natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANNUAL ACTIVITY REPORT 2007 EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
IGAAASTANE TEGEVUSARUANNE 2007 EUROOPA KONTROLLIKODA
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union Freephone number (*): 00 800 6 7 8 9 10 11 (*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed. 
„Europe Direct” on teenistus, mis aitab leida vastused Euroopa Liitu puudutavatele küsimustele Tasuta infotelefon: (*) 00 800 6 7 8 9 10 11 (*) Teatud juhtudel ei võimalda mobiilsideoperaatorid helistamist 00 800 numbritele või on need kõned tasulised.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu). 
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist „Europa” serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2008 ISBN 978-92-9207-005-2 © European Communities, 2008 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008 ISBN 978-92-9207-007-6 © Euroopa ühendused, 2008 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
3 4–5 6–7 8–13 14–17 18–25 26–27 28–29 30–35 36–37 38–43 44–45 PRESIDENT’S FOREWORD MISSION, VISION, VALUES AND STRATEGIC OBJECTIVES THE COURT’S ROLE AND WORK GOVERNANCE AND ORGANISATION OVERVIEW OF AUDIT REPORTS AND OPINIONS FOLLOW-UP AND IMPACT THE COURT’S VIEW THE COURT’S WORK IN 2007 AND BEYOND INTERNATIONAL COOPERATION HUMAN RESOURCES FINANCIAL INFORMATION CONTENTS 
3 4–5 6–7 8–13 14–17 18–25 26–27 28–29 30–35 36–37 38–43 44–45 PRESIDENDI EESSÕNA MISSIOON, VISIOON, VÄÄRTUSED JA STRATEEGILISED EESMÄRGID KONTROLLIKOJA ROLL JA TEGEVUS JUHTIMINE JA ORGANISATSIOON ÜLEVAADE AUDITIARUANNETEST JA ARVAMUSTEST JÄRELEVALVE JA MÕJU KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KONTROLLIKOJA TÖÖ 2007.
PRESIDENT’S FOREWORD 4 Bringing the European Court of Auditors closer to EU citizens is one of our key objectives and part of our mission to promote transparency and accountability. 
PRESIDENDI EESSÕNA 4 Euroopa Kontrollikoja toomine ELi kodanikele lähemale on üks meie peamisi eesmärke ning osa meie missioonist läbipaistvuse ja aruandluskohustuse edendamisel.
I, therefore, take great pleasure in welcoming you to the first annual activity report of the European Court of Auditors. 
Seetõttu on mul hea meel esitleda teile Euroopa Kontrollikoja esimest aasta tegevusaruannet.
It provides an overview of the Court and an account of its activities in 2007, a year in which it celebrated its 30th anniversary as the external auditor of the EU dedicated to contributing to improving financial management and acting as the independent guardian of the financial interests of its citizens. 
Aruanne annab ülevaate kontrollikojast ning selle tegevusest aastal 2007, mil tähistasime oma 30. aastapäeva Euroopa Liidu välisaudiitorina, kes on pühendunud finantsjuhtimise edendamisele ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.
The main contribution the Court makes is through its audits and reports which help the auditee to improve their financial management and which assist the Discharge Authority (the European Parliament and Council) in overseeing the implementation of the EU budget. 
Kontrollikoda täidab oma tähtsaimat ülesannet auditite läbiviimise ja auditiaruannete avaldamise kaudu, mis aitab eelarve täitmist kinnitavatel asutustel (Euroopa Parlament ja nõukogu) kontrollida ELi eelarve täitmist.
This report gives an overview of audit reports published in 2007. 
Käesolev aruanne annab ülevaate 2007. aastal avaldatud auditiaruannetest.
It highlights the main conclusions issued on the implementation of the EU budget 2006 and on the sound financial management of EU funds. 
Aruandes tuuakse välja peamised järeldused ELi 2006. aasta eelarve täitmise ja ELi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.
