natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our annual activity report (which contains details of our special reports) is also sent to the parliament of each Member State, and individual Members of the Court may bring particular reports to the special attention of a national parliament or its relevant committee, in the course of their interaction with the parliament concerned. 
Kontrollikoja aasta tegevusaruanne (mis sisaldab lõiku kontrollikoja eriaruannetest) saadetakse iga liikmesriigi parlamendile ning kontrollikoja liikmed võivad teatud eriaruandeid esitleda liikmesriigi parlamendile või asjaomasele komiteele.
Our recommendations are also disseminated to Member States through the medium of Commission guidelines and training interventions. 
Kontrollikoja soovitusi levitatakse ka liikmesriikides komisjoni suuniste ja koolitussekkumiste kaudu.
(67) Reports are selected on the basis that they have not yet been followed up, are still relevant, and that a minimum two years have elapsed since the publication of the special report. 
(67) Aruanded valitakse, kui nende kohta ei ole veel järelkontrolli tehtud, need on endiselt asjakohased, ja kui eriaruande avaldamisest on möödunud vähemalt kaks aastat.
(68) In addition to the recommendations in the Court’s reports, the Member States who are examined as part of the sample for individual performance audits also receive from the Court a dedicated unpublished report on what we found. 
(68) Lisaks kontrollikoja aruannetes esitatud soovitustele saavad individuaalse tulemusauditi valimisse kuulunud liikmesriigid kontrollikojalt ka spetsiaalse avaldamata aruande kontrollikoja leidude kohta.
These reports are not considered here. EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/115 Figure 3.7 — Communication of findings to Member States Source: European Court of Auditors. 
Neid aruandeid selles peatükis ei käsitleta. ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/115 Selgitus 3.7.
THE COURT’S OBSERVATIONS 3.83. 
KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.83.
However, to date we have had relatively little information on the impact of these communication efforts in the Member States. 
Siiani on kontrollikojal siiski küllalt vähe teavet selle kohta, milline on leidudest teavitamise mõju liikmesriikides.
To remedy this, we conducted a survey of paying agencies, ministries and SAIs at Member State national level on the follow up of recommendations (69). Four Commission DGs also completed a questionnaire. 
Olukorra parandamiseks viis kontrollikoda läbi soovituste põhjal tehtavat järelkontrolli käsitleva uuringu, milles osalesid liikmesriikide makseasutused, ministeeriumid ja kõrgeimad kontrolliasutused (69).
(69) A survey sample of 76 was identified and final responses were received from 56, a response rate of 74 %. 
(69) Uuringu valim koosnes 76 asutusest, millest küsimustikule vastas 56 (vastajate osakaal 74 %).
EN C 375/116 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.84. 
ET C 375/116 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.84.
This confirmed that communication of recommendations does indeed get through to Member State level with the survey providing evidence of receipt of our messages through one or more of the above channels. 
Uuring kinnitas, et kontrollikoja soovitused jõuavad liikmesriikideni, ning uuring andis ka tõendeid selle kohta, et kontrollikoja sõnum jõuab kohale ühe või mitme eelmainitud kanali kaudu.
In terms of impact, 80 % of respondents acknowledged at least ‘some awareness’ of our reports at Member State level. 
Mõju seisukohast tunnistas 80 % vastanutest, et nad on vähemalt „teatud määral“ teadlikud kontrollikoja aruannetest liikmesriigi tasandil.
However, only 13 % responded that there was a co-ordinated follow-up process for all of our recommendations in their Member State. 
Vaid 13% vastanutest aga nõustus, et nende liikmesriigis on kõikide kontrollikoja soovituste osas olemas koordineeritud järelkontrolliprotsess.
As regards follow-up action taken, 38 % suggested that action only takes place for particular topics, while 49 % indicated that no formal follow-up action takes place. 
Soovituste põhjal võetud järelmeetmete osas märkis 38% vastajatest, et meetmeid võetakse vaid teatud küsimuste puhu, sellal kui 49% märkis, et ametlikke järelmeetmeid ei võeta.
Nevertheless, some Member States provided concrete examples of embedding our recommendations in national policy and practice, mainly in the field of natural resources (see Figure 3.8). 
Mõned liikmesriigid tõid siiski konkreetseid näiteid kontrollikoja soovituste lisamisest riiklikku poliitikasse ja tavadesse, eelkõige loodusvarade valdkonnas (vt selgitus 3.8).
Figure 3.8 — Examples of awareness and communication at Member State level Our report on ‘The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture’ (70) recommended that Member States should put in place procedures to ensure that the costs of the supported non-productive investments do not exceed the costs of similar types of goods, service or works offered by the market. 
