natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33 Box 7: Regulating Vectoring through VULA in Germany A VULA product requires the network operator to transport competitors' data traffic at conditions similar to those the competitors would have had with physical access to the copper lines. 
Vektortehnoloogia reguleerimine Saksamaal VULA abil VULA toode eeldab, et võrguoperaator edastab konkurentide andmesideliikluse tingimustel, mis sarnanevad tingimustega, mis konkurentidel oleks olnud füüsilise juurdepääsu korral vaskkaabelliinidele.
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator. 
See säilitab konkurentide jaoks võimaluse teha klientidele mitmekesiseid kiire internetiühenduse pakkumisi isegi siis, kui võrguoperaator kasutab vektortehnoloogiat.
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme. 
2016. aasta septembris teavitas Saksamaa komisjoni kolmest VULA tootest, mida telekommunikatsiooniettevõtted pakuvad oma lairibaühenduse projektides riikliku lairibaühenduse kava alusel.
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure. 
Komisjon avaldas 2017. aasta augustis otsuse, milles ta leidis, et VULA toodete kasutuselevõtmine võib korvata vektortehnoloogia negatiivse mõju avaliku sektori rahastatava lairibataristu jaoks.
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back. 
Sellest hoolimata on VULA näol tegemist keerulise lahendusega ja mõned eksperdid peavad seda tagasiminekuks.
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level. 
Teised operaatorid saavad kasutada üksnes turgu valitseva operaatori poolt pakutavaid teenuseid, sest nende uusi tooteid teenuse tasandil ei toetata.
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66). 
34 operaatorid sageli kasutusele võtta kiudoptilised võrgud, mõistes, et oma taristu loomine on majanduslikult tasuvam (vt ka punkt 66).
We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets. 
Kontrollikoda uuris lairibaühenduse kavade rakendamist liikmesriikides, et tuvastada lairibaühenduse eesmärkide saavutamist piiravad tegurid.
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding. 
Kontrollikoda keskendus rahastamisele maapiirkondades, kehtestatud regulatiivsele ja konkurentsikeskkonnale ning eri programmitöö perioodide ja rahastamisallikate vahelisele koordineerimisele.
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50. 
Mõnes liikmesriigis ei ole rahastamist maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades nõuetekohaselt käsitletud 50.
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26). 
Kontrollikoda hindas, kas liikmesriigid ja EIP analüüsisid vajadust lairibaühenduse järele eri piirkondades (linna-, linnalähedastes ja maapiirkondades26).
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013. 
Nagu punktis 9 selgitatud, hinnati 2020. aasta lairibaühenduse alaste eesmärkide saavutamiseks vajamineva summa suuruseks 2013. aastal kuni 250 miljardit eurot.
The EIB also estimated that half of the costs are in rural areas, where 20 % of the population lives. 
Ühtlasi prognoosis EIP, et pool kuludest kantakse maapiirkondades, kus elab 20% elanikkonnast.
Examined Member States 52. 
Kontrollitud liikmesriigid 52.
Private operators provide most of the investments for broadband. 
Suurem osa lairibaühendusse tehtavatest investeeringutest pärineb eraoperaatoritelt.
The rest of the funding – the “financing gap” – is decided at the national level. 
Ülejäänud rahalised vahendid ehk nn rahastamispuudujäägi katmine otsustatakse riiklikul tasandil.
Four of the examined Member States (Hungary, Ireland, Italy and Poland) identified the financing gap. 
Neli uuritud liikmesriiki (Ungari, Iirimaa, Itaalia ja Poola) tegid kindlaks rahastamispuudujäägi suuruse.
Although all examined Member States used EU funds, with the exception of Poland and Hungary most of the public support for broadband comes from the national budget.27 Three of five examined Member States identified areas with insufficient broadband speed and set aside ESIF and public financing. 
