natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
2016. aasta juuni lõpuks oli peaaegu kõigil ELi kodanikel juurdepääs lairibaühenduse põhivõrkudele ja 98%-l kodumajapidamistest juurdepääs püsivõrgu lairibaühendusele.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
Kaks viiest uuritud liikmesriigist võivad saavutada 2020. aastaks eesmärgi tagada lairibaühendus kiirusega vähemalt 30 Mbit/s, kuid enamikus liikmesriikides on endiselt probleemiks maapiirkonnad Eesmärk 2: tagada kõigile eurooplastele 2020. aastaks kiire lairibaühendus (> 30 Mbit/s) 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
Selle eesmärgi puhul leidis kontrollikoda märkimisväärseid edusamme enamikus liikmesriikides.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
Kogu ELis on kiire lairibaühendusega kodumajapidamiste osakaal tõusnud 48%-lt 2011. aastal 80%-le 2017. aasta juunis.
At that date, Malta had already achieved the target. 
Selleks ajaks oli Malta juba eesmärgi saavutanud.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 17 
Liikmesriikide vahel esineb aga olulisi erinevusi: Kreeka ja Prantsusmaa olid saavutanud umbes 50% eesmärgist ning veel seitse liikmesriiki jäid eesmärgist alla 80% (vt joonis 2). 17
Figure 2 - 30 Mbps coverage in all Member States in 2011 and in 2017 Note: no data was available for Cyprus and Croatia in 2011. 
Ühendus kiirusega 30 Mbit/s kõigis liikmesriikides 2011. ja 2017. aastal Märkus: Küprose ja Horvaatia 2011. aasta andmed ei olnud kättesaadavad.
Source: ECA analysis based on Commission data. 
Allikas: komisjoni andmetel põhinev kontrollikoja analüüs.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
Ka viies auditeeritud liikmesriigis oli lairibaühenduse kättesaadavus 2017. aastal võrreldes 2011. aastaga tõusuteel (vt joonis 3).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Tänu era-ja avaliku sektori investeeringute ühendamisele on Ungari, Iirimaa ja Itaalia alates 2011. aastast kiire lairibaühenduse kättesaadavust oluliselt parandanud.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
Lisaks kavatsevad nimetatud kolm liikmesriiki lairibaühenduse kättesaadavust maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades veelgi parandada.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
Iirimaa ja Itaalia puhul on senist arengut ja praeguseid plaane arvestades siiski ebatõenäoline, et ühendus kiirusega Mbit/s oleks kõigile elanikele 2020. aastaks kättesaadav.
Two Member States, Hungary and Germany, could still achieve 100 % coverage of the population at 30 Mbps by 2020, based on their deployment plans. In Poland, at the end of 2017, the deployment plans 18 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EU Malta Belgium Netherlands Portugal Luxembourg Denmark United Kingdom Latvia Austria Ireland Czech Republic Cyprus Italy Spain Germany Slovenia Hungary Lithuania Estonia Slova kia Sweden Finla nd Bulgaria Romania Croatia Poland France Greece 2011 2017 0% 10% 20% 30% Coverage (as a % of population) 80% 90% 40% 50% 60% 70% 100% Target 2020 
Kaks liikmesriiki, Ungari ja Saksamaa, võivad nende arenduskavade põhjal otsustades saavutada 2020. aastaks eesmärgi tagada kogu elanikkonnale ühendus kiirusega 18 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EL Malta Belgia Madalmaad Portugal Luksemburg Taani Ühendkuningriik Läti Austria Iirimaa Tšehhi Vabariik Küpros Itaalia His paania Saksamaa Sloveenia Ungari Leedu Eesti Slova kkia Rootsi Soome Bulgaaria Rumeenia Horvaatia Poola Prantsusmaa Kreeka 2011 2017 0% 10% 20% 30% Kättesaadavus (% elanikkonnast) 70% 80% 90% 40% 50% 60% 100% Eesmärk 2020
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
Poolas ei hõlmanud arenduskavad 2017. aasta lõpus lairibaühenduse kättesaadavuse tagamist 2020. aastaks 13%-le kodumajapidamistest, eelkõige linnalähedastes ja maapiirkondades (vt punkt 57).
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
Üldine kiire lairibaühenduse kättesaadavuse paranemine varjab olulist erinevust linna-ja maapiirkondade vahel.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
Kogu ELis oli lairibaühendus maapiirkondades 2016. aastal kättesaadav 47%-le kodumajapidamistest, samas kui üldine keskmine oli 80%15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
Ainult kolmes (suhteliselt väikeses või linnastunud) liikmesriigis – Maltal, Luksemburgis ja Madalmaades – oli leviala maapiirkondades linnapiirkondadega võrdne (vt joonis 4).