Selgitus 3.8. Näiteid teadlikkusest ja kommunikatsioonist liikmesriigi tasandil Kontrollikoja eriaruandes „Põllumajanduses mittetootlikeks investeeringuteks antava ELi maaelu arengu toetuse kulutõhusus“ (70) soovitati liikmesriikidel rakendada menetlusi selle tagamiseks, et toetust saanud mittetootlike investeeringute kulud ei ületaks sarnast tüüpi kaupade, teenuste või ehitustööde turuhinda.
More concretely, Member States should define appropriate benchmarks and/or reference costs against which the costs of non-productive investments are systematically verified as part of their administrative checks. 
Täpsemalt peaksid liikmesriigid kehtestama sobivad võrdlusnäitajad ja/või võrdluskulud, millega mittetootlike investeeringute kulusid riikide halduskontrollide käigus süstemaatiliselt võrreldakse.
Responding to this recommendation, one Member State has introduced standard prices for the management of planting of hedges. 
Soovitust järgides kehtestas üks liikmesriik standardsed hinnad hekkide istutamise haldamiseks.
For disseminating the Court's recommendations, a managing authority in one Member State makes the Court's findings available on its rural development programme implementation committee intranet where all the implementing bodies and the paying agency are represented. 
Kontrollikoja soovituste levitamiseks teeb ühe liikmesriigi korraldusasutus kontrollikoja leiud kättesaadavaks oma maaelu arengukava rakenduskomitee siseveebis, millele on juurdepääs kõikidel rakendusasutustel ja makseasutusel.
In one Member State, the Ministry of Agriculture notifies the paying agency and, where necessary, other stakeholders by means of a summary report with our key findings and recommendations, with the full report in an annex. 
Ühes liikmesriigis teavitab põllumajandusministeerium makseasutust ning vajadusel ka teisi sidusrühmi, esitades kokkuvõtva aruande kontrollikoja peamiste leidude ja soovitustega, lisades manusesse aruande tervikteksti.
(70) Special report No 20/2015, ‘The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture’ (http://eca.europa.eu). 
(70) Eriaruanne nr 20/2015: „Põllumajanduses mittetootlikeks investeeringuteks antava ELi maaelu arengu toetuse kulutõhusus“ (http://eca.europa.eu).
The survey exercise shows that there is a reasonable level of awareness of our performance audit recommendations at Member State level. 
Uuring näitab, et liikmesriikide tasandil ollakse piisavalt teadlikud kontrollikoja tulemusauditite soovitustest.
However, there is a wide variation in the level of formal follow-up and only moderate evidence of changes in national policy and practice as a result of our recommendations. 
Ametliku järelkontrolli tase varieerub aga suuresti ning kontrollikoja soovituste põhjal tehtud riikliku poliitika ja tavade muudatustest on tõendeid vähe.
It is clear that there is scope for improvement in how we develop and distribute our recommendations for maximum impact at Member State level. 
On selge, et kontrollikoja soovituste koostamist ja levitamist liikmesriikide tasandil tuleb suurema mõju saavutamiseks parandada.
In the autumn of 2016, the Court will engage the Contact Committee, Commission services and the Council in the consultation on possible follow-up of recommendations in Member States. CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Conclusions 3.86. 
Sügisel 2016 peab kontrollikoda koos kontaktkomitee, komisjoni talituste ja nõukoguga nõu soovituste põhjal võetud meetmete võimaliku järelkontrolli üle liikmesriikides.
Horizon 2020 is an ambitious, wide-ranging programme, bringing previously separate research and innovation programmes together for the first time, and incorporating a focus on ‘Societal challenges’. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED Järeldused 3.86. „Horisont 2020“ on ambitsioonikas laiaulatuslik programm, mis ühendab esmakordselt siiani eraldiseisnud teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammid, keskendudes ühtlasi ühiskondlikele probleemidele.
There are high-level links between Horizon 2020 and the EU’s main strategy, Europe 2020: two of the three main indicators for Horizon 2020 are also high-level indicators for Europe 2020. 
Programmi „Horisont 2020“ ja strateegia „Euroopa 2020“ vahel on kõrgetasemelised seosed: kaks „Horisont 2020“ kolmest peamisest näitajast on ka strateegia „Euroopa 2020“ kõrgetasemelised näitajad.
These indicators, however, are of limited use in tracking the contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 (see paragraphs 3.7 to 3.17). 
Näitajatest on aga vaid piiratud kasu programmi „Horisont 2020“ panuse hindamisel strateegia „Euroopa 2020“ rakendamises (vt punktid 3.7–3.17).
