natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regards to measuring its effectiveness the Commission has accepted the ECA’s recommendation in the Special Report No26/2016 and has examined as part of the impact assessment for the CAP post 2020 how to better assess the performance of cross-compliance, in particular by further developing its set of indicators in the context of the proposal for the future CAP. 
Seoses nõuetele vastavuse mõjususe mõõtmisega on komisjon nõustunud eriaruandes nr 26/2016 esitatud kontrollikoja soovitusega ning on vaadelnud 2020. aasta järgse ÜPP mõju hindamise raames, kuidas nõuetele vastavuse mõjusust paremini hinnata, eeskätt arendanud tulevast ÜPPd käsitleva ettepaneku raames edasi oma näitajate kogumit.
Third indent: The green direct payments (“greening”) aims at remunerating the provision of public good by farmers, in particular with regards to soil protection. The large proportion of Utilised Agricultural Area (UAA) covered by the greening requirements (Ecological Focus Area, permanent grassland protection and crop diversification) highlights the potential of the greening to widely address issues.). 
Kolmas taane. Keskkonnasäästlikumaks muutmise (rohestamise) toetuste eesmärk on tasuda põllumajandustootjatele hüvede eest, mida nad pakuvad, eelkõige seoses mulla kaitsega. Sellise kasutatava põllumajandusmaa suur osakaal, mis on hõlmatud keskkonnasäästlikumaks muutmise nõuetega (ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, püsirohumaa kaitse ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamine), osutab rohestamise potentsiaalile küsimuste laialdasel käsitlemisel.
While it is true that, for the sake of the simplification of the management of the scheme, certain farmers are exempted, the area concerned by greening requirements remains significant even in countries where exemptions are more frequent. 
Ehkki on tõsi, et kava haldamise lihtsustamiseks tehakse teatud põllumajandustootjate puhul erandeid, on keskkonnasäästlikumaks muutmise nõuetega hõlmatud maa-ala märkimisväärne isegi riikides, kus erandid on sagedasemad.
By establishing their own rural development strategies based on overall EU priorities and objectives and by identifying their specific needs and objectives, Member States can establish an integrated approach in dealing with a defined problem/need such as soil quality and management. 
Kehtestades omaenda maaelu arengu strateegia, mis põhineb üldistel ELi prioriteetidel ja eesmärkidel, ning tehes kindlaks oma konkreetsed vajadused ja eesmärgid, saavad liikmesriigid rakendada tegelemisel kindlaksmääratud probleemi/vajadusega, nagu mulla kvaliteet ja majandamine, terviklikku lähenemisviisi.
Box 3 – Example of ineffective measure to address desertification Second alinea: The payments, as proposed by Romania, have to be calculated based on income loss and additional costs due to the commitments made, plus possible transactional costs. 
3. selgitus. Näide ebatõhusast kõrbestumisvastasest meetmest Teine lõik. Rumeenia on ette näinud, et toetuste arvutamisel tuleb aluseks võtta saamata jäänud tulu ja võetud kohustuste tõttu tekkinud lisakulud ning lisaks võimalikud tehingukulud.
When an operation does not meet the expected uptake, the managing authorities can propose modification to the content of the requirements and related premium. 
Kui meedet ei kasutata eeldatud määral, võivad korraldusasutused muuta nõuete sisu ja seonduvat toetust.
One of the proposed specific objectives of the of the Commission’s proposal for the post 2020 CAP explicitly covers care for soil. 
2020. aasta järgset ÜPPd käsitleva komisjoni ettepaneku üks kavandatud erieesmärk hõlmab selgelt hoolitsemist mulla eest.
The proposal allows for Member States to use a range of intervention types in the CAP’s first and second pillars to address this objective. 
Ettepanek võimaldab liikmesriikidel kasutada selle küsimusega tegelemisel mitmesuguseid ÜPP esimese ja teise samba sekkumisviise.