The Court not only reports on past financial management, it also actively contributes to building the EU’s financial control framework. 
Kontrollikoda ei koosta üksnes aruandlust möödunud perioodi finantsjuhtimise kohta, vaid osaleb aktiivselt ka ELi finantskontrolli raamistiku arendamisel.
None of the Court’s achievements in 2007 could have happened without the commitment, skills and capacity of its 850 staff. 
Kontrollikoja 2007. aasta saavutused ei oleks olnud võimalikud ilma 850-liikmelise töötajaskonna pühendumuse, oskuste ja suutlikkuseta.
They are the key asset of a forward-looking organisation striving for continuous improvement. 
Töötajad on pideva arengu poole püüdleva ja tulevikku suunatud organisatsiooni peamine vara.
This first annual activity report gives details of the Court’s reform process which started in 2006 with a self-assessment. 
Käesolevas esimeses aasta tegevusaruandes on esitatud üksikasjalik teave kontrollikoja reformiprotsessist, mis algas enesehinnanguga 2006. aastal.
The year 2007 saw progress on implementing the resulting action plan and, at the end of the year, the launch of a ‘peer review’ conducted by a team of auditors from the national audit institutions of Austria, Canada, Norway and Portugal. 
Enesehinnangu põhjal koostatud tegevuskava elluviimine edenes 2007. aastal ning aasta lõpus korraldati Norra, Kanada, Austria ja Portugali riiklikest auditiasutuste audiitoritest koosneva meeskonna juhtimisel vastastikuste eksperdihinnangute andmine.
An early achievement of this process of reform was the following statement of mission, vision, values and strategic objectives which will guide the activities we look forward to reporting on in future years. 
Reformiprotsessi üheks esimeseks tulemuseks oli järgnev avaldus, mis kirjeldab selliseid ülesandeid, visiooni, väärtuseid ja strateegilisi eesmärke, millel hakkab põhinema tegevus, mida loodame kajastada eelseisvate aastate aruandluses.
I hope you enjoy reading our first annual activity report and find it useful. 
Loodan, et leiate esimese aasta tegevusaruande olevat huvitava ja kasuliku.
5 Vítor Manuel da Silva Caldeira President 
5 Vítor Manuel da Silva Caldeira president
6 MISSION, VISION, VALUES AND STRATEGIC OBJECTIVES MISSION VISION The European Court of Auditors is the EU institution established by the Treaty to carry out the audit of EU finances. 
6 MISSIOON, VISIOON, VÄÄRTUSED JA STRATEEGILISED EESMÄRGID MISSIOON VISIOON Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on viia läbi ELi rahaliste vahendite audit.
As the EU’s external auditor, it contributes to improving EU financial management and acts as the independent guardian of the financial interests of the citizens of the Union. 
ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.
An independent and dynamic Court of Auditors, recognised for its integrity and impartiality, respected for its professionalism and for the quality and impact of its work, and providing crucial support to its stakeholders to improve the management of EU finances. 
Sõltumatu ja dünaamiline kontrollikoda, mida tunnustatakse tema aususe ja erapooletuse eest, austatakse tänu tema professionaalsusele ning töö kvaliteedile ja mõjukusele, samuti selle eest, et ta osutab oma huvirühmadele olulist toetust ELi vahendite haldamise parandamisel.
7 VALUES Independence, integrity and impartiality Professionalism Adding value Excellence and efficiency Independence, integrity and impartiality for the institution, its Members and staff. 
7 VÄÄRTUSED Sõltumatus, ausus ja erapooletus Professionaalsus Lisaväärtuse loomine Pädevus ja tõhusus Asutuse, selle liikmete ja töötajate sõltumatus, ausus ja erapooletus.
Producing relevant, timely, high-quality reports, based on sound findings and evidence, which address the concerns of stakeholders and give a strong and authoritative message. 
Asjakohaste, õigeaegsete ja arusaadavate kõrgekvaliteediliste auditiaruannete avaldamine, mis põhinevad usaldusväärsetel auditileidudel ja tõendusmaterjalil, käsitlevad huvirühmade probleeme ning edastavad olulise ja autoriteetse sõnumi.