The links between the Commission’s 10 political priorities and Europe 2020/Horizon 2020 need further clarification. 
Komisjoni 10 poliitilise prioriteedi ja „Euroopa 2020“/ „Horisont 2020“ vahelised seosed vajavad täiendavat selgitamist.
The political priorities overlap with, but are different from, the Europe 2020 priorities. 
Poliitilised prioriteedid kattuvad teatud määral strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidega, kuid on siiski erinevad.
As explained under Figure 3.1 and in paragraph 3.13: The EU budget represents only a small part of total research and innovation spending in Europe, and so in itself can make only a minor contribution towards the achievement of the Europe 2020 objectives. 
Seda on kirjeldatud selgituses 3.1 ja punktis 3.13. ELi eelarve moodustab ainult väikese osa kõigist Euroopas tehtavatest kulutustest teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning seetõttu saab see üksi anda strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse ainult väikese panuse.
Progress towards the Europe 2020 strategy depends on a wide range of actions at EU and national level, which are not only on spending, and for which Member States have a primordial role to play. 
Edusammud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise suunas sõltuvad paljudest erinevatest ELi ja riigi tasandi meetmetest, mis ei seisne ainult kulutustes ja milles on põhiroll liikmesriikidel.
The political priorities of the Juncker Commission provide the framework for the Commission’s own contribution to the delivery of the Europe 2020 strategy, which is a shared responsibility of the Union and the Member States. 
President Junckeri juhitava Euroopa Komisjoni poliitilised prioriteedid on raamistikuks komisjoni enda panusele strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse, mille eest liit ja liikmesriigid vastutavad ühiselt.
The political priorities guide the Commission’s implementation of financial programmes but this is done in full complementarity with the Europe 2020 strategy and in accordance with the legal framework underpinning Horizon 2020, which has not changed. 
Poliitilised prioriteedid suunavad komisjoni rahastamisprogrammide rakendamist, kuid seda tehakse täielikult strateegiat „Euroopa 2020“ toetades ning kooskõlas programmi „Horisont 2020“ aluseks oleva õigusraamistikuga, mis ei ole muutunud. 3.86.
EN C 375/118 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.88. A key success factor for Horizon 2020 is effective synergy and complementarity between national and European research and innovation programmes. 
ET C 375/118 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.88. Selleks, et „Horisont 2020“ oleks edukas, on väga oluline Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide vaheline mõjus sünergia ja täiendavus.
Our partners in the supreme audit institutions of Bulgaria and Portugal found that while there were areas of complementarity in their countries, there were also some problems at the national level (see paragraphs 3.22 and 3.23). 3.89. 
Kontrollikoja partnerid, Bulgaaria ja Portugali kõrgeimad kontrolliasutused leidsid, et kuigi nende riikides oli täiendavus mõnes valdkonnas olemas, esines liikmesriigi tasandil siiski ka mõningaid probleeme (vt punktid 3.22–3.23).
The legal framework of Horizon 2020 introduces several important elements for performance management such as objectives and key performance indicators. 
3.89. „Horisont 2020“ õigusraamistikus on esitatud mitmed olulised tulemuslikkuse haldamise aspektid, nagu eesmärgid ja peamised tulemusnäitajad.
However, further developments to the framework are still needed; some baselines, milestones and targets still need to be developed, some targets should be reviewed to ensure that they are suitably ambitious; some indicators suffer from lack of available information. 
Raamistikku tuleb siiski edasi arendada: mõned algväärtused, vahe-eesmärgid ja eesmärgid vajavad veel väljatöötamist, mõned eesmärgid tuleb uuesti üle vaadata, et tagada nende piisav ambitsioonikus, ning mõne näitaja kohta ei olnud teave kättesaadav.
The objectives defined by the legislation are themselves naturally at a high-level, but are not translated, through work programmes and calls, into lower level objectives useful for operational performance management purposes. 
Õigusaktides määratletud eesmärgid on olemuselt kõrgetasemelised, kuid neid ei teisendata tööprogrammide ja projektikonkursside kaudu madalama taseme eesmärkideks, mis on kasulikud operatiivse tulemuslikkuse haldamise seisukohast.
The Commission does not use the Horizon 2020 work programmes and associated calls to increase the focus on performance (see paragraphs 3.27 to 3.38). 
Komisjon ei kasuta „Horisont 2020“ tööprogramme ja nendega seotud projektikonkursse selleks, et suurendada tulemuslikkusele keskendumist (vt punktid 3.27–3.38).