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en. 
Linna-ja maapiirkondade lahknevust rõhutas 2017. aasta novembris peetud kõnes volinik Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en.
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Ilma hea lairibaühenduseta tekib oht, et maapiirkonnad jäävad ilma võimalikest majanduslikest ja sotsiaalsetest hüvedest (vt punkt 1).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
Prantsusmaal võeti 2013. aastal ajakohastatud riiklikus lairibaühenduse kavas eesmärk tagada kogu elanikkonnale 2022. aastaks teenus kiirusega 30 Mbit/s, kusjuures 80% kiudoptika kaudu.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
2017. aasta jaanuari aruandes seadis Prantsusmaa riigikontroll aga kahtluse alla kiudoptika kasutamise asjakohasuse mõningates piirkondades, sest selle kulud on suured ja rakendamise ajakava liiga pikk.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Prantsusmaa kaalub nüüd mõningates piirkondades muude tehnoloogiate kasutuselevõtmist, nagu 4G traadita püsiühendus.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Joonis 4. 30 Mbit/s leviala maapiirkondades võrreldes kogu levialaga 2017. aastal Allikas: komisjoni andmetel põhinev kontrollikoja analüüs.
20 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EU Malta Netherlands Luxe mbour g Belgium United Kingdom Irela nd Portugal Latvia Denmark Cyprus Czech Republic Slovenia Rural Total 14 Member States below 50% Germany H u n ga r y Austria Slovakia Poland Lithuania Italy Romania Estonia Spain France Bulgaria Sweden Croatia Greece Finland 0% 10% 20% 30% 40% 60% 70% 80% 90% Coverage (as a % of population) 50% 100% Target 2020 
20 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EL Malta Madalmaad Luksemburg Belgia Ühendkuningriik Iirimaa Portugal Läti Taani Küpros Tšehhi Vabariik Sloveenia Maapiirkonnad Kokku 14 liikmesriiki saavutanud alla50% eesmärgist Saksamaa Ungari Austria Slovakkia Poola Leedu Itaalia Rumeenia Eesti Hispaania Prantsusmaa Bulgaaria Rootsi Horvaatia Kreeka Soome 0% 10% 20% 30% 40% 60% 70% 80% 90% Kättesaadavus (% elanikkonnast) 50% 100% Eesmärk 2020
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ... 
Ehkki enamik läbivaadatud liikmesriike ei saavuta tõenäoliselt eesmärki 2020. aastaks...
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
Eesmärk 3: tagada, et vähemalt 50% Euroopa kodumajapidamistest liitub 2020. aastaks ülikiire lairibaühendusega (> 100 Mbit/s) 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Ülikiire lairibaühenduse kättesaadavus on eelduseks kodumajapidamiste liitumisele teenustega, mille kiirus on 100 Mbit/s.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Liitumise aluseks on aga ka nõudlus ja see sõltub paljudest muutujatest, nagu elanikkonna vanus ja haridus, liitumistasu ja ostujõud.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
Eesmärgi 3 täitmine on kõigi liikmesriikide jaoks väga keeruline.
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
Kuigi liitumine on alates 2013. aastast suurenenud, oli see 2017. aastal 19 liikmesriigis alla 20%, mis jääb 50% eesmärgist väga kaugele maha.