Contributing to effective improvement of EU management and to enhanced accountability in the management of EU funds. 
Kaasaaitamine ELi eelarve haldamise tulemuslikule tõhustamisele ja ELi vahendite haldamise tõhusamale aruandlusele.
Valuing individuals, developing talents, and rewarding performance. 
Töötajate väärtustamine, nende oskuste arendamine ja saavutuste premeerimine.
Maximising efficiency in all aspects of work. STRATEGIC OBJECTIVES The European Court of Auditors has set itself the following strategic objectives to accomplish its mission: Professionalism Output Stakeholders Learning and growth Robust methodology, appropriate audit strategy, development of public audit practice, common auditing standards and audit criteria on EU funds, collaboration with EU supreme audit authorities (SAIs), effective ‘Community control framework’ Selection of appropriate audit topics, timeliness, clarity and readability of reports, quality-of-performance audits, increase its reports’ impact Increase relations with auditees to foster understanding of the audit process and to achieve a wider acceptance of the audit results; development of contacts with the European Parliament and the Council as budget and discharge authorities; effective communication with EU citizens Learning from the peer-review exercise in order to strengthen and develop the organisation, methods, processes and output and to maximise efficiency; implementation of effective and dynamic human resources policies; high-quality professional training; upgrading infrastructure; implementation of IT policies 
Tõhusa teabeedastuse tagamine mõjusa meeskonnavaimu soodustamiseks. Püüdlemine maksimaalse tulemuslikkuse poole kõikides töö valdkondades. STRATEEGILISED EESMÄRGID Euroopa Kontrollikoda on seadnud oma missiooni elluviimiseks järgmised strateegilised eesmärgid: Professionaalsus Väljund Huvirühmad Õppetöö ja areng Kindel metoodika, asjakohane auditistrateegia, avaliku sektori audititöö edasiarendamine, ühised audistandardid ja -kriteeriumid ELi vahendite suhtes, koostöö ELi kõrgeimate kontrolliasutustega, mõjus ühenduse sisekontrolliraamistik.
The European Union has a budget of approximately 120 billion euro, around 1 % of the gross national income (GNI) of its 27 Member States. 
Euroopa Liidu eelarve on ligikaudu 120 miljardit eurot, umbes 1% 27 liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust.
Compared to national budgets this is a small share. 
Riiklike eelarvetega võrreldes on see väike osa.
However, for some Member States funds from the EU play an important role in financing public activities and the total amount is close or equal to the GNI of some countries e.g. Romania. 
Mõne liikmesriigi jaoks on aga ELi vahendid olulise tähtsusega avalike ettevõtmiste rahastamisel ja eelarve kogusumma on väga suur, olles peaaegu võrdne näiteks Rumeenia rahvamajanduse kogutuluga.
The composition of the budget has evolved over time, agriculture and cohesion policies being its major components (see Box 1). 
Eelarve struktuur on ajaga muutunud, põhikomponendid on põllumajandus ja ühtekuuluvuspoliitika (vt 1. selgitus).
The budget is decided annually — within the context of seven-year financial frameworks — by the Council, i.e. representatives of the Members States, and the directly elected European Parliament. 
Otsus eelarve kohta tehakse aastapõhiselt – seitsmeaastase finantsraamistiku kontekstis – nõukogu ehk liikmesriikide esindajate ja otse valitud Euroopa Parlamendi poolt.
The European Commission proposes the budget and is also responsible for implementing it. 
Euroopa Komisjon esitab eelarve ja on vastutav ka selle täitmise eest.
A very significant proportion — notably agricultural and cohesion spending — is implemented in cooperation with the Member States. 
Väga oluline osa eelarvest – nimelt põllumajandus-ja ühtekuuluvuskulutused – täidetakse koostöös liikmesriikidega.