Moreover, the proposed system of "conditionality" includes various standards related to soil protection and quality. 
kavandatud tingimuslikkuse süsteem erinevaid mulla kaitse ja kvaliteediga seotud standardeid.
The proposal sets out not only result indicators but also possible impact indicators11 for soil protection. 
Ettepanekus on sätestatud tulemusnäitajate kõrval ka võimalikud mõjunäitajad11 mulla kaitse jaoks.
One of the priorities under the EU Adaptation strategy is to promote action by Member States and in particular to encourage and support the development of National adaptation strategies and plans. 
Üks ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia põhieesmärke on edendada liikmesriikide tegevust, eeskätt elavdada ja toetada riiklike kohanemisstrateegiate ja -kavade väljatöötamist.
Member States are the main actors in the development and implementation of their adaptation strategies and plans. 
Liikmesriikidel on riiklike kohanemisstrateegiate ja -kavade väljatöötamisel ja rakendamisel kandev roll.
They may use available EU funding instruments (e.g. LIFE, H2020, CAP, ERDF, etc.) to reach their own objectives in this matter. 
Nad võivad kasutada olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid (LIFE, „Horisont 2020“, ÜPP, ERF jne), et saavutada selles küsimuses oma eesmärgid.
Member States further have to report “[...] information on their national adaptation planning and strategies, outlining their implemented or planned actions to facilitate adaptation to climate change. [...]” according to Article 15 of the 11 Proposed impact indicators include: "reducing soil erosion" (I.13) and "enhancing carbon sequestration" (I.11). 
Liikmesriigid peavad lisaks esitama „teabe riiklike kohanemiskavade ja -strateegiate kohta, tuues välja kliimamuutustega kohanemiseks rakendatud või kavandatud meetmed [...]“ vastavalt kasvuhoonegaaside heite seiremehhanismi käsitlevale määrusele12 (artikkel15), mis peagi asendatakse energialiidu juhtimist käsitleva määrusega13.
While some irrigation projects have been co-financed during 2007-2013, irrigation (which is in the remit of the EAFRD) has not been a priority for the ERDF and Cohesion Fund in the 2014-2020 period. 
Kuigi aastatel 2007–2013 kaasrahastati mõnda niisutusprojekti, ei ole niisutamine (mis kuulub EAFRD pädevusse) olnud ajavahemikus 2014–2020 ERFi ja Ühtekuuluvusfondi prioriteet.
In contrast, cohesion policy funds a broad range of measures for climate change adaptation, including dams but also green infrastructure projects such as reforestation. 
Seevastu rahastatakse ühtekuuluvuspoliitika raames mitmesuguseid kliimamuutustega kohanemiseks rakendatavaid meetmeid, sealhulgas tammide rajamist, ent samuti rohelise taristu projekte, näiteks taasmetsastamist.
Research projects funded under the EU Framework Programmes were running during 2018 and therefore require a thorough analysis of their results before any further step (see Commission reply to §38). 
ELi raamprogrammidest rahastatavad teadusprojektid olid 2018. aastal alles pooleli ja seepärast tuleb enne mis tahes järgmise sammu astumist põhjalikult analüüsida nende tulemusi (vt komisjoni vastus punktile 38).
Under Horizon 2020 the Commission is working together with Member States to create a European Joint Programme on agricultural soil management (EJP). 
Komisjon teeb programmi „Horisont 2020“ raames koos liikmesriikidega tööd selle nimel, et luua mulla majandamist käsitlev Euroopa ühisprogramm.
This EJP will allow Member States and the European Commission to capitalise on the past projects and move from lab research to large scale testing and practice. 
See programm võimaldaks liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil ära kasutada varasemaid projekte ning liikuda laboriuuringute juurest ulatuslike katsete ja praktilise tegevuse juurde.
The interest of Member States and associated countries is significant. 
Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide huvi on märkimisväärne.
This large financial investment (40 million Euro from the European Union’s budget and 40 million Euro from the countries) is expected to respond to policy needs and to provide opportunities to work on topics that should be tackled at the national level, like desertification. 