Kuigi kõik uuritud liikmesriigid kasutasid ELi vahendeid, pärineb suurem osa lairibaühendusele antavast avaliku sektori toetusest riigieelarvest (v.a Linnapiirkonnad on piirkonnad, kus on rohkem kui 500 elanikku km2 kohta; linnalähedastes piirkondades on 100–500 elanikku km2 kohta ja maapiirkondades on vähem kui 100 elanikku km2 kohta.
We found that, of the Member States which had identified the financing gap, only Hungary and Italy had allocated sufficient resources to achieve fast broadband coverage for all households. 
Kontrollikoda leidis, et neist liikmesriikidest, kes olid rahastamispuudujäägi suuruse kindlaks teinud, olid ainult Ungari ja Itaalia eraldanud piisavalt vahendeid, et tagada kiire lairibaühenduse kättesaadavus kõigile kodumajapidamistele.
The Hungarian authorities performed a broadband mapping exercise in 2014-2015 and established that 883 000 premises needed to be covered. 
Ungari ametiasutused viisid aastail 2014–2015 läbi lairibataristu kaardistamise ja tegid kindlaks, et ühenduseta oli 883 000 klienti.
Private operators committed to cover 384 000 premises, leaving just under 500 000 premises for public intervention. 
Eraoperaatorid võtsid ülesandeks tagada ühendus 384 000 kliendile, millest tulenevalt jääb avalikku sekkumise hooleks veidi vähem kui 500 000 klienti.
The authorities designed several calls for proposal and allocated 164 million euro from the ERDF and 29 million euro from the national budget to subsidise the operators 26 Urban areas are areas with more than 500 inhabitants/km2; sub-urban areas have 100-500 inhabitants/km2; rural areas are areas with less than 100 inhabitants/km2. 
Ametiasutused korraldasid mitu projektikonkurssi ja eraldasid 164 miljonit eurot ERFist ja 29 miljonit eurot riigieelarvest, et anda operaatoritele puudujäägi rahastamise mudeli alusel 193 miljonit eurot toetust koguinvesteeringuks, mis hõlmab ka 240 miljoni euro ulatuses erainvesteeringuid.
The Italian authorities performed a mapping exercise in 2016 and 2017 and committed 3 billion euro to finance broadband in all the areas not commercially viable. 
Itaalia ametiasutused kaardistasid lairibataristu 2016. ja 2017. aastal ning võtsid kohustuse eraldada 3 miljardit eurot lairibaühenduse rahastamiseks kõigis piirkondades, kus see ei ole majanduslikult tasuv.
The authorities decided to use the direct investment model (Box 6) to set up a wholesale open access network. 
Ametiasutused otsustasid kasutada otseinvesteeringute mudelit (6. selgitus), et rajada hulgimüügitasandi avatud juurdepääsuvõrk.
At the time of the audit, the allocation of public sources was not yet finalized but was estimated at 1.4 billion euro from the ERDF and EAFRD (including the national co-financing) and 1.6 billion euro from other national sources. 
Auditi toimumise ajal ei olnud avaliku sektori eraldatav summa veel kinnitatud, kuid hinnanguliselt oli see 1,4 miljardit eurot ERFist ja EAFRD-st (sealhulgas riiklik kaasrahastamine) ja 1,6 miljardit eurot teistest riiklikest allikatest.
In Ireland, the mapping process that started in 2013 defined the intervention area to be covered by the National Broadband Plan, originally 757 000 premises. 
Iirimaal tehti 2013. aastal alanud kaardistamise käigus kindlaks riikliku lairibaühenduse kava raames teostatava sekkumise ulatus, mis oli esialgu 757 000 klienti.
The mapping was finalised in April 2017 with 540 000 premises in the public intervention area, since the incumbent had decided to cover 300 000 premises and since additional premises were added. 
Kaardistamine viidi lõpule 2017. aasta aprillis ja tulemuseks jäi 540 000 kliendi hõlmamine riikliku sekkumise raames, sest turgu valitsev operaator oli otsustanud hõlmata 300 000 klienti ja osa kliente lisati juurde.
The amount allocated by the Irish Government for the roll-out of broadband was 275 million euro for 2016 to 2021, including 75 million euro from the ERDF. 