Depending on the spending schemes, national administrations may be responsible for setting spending strategies, selecting beneficiaries and projects and making payments. 
Sõltuvalt rahastamiskavast võivad riiklikud ametiasutused vastutada rahastamisstrateegiate koostamise, abisaajate ja projektide valimise ning maksete teostamise eest.
A specific feature of Community expenditure is the high percentage of payments based on claims submitted by the beneficiaries themselves, be they farmers or project managers throughout the Union. 9 BOX 1 — WHAT DOES THE EU SPEND ITS MONEY ON? 
Ühenduse kulude eripäraks on see, et suur osa maksetest põhineb lõplike abisaajate endi (olgu need siis talunikud või projektijuhid üle kogu liidu) esitatud taotlustel. 9 1.
The EU budget is financed through financial contributions from Member States (based mostly on national GNI) as well as customs and agricultural duties. 
ELi eelarvet rahastatakse liikmesriikide osamaksetest (mis peamiselt põhinevad riigi rahvamajanduse kogutulul) ning tolli-ja põllumajandusmaksudest.
The EU budget is to a large extent directed to other causes than national budgets, partly due to differences in responsibilities. 
ELi eelarve on suuremalt jaolt suunatud teistele aladele kui riiklikud eelarved, osaliselt selle tõttu, et vastutusvaldkonnad on erinevad.
For example, the Union is not responsible for social security systems, usually a large part of national spending. 
Euroopa Liit ei vastuta näiteks sotsiaalkindlustussüsteemide eest, mis moodustavad suure osa riiklikest kulutustest.
Since the 1960s, agricultural spending, typically through payments to farmers across the Union, has been the largest part of the budget although its share is now decreasing. 
Alates 1960. aastatest on eelarve suurim osa olnud põllumajanduskulud, tavaliselt talunikele makstud toetustena üle kogu liidu; viimasel ajal on selle osakaal küll vähenenud.
In 2008, a bit less than half the budget is aimed at preservation and management of natural resources, mainly agriculture and rural development. 
2008. aastal on veidi alla poole eelarvest suunatud loodusressursside säilitamisele ja haldamisele, peamiselt põllumajanduse ja maaelu arendamisele.
Ever since the 1980s, a major part of spending has been directed towards cohesion — i.e. regional and social development — co-financing a wide range of projects from road construction in Slovakia to courses for the unemployed in Denmark. 
Alates 1980. aastatest on suur osa eelarvest olnud suunatud ühtekuuluvuspoliitikale – st regionaal-ja sotsiaalarengule –, millega kaasrahastatakse suurel hulgal erinevaid projekte alates teedeehitusest Slovakkias kuni töötute koolituskursusteni Taanis.
In 2008, spending on sustainable growth, of which the lion’s share is for cohesion, is planned at 38 % of the budget. 
2008. aasta eelarves on säästvale kasvule mõeldud kuludeks eraldatud 38%, millest lõviosa läheb ühtekuuluvuspoliitikale.
This heading also includes a large part of the EU funds directed to research. 
Selle rubriigi alla käib ka suur osa teadusuuringutele suunatud ELi vahenditest.
The EU furthermore spends significant amounts on development and humanitarian aid as well as support to countries close to the Union or candidates to join it. 
Lisaks kulutab EL märkimisväärseid summasid arengu-ja humanitaarabile ning ELi lähiümbruses asuvate riikide või kandidaatriikide toetuseks.
About 6 % of the budget is needed for financing the administration of the Community institutions. 
Ühenduse institutsioonide haldamiseks kasutatakse umbes 6% eelarvest.
EU spending Citizenship, freedom, security and justice 1% The European Union as a global partner 6% Administration 6% Cohesion — Sustainable growth 38% Agriculture — Preservation and management of natural resources 49% 
ELi kulutused Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus 1% Euroopa Liit globaalse partnerina 6% Haldus 6% Ühtekuuluvus .Säästev kasv 38% Põllumajandus .Loodusressursside säilitamine ja haldamine 49%
In democratic societies there is a need for complete and accurate publicly available information as a basis for debate and decision-making both to improve financial management and to ensure accountability. 
