natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To assess the implementation and results of the measures, we focused on seven regions that are among the ones which spent the most under the measures supporting directly young farmers: - France (Pays de la Loire and Midi-Pyrénées); - Spain (Andalucía); - Poland (Warminsko-Mazurskie and Dolnoslaskie); - Italy (Emilia-Romagna and Puglia). 
Meetmete rakendamise ja tulemuste hindamiseks keskendus kontrollikoda nende piirkondade hulgast, kelle kulutused otseselt noorte põllumajandustootjate toetamiseks mõeldud meetmetele on kõige suuremad, seitsmele: - Prantsusmaa (Pays de la Loire ja Midi-Pyrénées); - Hispaania (Andaluusia); - Poola (Warmia-Masuuria ja Alam-Sileesia); - Itaalia (Emilia Romagna ja Apuulia).
The audit approach combined an audit of the control systems, mainly at Commission and Member State level, with an examination of a sample of 57 projects at final beneficiary level to verify the implementation and the result of the measures. 
Auditi lähenemisviis ühendas kontrollisüsteemide auditi (peamiselt komisjoni ja liikmesriikide tasandil) 57 projektist moodustatud valimi läbivaatamisega lõplike toetusesaajate tasandil, et kontrollida meetmete elluviimist ja tulemusi.
We also analysed relevant statistics and studies provided by Eurostat (e.g. Farm Structure Surveys), national parliaments and statistical offices, universities and young farmers’ organisations at EU, national and regional level. 
Kontrollikoda analüüsis ka asjakohaseid statistilisi andmeid ja uuringuid, mille edastasid Eurostat (nt põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud), riikide parlamendid ja statistikaametid, ülikoolid ja noorte põllumajandustootjate organisatsioonid nii ELi, riiklikul kui piirkondlikul tasandil.
These studies indicated that there are general factors other than EU measures influencing generational renewal (e.g. the economic and social situation, the propensity of banks to provide loans, the employment possibilities in sectors other than agriculture, and the high concentration of agricultural land in relatively low number of farms16). 
Uuringute kohaselt mõjutavad põlvkonnavahetust ELi meetmete asemel üldised tegurid (nt majanduslik ja sotsiaalne olukord, pankade valmidus laenu anda, töövõimalused muudes sektorites kui põllumajandus, ja põllumajandusmaa koondumine suhteliselt väikese arvu põllumajandusettevõtete kätte16).
National policies favouring the exit of old farmers can also play an important role, as indicated by Germany, one of the Member States which, like Denmark, Ireland, the Netherlands and UK-Northern Ireland, chose not to implement the setting up measure under 2014-2020 Pillar 2. 
Olulist rolli võib mängida ka riiklik poliitika, mis soodustab vanemaealiste põllumajandustootjate tegevuse lõpetamist, nagu on märkinud Saksamaa, kes on üks neist liikmesriikidest, kes sarnaselt Taani, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigiga (Põhja-Iirimaa) otsustasid perioodi 2014–2020 teise samba raames tegevuse alustamise meedet mitte rakendada.
In fact, the 2007-2013 mid-term evaluation for Germany (Rhineland-Palatinate) showed that the measure 112 for the setting up of young farmers failed to adequately address the problem of farms lacking a suitable successor and that it was not possible to identify what impact such support had had on farmers’ age structure. 
Saksamaa (Rheinland-Pfalz) perioodi 2007–2013 vahehindamine näitas, et meetmega 112 (noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine) ei õnnestunud adekvaatselt lahendada nende põllumajandusettevõtete probleeme, kellel puudus sobiv tegevuse jätkaja, ning et polnud võimalik kindlaks teha, millist mõju oli toetus avaldanud põllumajandustootjate vanuselisele struktuurile.
In addition, Germany considered that its ‘Hofabgabeklausel’ social security scheme, which requires farmers to relinquish their farm in order to receive their old-age pension, plays a major role in successful generational renewal in the farming sector. 