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
Kogu ELis oli 2017. aasta keskpaigaks vaid 15% kodumajapidamistest liitunud ühendusega, mille kiirus on vähemalt 100 Mbit/s (vt joonis 5).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Kontrollikoda märgib, et gigabitiühiskonna eesmärgid 2025. aastaks (punkt 8) ei hõlma liitumisega seotud eesmärki. 21
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Joonis 5. Ühendusega kiirusega 100 Mbit/s liitunute osakaal 2013. ja 2017. aastal 22 Allikas: komisjoni andmetel põhinev kontrollikoja analüüs.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
Vaatlusaluses viies liikmesriigis oli liitumiste osakaal 2017. aastal 5 kuni ligi 30%.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
Nende viie liikmesriigi puhul (välja arvatud Ungari) ei piisaks alates 2013. aastast toimunud liitumiste arvu suurenemisest samas tempos, et saavutada 2020. aastaks 50% liitunute eesmärk (vt joonis 6).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
EL Rootsi Rumeenia Belgia Portugal Läti Madalmaad Ungari Leedu Luxembourg Taani His paania Iirimaa Soome Tšehhi Vabariik Ühendkuningriik Sloveenia Poola Malta Saksamaa Prantsusmaa Slova kkia Eesti Bulgaaria Austria Itaalia Horvaatia Küpros Kreeka 0% 10% 20% 30% 40% 50% 0% 10% 20% Ühendus kiirusega 100 Mbit/s (% kodumajapidamistest) 30% 40% 2013 2017 50% Eesmärk 2020
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Joonis 6. Ühendusega kiirusega 100 Mbit/s liitumine viies läbivaadatud liikmesriigis ajavahemikul 2013–2017 23 Ühendus kiirusega 100 Mbit/s (% kodumajapidamistest) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 2015 Eesmärk 50% HU IE PL DE IT 2016 2017 Allikas: komisjoni andmetel põhinev kontrollikoja analüüs. ...kolmel vaatlusalusel liikmesriigil võib olla praeguste kavade kohaselt hea võimalus saavutada 2025. aastaks seatud eesmärgid 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
Komisjoni 2016. aasta teatises gigabitiühiskonna loomise kohta seati 2025. aastaks kolm strateegilist eesmärki.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Eesmärgid täiendavad 2020. aasta digitaalarengu tegevuskava eesmärke ja eeldavad ühenduse kiirust alates 100 Mbit/s kuni 1 Gbit/s.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Nagu eelpool selgitatud (vt punkt 20), ei ole Iirimaa ja Itaalia puhul tõenäoline saavutada 2020. aastaks ühenduse kiirusega 30 Mbit/s kättesaadavus 100%.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Kui aga praegused kavad plaanikohaselt ellu viiakse, on Iirimaal ja Itaalial koos Ungariga paremad võimalused 2025. aastaks seatud eesmärgid saavutada.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
Nendes liikmesriikides võimaldavad ühenduse parandamiseks kasutatavad tehnoloogiad (peamiselt koaksiaalkaabel ja kiudoptika) ühenduse kiirust üle 100 Mbit/s, mida saab mõnel juhul suurendada kuni 1 Gbit/s.
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
Teised kaks liikmesriiki peavad oma plaane kohandama, et 2025. aastaks seatud eesmärke arvesse võtta.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27. 
Liikmesriigid hindasid komisjoni toetust positiivselt, kuid järelevalve ei ole peadirektoraatide vahel koordineeritud 27.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon andis liikmesriikidele juhiseid lairibaühenduse kohta ja toetas liikmesriike nende kavade praktilisel elluviimisel.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Lisaks hindas kontrollikoda, kas komisjon toetas liikmesriike edusammude jälgimisel ja julgustas neid kõrvaldama puudusi lairibaühenduse eesmärkide saavutamisel.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Komisjoni suunised ja toetus hõlmasid mitmeid teemasid ning neid kasutati järjepidevalt, et rakendamist parandada 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Komisjon andis mitmesuguseid suuniseid paljudel eri teemadel.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
See hõlmas teatiseid (nt ELi suunised riigiabi eeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga16), selgitavaid juhiseid eri valdkondades, mille on komisjoni jaoks koostanud kolmandad isikud (näiteks kiire lairibaühenduse investeeringute juhend17 ja lairibaühenduse riigiabi eeskirjade selgitus – e-juhend otsustajatele18), samuti heade tavade levitamist.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Näide komisjoni antud kasulikest juhistest on toodud 4. selgituses.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
Lairibaühenduse kaardistamine Kaardistamine on lairibavõrkude planeerimise peamine element ja selle alusel hinnatakse vastavate projektide raames ELi riigiabi.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Lairibavõrkude kaardistamine aitab suunata vahendeid tõhusamalt ja hõlbustab planeerimist.
Poor mapping on the other hand can result in poor financial viability of both public and private investment. 
Ebapiisav kaardistamine võib seevastu põhjustada nii avaliku kui ka erasektori investeeringute nõrka finantsvõimekust.
Broadband mapping is the gathering and presentation of data related to the deployment of broadband. 
Lairibavõrkude kaardistamine tähendab lairibaühenduse kasutuselevõtmisega seotud andmete kogumist ja esitamist.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
Lisaks tuleb lairibavõrkude ELi suunised riigiabi eeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga, komisjoni teatis 2013/C 25/01.