See suur rahaline investeering (40 miljonit eurot Euroopa Liidu eelarvest ja 40 miljonit eurot riikidelt) vastab eeldatavasti poliitikavajadustele ja annab võimaluse tegeleda teemadega, mida tuleks käsitleda riigi tasandil, nagu kõrbestumine.
2393/2017, Article 23 (Rural Development Programme Regulation)) introduced a change to agroforestry measure to be able to regenerate or renovate existing agroforestry systems. 
Koondmäärusega (määrus (EL) 2017/2393) muudeti maaelu arengu programmi käsitleva määruse artiklis 23 sätestatud agrometsandusmeedet, et oleks võimalik uuendada või taastada olemasolevaid agrometsandussüsteeme.
This is a concrete possibility towards decreasing desertification processes in theses Mediterranean Dehesa and Montados systems and improve their resilience. 
See on konkreetne võimalus aeglustada kõrbestumisprotsessi Vahemere piirkonna „dehesa“ ja „montado“ süsteemis ning suurendada nende süsteemide vastupanuvõimet.
In the context of the Expert Group on Soil Protection, a study was commissioned by the European Commission for mapping existing soil-related EU and national policies and analysis gaps, that was published in 2017 ‘Updated Inventory and Assessment of Soil Protection Policy Instruments in EU Member States’14. 
Uuring avaldati 2017. aastal ja see kannab pealkirja „Updated Inventory and Assessment of Soil Protection Policy Instruments in EU Member States“14 (ajakohastatud ülevaade ja hinnang ELi liikmesriikide mullakaitsepoliitika vahendite kohta).
Please see Commission reply to §22. 
Vt komisjoni vastus punktile 22.
As from the 2014-2020 programming period the EAFRD sets conditions which must be met by irrigation projects in order for them to receive funding. 
Alates programmitöö perioodist 2014–2020 on EAFRD eeskirjadega ette nähtud tingimused, millele niisutusprojektid peavad rahastuse saamiseks vastama.
Such conditions are to ensure the sustainable character of the projects and related investments. 
Selliste tingimuste eesmärk on tagada projektide ja seonduvate investeeringute kestlikkus.
Based on these conditions, only those irrigation projects can be supported which concern area for which river basin management plans are notified, which lead to water saving and for which an environmental analysis shows that there will be no significant negative impact on the environment. 
Nende tingimuste põhjal saab toetada vaid neid niisutusprojekte, mis on seotud teatatud veemajanduskavaga hõlmatud alaga, mis toovad kaasa vee kokkuhoiu ja mille puhul tehtud keskkonnaanalüüsist on näha, et puudub märkimisväärne kahjulik mõju keskkonnale.
It should be recalled that in case of afforestation projects and creation of woodland, Member States are obliged to ensure that in the selection of species, varieties and provenance of trees, they take account of the need for resilience to climate change as well as hydrological conditions. 
Tuleks meenutada, et metsastamisprojektide ja metsamaa loomise puhul on liikmesriigid kohustatud tagama, et puude liikide, sortide ja päritolu valimisel võetakse arvesse vastupidavust kliimamuutustele ja hüdroloogilisi tingimusi.
Member States’ rural development strategies, based on SWOT analysis, have to include the justification for the allocation of financial resources to the proposed measures. 
Liikmesriikide maaelu arengu strateegias, mis põhineb SWOT-analüüsil, tuleb põhjendada rahaliste vahendite eraldamist kavandatud meetmetele.
This approach to design a rural development programme implies the need to undertake a cost-benefit analysis, at programme and measures level, of the established needs, objectives and targets. 
Sellise lähenemisviisi rakendamine maaelu arengu programmi kavandamisel tähendab vajadust teha programmi ja meetmete tasandil tasuvusanalüüs, mis hõlmab kindlakstehtud vajadusi, eesmärke ja sihte.