Lisaks leidis Saksamaa, et põllumajandussektori edukas põlvkonnavahetuses on keskne osa riigi sotsiaalkindlustusskeemil (nn Hofabgabeklausel), mille kohaselt peavad põllumajandustootjad vanaduspensioni saamiseks oma ettevõttest loobuma.
OBSERVATIONS Part I – Intervention logic 17. 
TÄHELEPANEKUD I osa. Sekkumisloogika 17.
The Commission and the Member States should adequately design policy interventions. 
Komisjon ja liikmesriigid peaksid poliitilised sekkumised asjakohaselt kavandama.
For this purpose we examined whether the Commission and the Member States were: - carrying out sound ex-ante needs assessments in the specific areas of intervention; - deciding which funds are best matching the young farmers’ needs; - defining specific, measurable, achievable, relevant and timed (SMART) objectives; 16 20 See European Parliament, “Report on the state of play of farmland concentration in the EU” (2016/2141(INI)): in 2010 only 3 % of farms already controlled 50 % of agricultural land in the EU-27, “whereas EU policies and subsidies encourage concentration phenomena, as direct payments disproportionately benefit large farmers, and the use of these funds leads to a rise in market prices”. 
Sel eesmärgil uuris kontrollikoda, kas komisjon ja liikmesriigid - tegid põhjalikke vajaduste eelhindamisi konkreetsetes sekkumisvaldkondades; - otsustasid, millised vahendid kõige paremini noorte põllumajandustootjate vajadustele vastavad; - määrasid kindlaks täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) eesmärgid; - kehtestasid korra eri vahendite tulemusliku, tõhusa ja kooskõlastatud kasutamise tagamiseks.
Young farmers’ needs identified at general level ... 
Noorte põllumajandustootjate vajadused on üldtasandil kindlaks tehtud, ...
According to Commission’s studies, interviews with the audited managing authorities and young farmers’ associations, barriers hindering young people to become farmers can be classified as relating to: (a) access to land: around 60 % of young farmers in the 28 EU Member States reported problems in buying or renting land17. 
Komisjoni uuringute ning auditeeritud korraldusasutuste ja noorte põllumajandustootjate organisatsioonidega tehtud intervjuude kohaselt võib põhjused, mis takistavad noori põllumajandusega tegelemast, liigitada järgnevalt: a) juurdepääs maale: ligikaudu 60 % ELi 28 liikmesriigi noortest põllumajandustootjatest teatas, et neil on probleeme maa ostmise või rentimisega17.
According to studies20 and interviewed young farmers’ associations, in France, Italy and Spain the problem is due to the complexity and length of the public support procedures rather than to the insufficiency of the subsidies; 17 18 19 20 See European Parliament, “Study on possible effects on land markets on EU land of new direct payments”, 2013: “New Member States’ land sales and rental prices have increased strongly with the increase in SAPS since accession in 2004. 
Uuringute tulemusi ja noorte põllumajandustootjate vajadusi arutati liikmesriikides moodustatud sihtrühmades. Vt Euroopa Parlamendi 2013. aasta uuring „Study on possible effects on land markets on EU land of new direct payments”, milles sedastatakse, et „Uute liikmesriikide maa müügi -ja rendihinnad on alates ELiga liitumisest ühtse pindalatoetuse kava maksete suurenedes oluliselt tõusnud.
The correlation between the direct payments and the land prices is very strong.” and “There is significant capitalization of SPS in the EU-15”. 
Otsemaksete ja maa hinna vahel on väga tugev põhjuslik suhe” ning „EL-15 liikmesriikides on maa hinnad ühtse otsemaksete kava tõttu oluliselt tõusnud”.
See also Italian national Institute of Agricultural Economy ,“Young people and generational renewal in Italian agriculture”, 2013. 
Vt ka Itaalia riikliku põllumajandusinstituudi dokument „Young people and generational renewal in Italian agriculture”, 2013.