Demokraatlikus ühiskonnas on vajadus täieliku ja täpse avalikult kättesaadava teabe järele, mis on aluseks arutelule ja otsuste tegemisele finantsjuhtimise parandamiseks ning aruandluskohustuse täitmise tagamiseks.
The EU, like its Member States, has an external auditor as an independent guardian of the financial interests of the citizens. 
ELil, nagu ka selle liikmesriikidel, on välisaudiitor, kes tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana.
As the external auditor of the EU, the European Court of Auditors checks that EU funds are correctly accounted for and spent in compliance with rules and legislation with due consideration for achieving best value for money, irrespective of where the funds are spent. 
ELi välisaudiitorina kontrollib Euroopa Kontrollikoda, et ELi vahendid oleksid õigesti kirjendatud ning kooskõlas eeskirjade ja õigusaktidega kasutatud nii, et neist saadav kasu oleks võimalikult suur, olenemata sellest, mille jaoks vahendeid kasutatakse.
The results of the Court’s work are used by the Commission, the Parliament and the Council as well as by Member States, to improve financial management of the EU budget. 
Kontrollikoja töö tulemusi kasutavad finantsjuhtimise täiustamiseks nii komisjon, parlament ja nõukogu kui ka liikmesriigid.
The Court’s work provides an important basis for the annual discharge procedure whereby the Parliament, basing its decision on recommendations from the Council, decides whether the Commission has met its responsibility for the execution of the previous year’s budget. 
Kontrollikoja tööl on tähtis osa iga-aastases eelarve täitmise kinnitamise menetluses, mille käigus parlament nõukogu soovitusele tuginedes otsustab, kas komisjon on täitnud oma ülesande eelneva aasta eelarve täitmisel.
In the areas of the budget where management is shared, Member States cooperate with the Commission in setting up supervisory and control systems — internal control — to ensure that funds are spent properly and in accordance with the rules. 
Eelarve nendes valdkondades, kus eelarve haldamine on jagatud, teevad liikmesriigid järelevalve-ja kontrollisüsteemide ning sisekontrolli loomisel koostööd komisjoniga, et tagada vahendite nõuetekohane ja eeskirjadele vastav kasutamine.
Overview of internal control and external audit of the EU budget EU level 10 Commission (DGs, Internal audit service) Member States Implementing authorities European Court of Auditors National audit institutions National level External audit Internal control 
ELi eelarve sisekontrolli ja välisauditi ülevaade 10 ELi tasand Komisjon (peadirektoraadid, siseaudititalitus) Liikmesriikide rakendusasutused Euroopa Kontrollikoda Riiklikud kontrolliasutused Riijklik tasand Välisaudit Sisekontroll
The Court carries out three different types of audits 1: financial, compliance and performance. These address the three following questions. 11 • • • Do the accounts present fairly, in all material respects, the financial position, results and cash flow for the year, in accordance with the applicable financial reporting framework? (financial audit) Are activities, financial transactions and information, in all material respects, in compliance with the legal and regulatory frameworks which govern them? (compliance audit) Is the financial management sound, i.e. are the funds used kept to a minimum (economy), are the results achieved with the least possible resources (efficiency) and have objectives been met (effectiveness)? (performance audit) Most of the Court’s financial and compliance audit is carried out in the context of its annual statement of assurance which is presented in the annual report on the implementation of the EU budget. 
Auditid keskenduvad järgnevale kolmele küsimusele: 11 • • • Kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad kõikides olulistes aspektides täpselt aasta finantsolukorda, tulemusi ja rahavooge kooskõlas kohaldatava finantsaruandluse raamistikuga? (Finantsaudit) Kas tegevused, finantstehingud ja teave on kõikides olulistes aspektides kooskõlas nende suhtes kohaldatava õigusliku ja regulatiivse raamistikuga? (Vastavusaudit) Kas finantsjuhtimine on usaldusväärne, st kas vahendeid kasutatakse võimalikult vähesel määral (säästlikkus) ja kas tulemused saavutatakse võimalikult väheseid ressursse kasutades (tõhusus) ning kas eesmärgid saavutatakse (mõjusus)?