Iiri valitsus eraldas lairibaühenduse kasutuselevõtmiseks aastail 2016–2021 275 miljonit eurot, mis sisaldab 75 miljonit eurot ERFist.
Although the tendering process had not been completed at the time of the audit, this sum is highly unlikely to be sufficient to bridge the financing gap. 
Ehkki hankemenetlus ei olnud auditi toimumise ajaks lõpule viidud, on äärmiselt ebatõenäoline, et see summa suudaks 35 27 Itaalias 53%, Iirimaal 73% ja Saksamaal üle 90%. rahastamispuudujääki katta.
In addition, between September 2017 and January 2018, two of the three remaining bidders decided to pull out of the process. 
Lisaks otsustasid kolmest järelejäänud pakkujast kaks 2017. aasta septembri ja 2018. aasta jaanuari vahelisel ajal menetluses osalemisest loobuda.
With only one bidder left in the tendering process, the impact on the cost and timing of the broadband deployment remains unclear as of March 2018. 
Nüüd, kus hankemenetluses osaleb vaid üks pakkuja, on 2018. aasta märtsi seisuga ebaselge, millist mõju avaldab see lairibaühenduse kasutuselevõtmisele.
In Germany, the authorities did not identify the total cost of covering all households with speeds of 30 Mbps and they therefore did not centrally address the investment gap.28 The German government set aside more than 4 billion euro through the federal broadband programme for the 2014 to 2017 period to finance municipalities’ broadband projects. 
Saksamaal ei hinnanud ametiasutused kulusid, mis kaasnevad ühenduse kiirusega 30 Mbit/s tagamisega kõigile kodumajapidamistele, ja ei tegelenud seega investeerimispuudujäägiga kesktasandil.28 Saksamaa valitsus eraldas riikliku lairibaühenduse kava raames perioodiks 2014–2017 rohkem kui 4 miljardit eurot kohalike omavalitsuste lairibaprojektide rahastamiseks.
programmes.30 In addition, the EU funds for broadband amount to 362 million euro: 225 million euro from the EAFRD and 137 million euro from the ERDF. 
16 liidumaal ja föderaalsel investeerimispangal29 on eraldi rahastamiskavad.30 Lisaks eraldatakse lairibaühendusele ELi vahenditest 362 miljonit eurot: 225 miljonit eurot EAFRD-st ja 137 miljonit eurot ERFist.
Finally, the EIB has granted 2.2 billion euro through six loans since 2014. 
EIP on alates 2014. aastast andnud kuus laenu kogusummas 2,2 miljardit eurot.
However, in the absence of any analysis of the financing gap by the German authorities, it is not clear if this level of public support will be sufficient to achieve 100 % coverage at 30 Mbps. 
Et aga Saksamaa ametiasutused ei ole rahastamispuudujääki analüüsinud, ei ole selge, kas eraldatud avalikust toetusest piisab, et tagada kiiruse 30 Mbit/s kättesaadavus 100%.
In Poland, the National Broadband Plan published in January 2014 estimated that 5.7 million households were still to be covered with fast broadband at a total cost of 4.3 billion euro. 
2014. aasta jaanuaris avaldatud Poola riikliku lairibaühenduse kava kohaselt tuli kiire lairibaühendus tagada veel hinnanguliselt 5,7 miljonile kodumajapidamisele kogumaksumusega 4,3 miljardit eurot.
Private operators would cover 3.1 million households in commercially viable areas at a cost of 2 to 3 billion euro. 
Eraoperaatorid hõlmaksid 3,1 miljonit kodumajapidamist majanduslikult tasuvates piirkondades maksumusega 2–3 miljardit eurot.
The ERDF funds made available for the Digital Poland OP are estimated in the national broadband plan at between 1.3 and 2.2 billion euro. 
Digitaalse Poola rakenduskava jaoks kättesaadavaks tehtud ERFi vahendite suuruseks hinnatakse riiklikus lairibaühenduse kavas 1,3–2,2 miljardit eurot.