For France see Annual Report (2007) of the French Court of Auditors. 
Prantsusmaa kohta vt Prantsuse kõrgeima kontrolliasutuse 2007. aasta aastaaruanne.
For Italy see Italian national Institute of Agricultural Economy, “Young people and generational renewal in Italian agriculture”, 2013. 
Itaalia kohta vt Itaalia riikliku põllumajandusinstituudi dokument „Young people and generational renewal in Italian agriculture”, 2013.
For Spain see paragraph 68 of this report. 
Hispaania kohta vt käesoleva aruande punkt 68.
21 ECORYS, LEI-Wageningen UR, Aequator Groen & Ruimte for Commission: “Young farmers’ needs”, September 2015. 
Komisjoni tellitud uuring (ECORYS, LEI-Wageningen UR, Aequator Groen & Ruimte): „Young farmers’ needs”, september 2015.
For example, in France (Pays-Loire) 84 % of farmers up to 35 years old had a full agricultural training, in Italy (Emilia-Romagna) 27 %, in Poland 26 % and in Spain (Andalucía) only 3 %; (d) access to a sufficient and stable income: some Member States and young farmers’ associations indicated such a need, although in the four audited Member States there are no statistically representative data on the income of young farmers (up to 40 years old) or data showing whether the income in the first years of farming activity is generally insufficient or unstable, or more so than in later years; (e) access to basic infrastructure and services in rural areas, equivalent to those available to young people who do not live in rural areas, such as broadband, nurseries, schools, transport and postal services, healthcare and replacement services. ... but general needs were not further investigated 19. 
22 Komisjoni tellitud uuring (ECORYS, LEI-Wageningen UR, Aequator Groen & Ruimte) „Young farmers’ needs”, september 2015. e) maapiirkondades tagatud juurdepääs põhitaristule ja teenustele (nt lairibavõrk, lastehoid, koolid, transport, postiteenused, tervishoid, asendusteenused), mis vastaks mujal kui maapiirkondades elavatele noortele kättsaadavatele teenustele ja taristule. ...ent üldiseid vajadusi täpsemalt ei uuritud 19.
In most audited Member States/regions our examination showed that it is not known if the extent of such barriers is common to all young farmers setting up in a given region or only to some of them, for example those in specific geographical areas, agricultural sectors or financial situations (e.g. those who have not inherited sufficient land or capital). 
Enamikus liikmesriikides/piirkondades näitasid kontrollikoja uuringud, et puudub teave selle kohta, kas eelpool loetletud takistused puudutavad samas ulatuses kõiki mõnes kindlas piirkonnas tegevust alustavaid noori põllumajandustootjaid või ainult osa neist – näiteks teatud kindlates geograafilistes piirkondades ja põllumajandussektorites tegutsevaid või teatud rahalises olukorras olevaid (nt neid, kes ei ole pärinud küllaldaselt maad või raha) inimesi.
Pillar 1 20. The Pillar 1 additional payment for young farmers is based on the assumption that young farmers starting an agricultural activity face financial challenges23. 
Noortele põllumajandustootjatele esimesest sambast makstav täiendav toetus põhineb eeldusel, et tegevust alustavatel noortel põllumajandustootjatel on rahalisi raskusi23.
Although this assumption may be true, the Commission’s impact assessment24 did not provide data supporting it or an estimation of the expected impact of this additional payment on the young farmers’ income, on the viability of their holdings or on generational renewal rates, but focused only on the budgetary implications of the different methods proposed for calculating this payment. 
Nimetatud eeldus võib küll õige olla, ent komisjoni mõjuhinnangus24 ei esitatud seda kinnitavaid andmeid ega hinnatud täiendava toetuse oodatavat mõju noorte põllumajandustootjate sissetulekule, nende tootmise majanduslikule elujõulisusele ega põlvkonnavahetusele; selle asemel keskenduti toetuse arvutamiseks pakutud erinevate meetodite mõjule eelarvele.
