lähenemisviis oli järjekindel ja kooskõlas liidu teiste poliitikavahenditega.
EIF Project implemented by Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. 
EIFi projekt, mida viis ellu Türkische Gemeinde in Deutschland e.V.
(TGD) (Turkish Community in Germany) 26 © Vorintegrationsprojekt Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
(TGD) (Türgi kogukond Saksamaal) 26 © Vorintegrationsprojekt Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. Eriaruanne nr 22/2012 – Kas Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Pagulasfond aitavad mõjusalt kaasa kolmandate riikide kodanike integreerimisele?