However, at the time of the audit, two of the national financing tools specified in the National Broadband Plan31 were not in place and potential new sources of funding for broadband development had not been identified. 
Auditi ajal ei olnud aga kahte riiklikus lairibaühenduse kavas määratletud riiklikku rahastamisvahendit31 kasutusel ja võimalikke uusi lairibaarenduse rahastamisallikaid ei olnud kindlaks tehtud.
As at January 2018, three calls for proposals for the Digital Poland OP had been organized and a financial instrument implemented. 
2018. aasta jaanuari seisuga oli korraldatud kolm Digitaalse Poola rakenduskava projektikonkurssi ja Ühe konsultatsioonifirma hinnangul on kiudoptika kasutuselevõtmise kulud 45 miljardit eurot, kui taaskasutada sünergiat juba olemasoleva taristuga.
We found that, with the majority of ERDF funds already committed, an estimated 1.3 million households – among those most difficult to connect – may remain unconnected if additional funding sources are not found. 
Kontrollikoja hinnangul võib nüüd, kus enamik ERFi vahenditest on juba eraldatud, hinnanguliselt 1,3 miljonit kõige raskemini juurdepääsetavat kodumajapidamist ühenduseta jääda, kui täiendavaid rahastamisallikaid ei leita.
EIB financing 58. 
EIP poolne rahastamine 58.
The EIB strategy takes into account the three broadband targets of the Digital Agenda for Europe in its Operational Plans for 2014-2016 and for 2017-2019. 
EIP strateegia kajastab Euroopa digitaalarengu tegevuskava kolme lairibaühenduse alast eesmärki oma tegevuskavades aastateks 2014–2016 ja 2017–2019.
For financing broadband infrastructure, the EIB can use a range of loans and financial instruments, depending on the project sizes and risk levels. 
Lairibataristu rahastamiseks võib EIP kasutada mitmesuguseid laene ja rahastamisvahendeid sõltuvalt projektide suurusest ja riskitasemest.
The European Fund for Strategic Investment (EFSI) aims to finance more risky projects of medium to large size (15-50 million euro and above 50 million euro respectively). 
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) eesmärk on rahastada keskmiseid ja suuri (vastavalt 15–50 miljonit eurot ja üle 50 miljoni euro) riskantsemaid projekte.
36 30 31 end of December 2017, is primarily designed to provide financing up to 30 million euro for smaller projects. 
Euroopa ühendamise lairibaühenduse fond (CEBF), mis 2017. aasta detsembris veel ei toiminud, on esmajoones ette nähtud väiksemate projektide (kuni 30 miljonit eurot) rahastamiseks.
From 2015 to 2017, the EIB has provided 2.0 billion euro of EFSI to finance projects related to broadband. 
EIP eraldas ajavahemikul 2015–2017 EFSIst 2 miljardit eurot lairibaühendusega seotud projektide rahastamiseks.
We examined a project financed through the EFSI representing around a quarter of this sum –the EFSI loan was 500 million euro, for a total project cost of 1.8 billion euro. 
Kontrollikoda uuris üht EFSI kaudu rahastatud projekti, mille kulud moodustavad mainitud summast umbes veerandi — EFSI laenu summa oli 500 miljonit eurot, projekti kogumaksumus oli 1,8 miljardit eurot.
The project aimed at increasing broadband coverage through the use of fibre. 
Projekti eesmärk oli parandada lairibaühenduse kättesaadavust tänu kiudoptika kasutamisele.
We found three major weaknesses in relation to this project. 
Kontrollikoda leidis projektis kolm tõsist puudust.
First, the project did not focus on under-served areas, but increased high-speed broadband coverage mainly in areas that are already commercially viable, such as cities. 
Esiteks ei keskendunud projekt alateenindatud piirkondadele, vaid parandas kiire lairibaühenduse kättesaadavust peamiselt piirkondades, mis on majanduslikult elujõulised, nagu linnad.
Secondly, we did not find evidence that the EFSI was the best financing tool. 
Teiseks ei leidnud kontrollikoda tõendeid selle kohta, et EFSI oleks parim rahastamisvahend.