It is not clear what young farmers’ needs this payment should address, other than additional income, and what should be its added value. 
Ei ole selge, millistele noorte põllumajandustootjate vajadustele see toetus peaks vastama (lisaks täiendava sissetuleku tagamisele) ning milline peaks olema tema lisaväärtus.
Also at Member State level there were no documents, studies or data explaining why this additional payment was needed or supporting the assumption that young farmers starting an agricultural activity face financial challenges. 
Ka liikmesriikide tasandil puudusid dokumendid, uuringud või andmed, mis oleksid näidanud täiendava toetuse vajalikkust või toetanud eeldust, et tegevust alustavatel noortel 23 24 23 Määruse (EL) nr 1307/2013 põhjendus 47: „Põllumajandussektoris uue majandustegevuse väljatöötamine ja käivitamine tekitab noortele põllumajandustootjatele rahalisi raskusi ning seda tuleks võtta arvesse otsetoetuste jaotamisel ja suunamisel”.
In Italy we found some non-representative data at national level showing that the Farm Net Added Value25 was slightly higher (80 000 euro on average) in 2010 for holdings held by farmers under 40 compared to older farmers (73 000 euro). 
Itaalias leidsid audiitorid statistiliselt mitte-esinduslikke andmeid, mis näitasid, et 2010. aastal oli alla 40-aastaste põllumajandustootjate majandatavate põllumajandusettevõtete netolisaväärtus25 veidi suurem (keskmiselt 80 000 eurot aastas) kui vanemate tootjate ettevõtetes (73 000 eurot).
Nor are there any data showing whether income in the first years of farming activity is generally insufficient or unstable, or more so than in later years. 
Puuduvad ka andmed, mis näitaksid, et põllumajandusega tegelemise esimestel aastatel on sissetulek ebapiisav või ebastabiilne (või oleks ta seda rohkem kui hilisematel aastatel).
Regulation (EU) 1307/2013 delegates to Member States some implementation choices, such as fixing a certain budget for the payment or a certain limit on the number of hectares on the basis of which it should be calculated (see also paragraphs 39 to 41). 
Määrusega (EL) 1307/2013 delegeeritakse liikmesriikidele rakendamiseks mõned valikuvõimalused, nagu võimalus otsustada teatud toetuseelarve või teatud maksimaalne hektarite arv, mille alusel toetust peaks arvutama (vt ka punktid 39–41).
However, there were no documents, studies or data providing sound justification for such choices. 
Samas puudusid aga selliseid otsuseid põhjendavad dokumendid, uuringud või andmed.
23 
Teine sammas 23.
The general needs and the decrease in the number of young farmers were mentioned in most of the audited Member States’ programming documents (ex-ante assessments, rural development programmes) relating to the Pillar 2 measure for the setting-up of young farmers. 
Üldiseid vajadusi ja noorte põllumajandustootjate arvu vähenemist mainiti enamikus auditeeritud liikmesriikide programmitöö dokumentides (eelhindamistes, maaelu arengukavades), mis käsitlesid noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetust sisaldavat teise samba meedet.
However, the underlying reasons why young people face barriers in terms of accessing land, capital, knowledge, income or services were not sufficiently investigated and were generally not supported by quantifiable evidence. 
Küll aga ei uuritud küllaldase põhjalikkusega noorte inimeste ees seisvate takistuste (juurdepääs maale, kapitalile teadmistele ja teenustele, ebapiisav sissetulek) põhjuseid ning ei esitatud kvantifitseeritavat tõendusmaterjali.
Partial mismatch between needs and form of support Pillar 1 24. 
Vajadused ja toetusvorm ei vasta osaliselt teineteisele Esimene sammas 24.
In the absence of a needs assessment it is unclear which specific needs other than additional income are addressed by the Pillar 1 payment to young farmers. 
Vajaduste hindamise puudumise tõttu on ebaselge, milliste konkreetsete vajaduste rahuldamisele (peale täiendava sissetuleku) on noortele põllumajandustootjatele makstav esimese samba toetus suunatud.