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Väljaanne 1.1, 22.10.2014, millega asendati varem avaldatud lairibaühendusse investeerimise juhend, 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
24 16 17 18 Lõpparuanne, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
kaardistamisel arvesse võtta lairibateenuste tegelikku pakkumist ja nõudlust ning lairibataristu olemasolevaid ja kavandatavaid investeeringuid.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
Komisjoni tellimusel tehtud uuring19 hõlmas lairibavõrkude ja taristute kaardistamise algatusi Euroopas ja mujal maailmas ning selles toodi välja neli lairibavõrkude kaardistamise liiki: taristu kaardistamine, investeeringute kaardistamine, teenuste kaardistamine ja nõudluse kaardistamine.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Avalikult kättesaadavad kaardid ja statistika on kõige nähtavamad lairibavõrkude kaardistamise tulemused ELi liikmesriikides ja on enamikul juhtudel lairibavõrkude kaardistamise nelja liigi kombinatsioon.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Lisaks kirjalikele juhistele andis komisjon liikmesriikidele praktilist tehnilist tuge (nt JASPERS20), oskusteavet ja juhiseid eri kontekstides (nt eeltingimuste täitmisel, sealhulgas kaardistamisel, nagu eespool nimetatud21, ja rakenduskavade elluviimisel).
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Komisjon on rajanud ka pädevate lairibaühenduse asutuste Euroopa võrgustiku (vt 5. selgitus).
The five examined Member States reported to us that they assessed the formal and informal support provided by the Commission as positive. 
Viis uuritud liikmesriiki teatasid kontrollikojale, et hindavad komisjoni antud ametlikku ja mitteametlikku toetust positiivselt.
Box 5 - The European network of Broadband Competence Offices (BCO) In November 2015, the Commissioners of DG CNECT, DG AGRI and DG REGIO invited the Member States to take part, on a voluntary basis, in the setup of a network of BCOs. 
Pädevate lairibaühenduse asutuste Euroopa võrgustik 2015. aasta novembris kutsusid kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ning regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi volinikud liikmesriike vabatahtlikkuse alusel osalema pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustiku loomisel.
The intention was for each BCO to give advice to citizens and businesses and provide technical support to representatives “Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022”, TÜV Rheinland and WIK Consult for the European Commission, 2014. 
Selle eesmärk oli, et iga pädev lairibaühenduse asutus annaks kodanikele ja ettevõtetele „Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022“ (Lairibaühenduse ja taristu kaardistamise uuring SMART 2012/0022), TÜV Rheinland ja WIK Consult Euroopa Komisjoni tellimusel, 2014.
Joint Assistance to Support Projects in European Regions. 
Ühisabi projektide toetamiseks Euroopa piirkondades.
JASPERS support for broadband consisted mainly in supporting the Member States in their Cost-Benefit analysis and major projects application for funding under ERDF. 
JASPERSi toetus lairibaühendusele seisnes peamiselt liikmesriikide abistamises kulude-tulude analüüsi tegemisel ja suurprojektide rahastamistaotluste esitamisel ERFi raames.
For more information on JASPERS, see ECA Special Report 1/2018 “Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) –time for better targeting”. 
JASPERSi kohta lisateabe saamiseks vt kontrollikoja eriaruanne 1/2018: „Ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks (JASPERS) – abi tuleb hakata paremini suunama“.
25 19 20 21 In 2017, the Commission decided to implement a common methodology for mapping by 2018. 
2017. aastal võttis komisjon vastu otsuse hakata alates 2018. aastast rakendama kaardistamine ühtset metoodikat. 25 19 20 21
of local and regional authorities on ways to invest effectively in broadband, including the use of EU funds. 
nõu ning pakuks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele tehnilist tuge tõhusaks lairibaühendusse investeerimiseks, sealhulgas ELi rahaliste vahendite kasutamiseks.
The BCOs were set up by the end of 2016. 
Pädevad lairibaühenduse asutused rajati 2016. aasta lõpuks.
In January 2017, the Commission set up a Support Facility which helps the BCOs in running events, workshops and training seminars, as well as managing and moderating web-based forums about relevant topics to the BCOs. 
2017. aasta jaanuaris moodustas komisjon tugiüksuse, mis aitab asutustel korraldada üritusi, töötube ja koolitusseminare, samuti hallata ja modereerida veebipõhiseid foorumeid nende jaoks olulistel teemadel.
The potential advantage of the BCO network is that BCOs are able to deal with a wider range of issues and tasks, including policy matters, than a technical specialist would be able to. 
Pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustiku potentsiaalne eelis on see, et asutused suudavad toime tulla suurema hulga probleemide ja ülesannetega (sealhulgas poliitiliste küsimustega) kui tehniline spetsialist.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
Komisjon tegi järelevalvet regulaarselt, kuid mitte piisavalt koordineeritult 31.