Indeed, this project could have been financed with an EIB loan because of its size and because of the areas where it deployed broadband. 
Projekti suuruse ja piirkondade tõttu, kus selle abil lairibaühendus kasutusele võeti, oleks seda saanud rahastada EIP laenuga.
Thirdly, for certain areas, the project had already received close to 400 million euro of grants from the ERDF, reducing the risk for the EIB. 
Kolmandaks, teatud piirkondade jaoks oli projekt juba saanud ligi 400 miljonit eurot toetust ERFist, mis vähendas riski EIP jaoks.
The planned size of the CEBF is around 500 million euro: 100 million euro provided by the Commission via the CEF32, 140 million euro from the EIB (own funds and EFSI), 150 million euro from other international financial institutions and national promotional banks33, and a target of at least100 million euro from private investors. 
CEBFi kavandatud maht on ligikaudu 500 miljonit eurot: 100 miljonit eurot komisjonilt CEFi kaudu32, 140 miljonit eurot EIP-lt (omavahendid ja EFSI), 150 miljonit eurot teistelt Need 100 miljonit eurot on eraldatud CEFi rahastamisvahendi jaoks mõeldud 156 miljonist eurost. 37 32
At the time of the audit, the CEBF was planned to be operational in early 2018. 
Auditi tegemise ajal pidi CEBF kavakohaselt tegevust alustama 2018. aasta alguses.
The CEBF is designed to finance smaller-scale, higher-risk broadband projects in under-served areas, through equity and quasi equity. 
CEBF on mõeldud väiksemahuliste ja suurema riskiga lairibaühenduse projektide finantseerimiseks alateenindatud piirkondades omakapitali ja kvaasiomakapitali abil.
Smaller projects could be aggregated in order to reach a critical size and qualify for CEBF support. 
Väiksemad projektid võib koondada, et saavutada kriitiline suurus CEBFi toetuse saamiseks.
The CEBF aims to invest in some 7 to 12 broadband projects each year from 2017 to 2021, across 20 countries. 
CEBFist on kavas ajavahemikus 2017–2021 igal aastal investeerida 7-sse kuni 12-sse lairibaühenduse projekti.
It should support deployment of broadband to an additional 3 to 6 million households. 
See peaks toetama lairibaühenduse võimaldamist 3–6 miljonile kodumajapidamisele.
from the EIB in focusing on smaller projects. 
CEBF on mõeldud täiendama muid EIP rahastamisvahendeid, mis keskenduvad väiksematele projektidele.
However, the targeted size of the CEBF, around 500 million euro, means that it can make only a limited contribution to the investment needed in areas with low broadband coverage. 
CEBFi kavandatud suurus, ligikaudu 500 miljonit eurot, tähendab aga seda, et sellest saab vaid vähesel määral toetada vajalikke investeeringuid vähese lairibaühenduse kättesaadavusega piirkondades.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States 63. 
Mõnes liikmesriigis põhjustas probleeme õigus-ja konkurentsikeskkond 63.
We examined whether the Member States had put in place an appropriate legal and regulatory environment, designed to incentivise competition for broadband services, in line with relevant EU legislation. 
Kontrollikoda uuris, kas liikmesriigid olid kooskõlas asjassepuutuvate ELi õigusaktidega kehtestanud asjakohase õigus-ja regulatiivse keskkonna, mis peaks soodustama konkurentsi lairibateenuste pakkumisel.
We thus analysed each examined Member State against: • the Commission recommendation on regulated access to ‘next generation access’ networks34, • the directive on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services35, and • the Commission recommendation on consistent non-discrimination obligations and costing methodologies to promote competition and enhance the broadband investment environment36. 
Sel eesmärgil analüüsis kontrollikoda kõiki valimisse kuulunud liikmesriike, võttes arvesse järgmist: • komisjoni soovitus reguleeritud juurdepääsu kohta järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele34, • direktiiv universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja - teenuste puhul35, Nt KfW Bankengruppe, Cassa Depositi e Prestiti ja Caisse des dépôts et consignations.