However, concerning income we could not determine if the need for a higher and more stable income, which should normally be addressed directly by this payment, was dealt with. 
Audiitorid ei suutnud aga kindlaks teha, kas toetus aitas rahuldada vajadust suurema ja stabiilsema sissetuleku järele, mida ta oleks pidanud vahetult tegema.
The audited Member States could not provide statistically representative data on young farmers’ incomes or data showing whether their income in the first years of farming is generally insufficient or unstable, or more so than in later years. 
tegelemise esimestel aastatel on sissetulek ebapiisav või ebastabiilne (või on ta seda rohkem kui hilisematel aastatel).
Pillar 2 25. 
Teine sammas 25.
Under Pillar 2 measure for setting up young farmers the aid is provided in the form of a lump sum (subject to the accomplishment of the business plan), an interest subsidy or a 24 combination of the two. 
Teise samba noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise meetme raames antakse toetust kindlasummalise toetuse (mille eelduseks on äriplaani täitmine), intressitoetuse või nende kahe toetuse kombinatsioonina.
It therefore addresses more directly the specific needs of young farmers, in particular: (a) the need to improve access to land is partially addressed, as farmers could use the lump sum to buy land or could subsidise credit for land purchases; (b) the need for better access to capital is generally addressed, as the farmers can use it for investments likely to increase the viability of their holdings and, in some cases, also to get a subsidised loan; (c) the need for better access to knowledge is generally addressed by this measure, as beneficiaries must have or acquire a minimum level of agricultural education; (d) the need for sufficient and more stable incomes is indirectly addressed by supporting the actions and investments likely to lead to the development of viable holdings. 
Seetõttu vastab toetus paremini noorte põllumajandustootjate konkreetsetele vajadustele; eelkõige a) aitab toetus osaliselt parandada juurdepääsu maale, kuna põllumehed saavad kasutada kindlasummalist toetust või subsideeritud laenu maa omandamiseks; b) aitab toetus üldiselt parandada juurdepääsu kapitalile, kuna põllumehed saavad seda kasutada oma põllumajandusettevõtete elujõulisust tõenäoliselt suurendavateks investeeringuteks ja kohati ka saada subsideeritud laenu; c) aitab meede üldiselt lahendada vajadust teadmiste omandamise järele, kuna toetusesaajad peavad omama või omandama minimaalset põllumajanduslikku haridust; d) aitab toetus kaudselt lahendada vajadust piisava ja stabiilsema sissetuleku järele, kuna sellega toetatakse tegevust ja investeeringuid, mis parandavad tõenäoliselt põllumajandusettevõtete elujõulisust. 25
Objectives set at general level ... 
Eesmärgid seatakse üldisel tasandil...
The common general objective of the support to young farmers under Pillars 1 and 2 at EU level is to facilitate the initial establishment of young farmers and the structural adjustment of their holdings after the initial setting up, with the ultimate aim of increasing viability and favouring generational renewal (see Table 1). ... but the general objective of encouraging generational renewal was not reflected in the objective of Pillar 1 payment to young farmers 27. 
Noortele põllumajandustootjatele esimese ja teise samba raames makstava toetuse üldine peaeesmärk ELi tasandil on lihtsustada noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist ja ning nende põllumajandusliku majapidamise struktuurilist kohandamist pärast alustamist; lõppeesmärgiks on aga põllumajandusettevõtete elujõulisuse parandamine ja põlvkonnavahetuse edendamine (vt tabel 1). ...ent esimese samba noorte põllumajandustootjate toetuse eesmärgi kirjelduses ei mainita põlvkonnavahetuse soodustamist kui üldist eesmärki 27.
Annex IV shows the intervention logic of Pillar 1: the payment to young farmers should contribute to improving agricultural competitiveness and enhancing farm income and, more generally, to achieving the CAP objective of viable food production. 