The EC Treaty requires the Court to give such a statement — or opinion — on the reliability of the accounts and the legality and regularity of underlying transactions. 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu järgi on kontrollikoda kohustatud esitama sellise avalduse – arvamuse – raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
In this context, underlying transactions are typically payments from the EU budget to final beneficiaries. 
Selles kontekstis on raamatupidamisaruannete aluseks olevateks tehinguteks tavaliselt ELi eelarvest lõplikele abisaajatele tehtud maksed.
The annual statement of assurance is generally known by its French acronym DAS (déclaration d’assurance). 
Iga-aastast kinnitavat avaldust tähistatakse üldiselt prantsuskeelse lühendiga DAS (déclaration d’assurance).
1 For more information about the Court’s methodology please consult the manuals on the Court’s website (www.eca.europa.eu). 
1 Täiendavat teavet kontrollikoja metoodikast saab kontrollikoja veebilehel asuvatest käsiraamatutest (http://.eca.europa.eu).
HOW DOES THE COURT AUDIT? 
KUIDAS KONTROLLIKODA AUDITEERIB?
The Court’s audit of the EU accounts is carried out in line with international standards on auditing (ISA), which are applied by the public and the private sector. 
Kontrollikoja ELi raamatupidamisaruannete audit viiakse läbi kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega (international standards on auditing, ISA), mida kasutatakse avalikus ja erasektoris.
Existing international standards on audit do not, however, cover the kind of compliance audit undertaken by the Court to the same extent. 
Olemasolevad rahvusvahelised auditistandardid ei kata aga samas ulatuses kontrollikoja läbiviidavat vastavusauditit.
The Court takes an active part in the development of international standards by standard-setting bodies (Intosai, IFAC) 2 alongside national audit institutions. 
Kontrollikoda osaleb koos riiklike auditiasutustega aktiivselt rahvusvaheliste standardite väljatöötamisel standardeid määratlevates asutustes (IFAC, Intosai)2.
In order to provide assurance as to whether the payments comply with legal and regulatory frameworks, the Court draws on the results both of its examination of supervisory and control systems, intended to prevent or detect and correct errors of legality and regularity, and of a sample of the transactions (payments) themselves (see Box 2). 
Andmaks kinnitust selle kohta, kas maksed on kooskõlas õigusliku ja regulatiivse raamistikuga, kasutab kontrollikoda nii seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate vigade vältimiseks või tuvastamiseks ning parandamiseks mõeldud järelevalve-ja kontrollisüsteemide kontrolli tulemusi kui ka tehingute (maksete) valimit (vt 2. selgitus).
When systems are tested and found to be reliable, then fewer transactions can be audited by the Court in order to come to a valid conclusion on their legality and regularity. 
Kui süsteemid on testitud ja hinnatud usaldusväärseks, peab kontrollikoda auditeerima vähem tehinguid selleks, et teha põhjendatud järeldus nende süsteemide usaldusväärsuse ja korrektsuse kohta.
Other sources, such as the work of other auditors, are also used to support the Court’s conclusions. 
Kontrollikoja järelduste toetamiseks kasutatakse ka teisi allikaid, nagu näiteks teiste audiitorite töötulemusi.
In performance audit, the Court uses a variety of audit methodologies to assess management and monitoring systems and information on performance against criteria derived from legislation and the principles of sound financial management. 
Tulemusauditis kasutab kontrollikoda erinevat auditimetoodikat, et hinnata süsteemide haldust ja järelevalvet ning tulemuslikkusest saadavat teavet seadusandluse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele tuginevate kriteeriumide põhjal.