Grant agreements require beneficiaries to report to the Commission information for the aggregation of the Horizon 2020 KPIs. However the use of the wider concept of expected impact rather than expected result increases the risk that information provided for this part is too broad and not directly attributable to the action funded by Horizon 2020, with the result that performance assessment could be difficult (see paragraphs 3.39 to 3.43). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 3.89. 
Taotluste hindamisprotsessis (erandiks oli Euroopa Teadusnõukogu, kes kasutab tipptaseme kriteeriumit) pandi rõhku tulemuslikkusele. Toetuslepingute kohaselt peavad toetusesaajad esitama komisjonile teabe programmi „Horisont 2020“ peamiste tulemusnäitajate kohta. Eeldatava mõju laiema mõiste kasutamine eeldatavate tulemuste asemel suurendab riski, et selles valdkonnas esitatud teave on liiga laiaulatuslik ega tulene otseselt programmi „Horisont 2020“ raames rahastatud meetmest.
The results and impacts of work programmes, and of Horizon 2020 more generally, will be assessed using this performance framework. 
Tööprogrammide ning üldisemalt programmi „Horisont 2020“ tulemusi ja mõjusid hinnatakse kõnealust tulemusraamistikku kasutades.
The long-term nature of research, the timescale of the preparation of the legislation, and the limitations in the availability of some data do provide challenges in the completion of the performance framework, and the Commission accepts that continual improvements are necessary. 
Teadusuuringute pikaajaline iseloom, õigusaktide koostamisele kuluv aeg ning teatud andmete kättesaadavuse piirangud tekitavad tulemusraamistiku väljakujundamisel raskusi ning komisjon nõustub pideva edasiarendamise vajadusega.
3.90. The use of ‘expected impact’ rather than ‘result’ arises from the fact that the Horizon 2020 legislation predates the better regulation guidelines. 
3.90. „Eeldatava mõju“ kasutamine „tulemuse“ asemel tuleneb asjaolust, et programmi „Horisont 2020“ õigusaktid on parema õigusloome suunistest varasemad.
The Commission wants to evaluate the expected impact of projects when considering which projects to support. 
Komisjon soovib hinnata toetatavate projektide kaalumisel nende eeldatavat mõju.
This will not affect the monitoring of the indicators that have been set out in the legislation, and which are the cornerstone of the performance framework. 
See ei mõjuta teiste õigusaktides sätestatud näitajate seiret, mis on tulemusraamistiku põlielemendid.
13.10.2016 The performance framework was discussed with the legislative authority during the adoption of the Horizon 2020 legislation, and is set out in that legislation. 
Tulemusraamistikku arutati seadusandjaga programmi „Horisont 2020“ õigusaktide vastuvõtmisel ning see on sätestatud õigusaktides.
It includes a number of indicators that will be monitored throughout the programme, and interim and ex post evaluations. 
Raamistik hõlmab mitmeid näitajaid, mida jälgitakse kogu programmi vältel, ning vahe-ja järelhindamisi.
This clear framework is an advance on previous framework programmes. 
Selline selge raamistik on eelmiste raamprogrammidega võrreldes edasiminek.
The Commission is aware of some weaknesses that remain, and is working to remedy them: (a) The current setup does not enable the Commission to (a) monitor and report separately the spending and the performance of the different components of research and development and innovation within Horizon 2020 (see paragraphs 3.45 to 3.47). (b) The contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 is well (b) established in the budgetary process. 
Puudused programmi „Horisont 2020“ järelevalve-ja aruandlussüsteemi kavandamisel piiravad komisjoni suutlikkust teha programmi tulemuslikkuse üle järelevalvet ja esitada aruandeid. a) Praegune ülesehitus ei võimalda komisjonil teha järelevalvet ega esitada aruandeid „Horisont 2020“ teadus-ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulutuste ja tulemuslikkuse kohta eraldi (vt punktid 3.45–3.47). b) Programmi „Horisont 2020“ panus strateegia „Euroopa 2020“ rakendamises on eelarveprotsessis hästi esile toodud.
However, thus far the contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 has not yet been reported on in a meaningful way (see paragraphs 3.48 to 3.50). (c) The Horizon 2020 monitoring and reporting system has (c) improved compared to FP7 but there remain weaknesses regarding the information gathered for Horizon 2020. 
Siiani ei ole aga programmi „Horisont 2020“ mõju kohta strateegiale „Euroopa 2020“ otstarbekaid aruandeid esitatud (vt punktid 3.48–3.50). c) Programmi „Horisont 2020“ järelevalve-ja aruandlussüsteem on seitsmenda raamprogrammi omaga võrreldes parem, kuid „Horisont 2020“ kohta kogutud teabe osas esineb endiselt puudusi.