IV lisas kirjeldatakse esimese samba sekkumisloogikat: noorte põllumajandustootjate toetus peaks aitama kaasa põllumajanduse konkurentsivõime parandamisele, põllumajandustootjate sissetulekute suurendamisele ning (üldisemal tasandil) elujõulisele toiduainete tootmisele, mis on üks ÜPP eesmärkidest.
However, the general objective of encouraging generational renewal was not reflected in the objective of this payment. 
Toetuse eesmärgi kirjelduses ei mainitud aga põlvkonnavahetuse soodustamist kui üldist eesmärki.
(a) not sufficiently specific as there is no description of the expected outcome (e.g. expressed as rate, number, percentage or frequency) or indication of the targeted population of young farmers to support (e.g. in specific geographical areas or financial situations); (b) only partially measurable since it is not known what percentage of the income of young farmers this payment should represent, nor are there any quantifiable targets in terms of the results this payment should generate; (c) not known if the objective is achievable or to what extent is achievable, as it is not sufficiently specific and measurable; (d) not clear to which extent the objective is relevant, as it is not known what young farmers’ needs this payment should address, other than additional income, and how widespread is such need among young farmers starting an agricultural activity (see paragraphs 19 to 22); (e) not timed as it is not defined by when the objective should be achieved. 
Vajaduste hindamise puudumise tõttu on noortele põllumajandustootjatele makstava esimese samba toetuse eesmärk a) mitte küllaldaselt konkreetne, kuna puudub oodatud tulemi kirjeldus (nt kiiruse, arvu, protsendi või sageduse kujul) ning täpsustav teave toetuse sihtrühmaks oleva noorte põllumajandustootjate alarühma kohta (nt konkreetsed geograafilised piirkonnad või teatud majanduslikud tingimused); b) vaid osaliselt mõõdetav, sest ei ole teada ei see, millise osa noorte põllumajandustootjate sissetulekust toetus peaks moodustama, ega kvantifitseeritud sihtnäitajad selle kohta, milliseid tulemusi toetusega soovitakse saavutada; c) teadmata, kas eesmärk on saavutatav või kui, siis mil määral, kuna see ei ole ei küllaldaselt konkreetne ega mõõdetav; d) selgusetu, mil määral on eesmärk asjakohane, sest ei ole teada, millistele noorte põllumajandustootjate vajadustele (lisaks täiendava sissetuleku tagamisele) toetus 26 peaks vastama, ning kui levinud see vajadus tegevust alustavate noorte põllumajandustootjate seas on (vt punktid 19–22); e) ajaliselt piiritlemata, kuna ei ole määratletud, millise aja jooksul eesmärk tuleks saavutada.
At EU level, the objective of the Pillar 2 measure for the setting up of young farmers is to “favour the setting up of adequately skilled farmers in agriculture and, in particular, generational renewal” and contribute to the general CAP objective of viable food production by enhancing farm viability (see Table 1). 
ELi tasandil on teise samba raames noortele põllumajandustootjatele makstava tegevuse alustamise toetuse eesmärk „soodustada piisavalt kvalifitseeritud põllumajandustootjate põllumajandussektorisse sisenemist ja eelkõige põlvkondadevahetust” ning kaasa aidata ÜPP üldeesmärgile edendada elujõulist toiduainete tootmist (vt tabel 1).
In addition to this EU-wide objective, the Member States defined in their 2007-2013 RDPs more specific objectives for this measure, such as promoting employment, retaining population in rural areas, improving the competitiveness of the farms, increasing their profitability and using new technologies and improving human capital. 
Lisaks nimetatud ELi tasandi eesmärgile määratlesid liikmesriigid oma perioodi 2007–2013 maaelu arengukavades meetmele täpsemad eesmärgid, nagu tööhõive edendamine, elanikkonna hoidmine maapiirkondades, põllumajandusettevõtete konkurentsivõime parandamine, nende tulususe suurendamine uute tehnoloogiate abil ning inimkapitali arendamine.