We found that Hungary, Italy and Poland had adequate regulatory and competitive environments for broadband. 
Kontrollikoda leidis, et Ungaril, Itaalial ja Poolal oli asjakohane lairibaühenduse regulatiiv-ja konkurentsikeskkond.
In the case of Ireland and Germany, we found weaknesses that result in competitive issues. 
Iirimaal ja Saksamaal leiti puudusi, mis põhjustavad konkurentsialaseid probleeme.
In Ireland, ComReg, the National Regulatory Authority (NRA), documented in 2015 and 2016 multiple complaints from operators which related to network access and to its pricing, for instances from 2010 onwards. 
Iirimaal registreeris ComReg (riigi reguleeriv asutus) 2015. ja 2016. aastal mitmeid operaatorite kaebusi juhtumite kohta alates 2010. aastast, mis puudutavad võrgule juurdepääsu ja hinnakujundust.
The process of analysing the complaints was lengthy and in some cases resulted in legal action (the outcomes of which were unknown at the time of the audit), since the incumbent did not comply with the decision or remedy. 
Kaebuste analüüsimise protsess oli pikk ja viis mõnel juhul õiguslike meetmeteni (mille tulemused ei olnud auditi ajal selgunud), sest turgu valitsev operaator ei täitnud otsuse või õiguskaitsevahendi nõudeid.
to enforce its regulatory decisions and remedies was therefore limited. 
Iirimaa suutlikkus oma seadusandlikke otsuseid ja parandusmeetmeid jõustada oli seega piiratud.
We note that ComReg is seeking to increase its powers. 
Kontrollikoda märgib, et ComReg otsib võimalusi oma volituste suurendamiseks.
In Germany, we found three weaknesses affecting the competitive environment: • Despite a legal obligation that existed for more than four years to make changing operator easy, as indicated by the number of complaints received by the NRA, changing broadband supplier remains problematic for customers, as it is lengthy and often disruptive. • An independent test, performed in 2015 and 2016, highlighted that only 12 % of users were receiving the maximum data transfer rate as stated in their contract.37 • Alternative operators have complained about the type of services they can offer using VULA and, the method of regulating the vectoring technology (paragraphs 47 to 48). 
Saksamaal leidis kontrollikoda kolm konkurentsikeskkonda mõjutavat puudust: • hoolimata üle nelja aasta kehtinud õiguslikust kohustusest teha operaatori vahetamine lihtsaks, näitab riigi reguleerivale asutusele esitatud kaebuste arv, et lairibaühenduse pakkuja vahetamine on jätkuvalt problemaatiline, kuna see on aeganõudev ja klientide jaoks sageli kahjulik; • 2015. ja 2016. aastal tehtud sõltumatu test näitas, et ainult 12% kasutajate andmeedastuskiirus vastas lepingus sätestatule;37 • alternatiivsed operaatorid ei ole rahul sellega, mis tüüpi teenuseid on neil võimalik VULA kaudu pakkuda, ega ka vektortehnoloogia reguleerimise meetodiga (punktid 47– Komisjoni soovitus 2013/466/EL.
As a result some operators have decided to build their own fibre network. 
Seetõttu on mõned operaatorid otsustanud ehitada omaenda kiudoptilise võrgu.
State aid for broadband investments 67. 
Lairibaühenduse investeeringutele antav riigiabi 67.
Public investment in broadband by Member States, like other forms of investment, is subject to State aid rules, designed to limit any distortion of competition from public sector support38. 
Liikmesriikide tehtavaid avaliku sektori investeeringuid lairibaühendusse, nagu ka kõiki teisi investeeringuliike, reguleerivad riigiabi eeskirjad, mille eesmärk on piirata igasugust konkurentsi moonutamist avaliku sektori toetuse puhul38.
The broadband State aid guidelines were adopted in 2009 and revised in January 2013. 
Lairibaalase riigiabi suunised võeti vastu 2009. aastal ja vaadati üle 2013. aasta jaanuaris.