In assessing performance, some basic concepts are the different types of benefits which can result from public action: inputs, outputs, results and impacts. 
Tulemuslikkuse hindamisel on põhimõisteteks eri liiki kasu, mida saadakse avaliku sektori meetmetest: sisendid, väljundid, tulemused ja mõju.
While the Commission has defined how these terms should be used, it does not always abide by these definitions. 
Komisjon on küll määratlenud, kuidas neid termineid tuleks kasutada, kuid ei pea alati ise nõuetest kinni.
A particular problem is the apparently arbitrary use of ‘result’ and ‘impact’ in translating the legislation into individual work programmes (see paragraphs 3.54 to 3.59). 
Suureks probleemiks on mõistete „tulemus“ ja „mõju“ suvaline kasutamine õigusaktide tööprogrammideks teisendamisel (vt punktid 3.54–3.59).
It considers that it has acted to mitigate the difficulties identified in the FP7 evaluation system. 
Komisjon usub, et on teinud tööd seitsmenda raamprogrammi hindamissüsteemis tuvastatud raskuste leevendamiseks.
EN C 375/120 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.93. For the natural resources family of DGs, we noted that many of the objectives used in MPs and AARs were taken directly from policy or legislative documents and were therefore at too high a level for management purposes. 
KOMISJONI VASTUSED 3.93. Loodusvarade valdkonnaga tegelevate peadirektoraatide puhul täheldas kontrollikoda, et mitmed juhtimiskavades ja aasta tegevusaruannetes kasutatud eesmärgid olid võetud otse poliitikadokumentidest või õigusaktidest ning olid seega liiga kõrgetasemelised juhtimiseesmärkidel kasutamiseks.
We observed progress for the indicators used to measure performance but some shortcomings remain (see paragraphs 3.60 to 3.65). of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 3.93. 
Kontrollikoda märkis tulemuste mõõtmisel kasutatud näitajate osas tehtud edusamme, kuid siiski esineb veel puudusi (vt punktid 3.60–3.65). 3.93.
The operational planned outputs for the year ahead are listed in the Management Plan. 
Eelolevaks aastaks kavandatavad tööväljundid loetletakse juhtimiskavas.
The Commission accepts this recommendation. While the overall performance framework is laid down and clear, the Commission notes the points raised by the Court, which will be fully taken into account as part of work underway to improve the work programmes, including its role in performance based reporting. 
Kuigi üldine tulemusraamistik on sätestatud ja arusaadav, võtab komisjon kontrollikoja tõstatatud punktid teadmiseks ning arvestab nendega täielikult käimasolevas töös selle nimel, et parandada tööprogramme ning sealhulgas komisjoni rolli tulemuspõhises aruandluses.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/121 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 2: Further clarification for the different strategies are needed The Commission should further clarify the links between the Europe 2020 strategy (2010-2020), the multi-annual financial framework (2014-2020), the Commission priorities (2015-2019) through, for instance, the strategic planning and reporting process (2016-2020). 
ET 13.10.2016 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD — 2. soovitus. Eri strateegiaid tuleb paremini selgitada Komisjon peaks selgitama seoseid strateegia „Euroopa 2020“ (2010–2020), mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ja komisjoni prioriteetide (2015–2019) vahel, näiteks strateegilise kavandamise ja aruandlusprotsessi (2016–2020) kaudu.
This would strengthen monitoring and reporting arrangements and enable the Commission to report effectively on the contribution of the EU budget towards Europe 2020 objectives. — Recommendation 3: Consistent terminology use The Commission should, across all its activities, use the terms input, output, result and impact consistently and in line with its better regulation guidelines. 
See parandaks järelevalve-ja aruandluskorda ning võimaldaks komisjonil mõjusalt aru anda ELi eelarve panuse kohta strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamises. — 3. soovitus. Järjepidevus terminoloogia kasutamisel Komisjon peaks kõikide oma meetmete raames kasutama mõisteid „sisend“, „väljund“, „tulemus“ ja „mõju“ järjepidevalt ning kooskõlas parema õigusloome suunistega.
The political priorities of the Commission are clearly defined in President Juncker’s political guidelines. 
Poliitilised prioriteedid on president Junckeri poliitilistes suunistes selgelt määratletud.
They provide a roadmap for the Commission’s action that is fully consistent and compatible with Europe 2020 as Europe’s long-term growth strategy. 
Neis antakse komisjoni tööks tegevuskava, mis on strateegiaga „Euroopa 2020“ kui Euroopa pikaajalise kasvustrateegiaga täielikult kooskõlas ja kokkusobiv.