The investments projects, supported by EAFRD, which may have a negative impact on the environment, must be preceded by an environmental impact assessment. 
EAFRDst toetust saavatele investeerimisprojektidele, millel võib olla kahjulik mõju keskkonnale, peab eelnema keskkonnamõju hindamine.
projects aimed at the increase of irrigated area, an environmental impact analysis demonstrating no significant negative effects is required. 
Lisaks nõutakse niisutusprojektide puhul, mille eesmärk on suurendada niisutatavat ala, keskkonnamõju analüüsi, millest on näha märkimisväärse kahjuliku mõju puudumine.
These should prevent the need for correcting measures. 
Need nõuded peaksid ära hoidma vajaduse võtta parandusmeetmeid.
The 2014-2020 Rural Development Policy provides for a specific focus area for improving agricultural and forestry soil management and/or preventing soil erosion (focus area 4C). 
2014.–2020.aasta maaelu arengu poliitikas on ette nähtud konkreetne sihtvaldkond, et parandada mulla majandamist põllumajanduses ja metsanduses ning/või ennetada mulla erosiooni (sihtvaldkond 4C).
Member States that have programmed projects in the 2014-2020 Rural Development Programmes (RDPs) to address this focus area assess these as foreseen in the Common Monitoring and Evaluation System. 
Liikmesriigid, kes on kavandanud 2014.–2020. aasta maaelu arengu programmide raames selle sihtvaldkonna käsitlemiseks projekte, hindavad neid projekte ühises seire-ja hindamissüsteemis ette nähtud viisil.
In addition to the points made by the Court, soil degradation also has transboundary aspects as a result of indirect land use. 
Lisaks kontrollikoja nimetatule on mulla degradeerumisel piiriülene mõju ka kaudse maakasutuse tulemusel.
The loss of local capacity means that the service (food production, climate mitigation) that was provided by the soil must instead be compensated by the use of soils elsewhere, often in other countries. 
Kohaliku tasandi suutlikkuse kahanemise tagajärjel tuleb mullaga seotud teenuste (toidu tootmine, kliimamuutuste leevendamine) vähenemine kompenseerida mulla kasutamisega mujal, sageli teistes riikides.
A clear example is the import of food, feed and fibre from other countries which are based on the soil resources of the producing country. 
Selge näide on toidu, sööda ja kiu importimine teistest riikidest, mis tähendab tootjamaa mullavarude kasutamist.
The Commission annually reports on the progress of SDGs implementation at EU level including an assessment of land degradation (land take and soil erosion). 
Komisjon annab kord aastas aru ELi tasandil kestliku arengu eesmärkide elluviimisel tehtud edusammudest, sealhulgas hindab mulla degradeerumist (maa hõivamist ja mulla erosiooni).
The Member States also report individually the progress on SDGs implementation at national level. 
Ka liikmesriigid annavad eraldi aru edusammudest, mis on tehtud kestliku arengu eesmärkide elluviimisel riigi tasandil.
While Member States have not formally tasked the Commission to coordinate the process of developing a common approach to land degradation neutrality and the development of common indicators, the Commission took the initiative to start at least some informal exchanges with Member States and is about to start a study to support it on that. 
Ehkki liikmesriigid ei ole ametlikult andnud komisjonile ülesannet koordineerida mulla degradeerumise neutraalsuse suhtes kohaldatava ühise lähenemisviisi ja ühiste näitajate väljatöötamist, on komisjon alustanud liikmesriikidega vähemalt mõningast mitteametlikku teabevahetust ja korraldab õige pea seda toetava uuringu.
The elaboration of guidance and collection of best practices to address land degradation neutrality will be part of the aforementioned project to be launched in 2018 by the Commission. 
Mulla degradeerumise neutraalsuse saavutamiseks suuniste koostamine ja parimate tavade kogumine on osa eespool nimetatud projektist, mille komisjon 2018. aastal algatab.
The Commission acknowledges that the risk of desertification and land degradation could be better addressed. 
Komisjon tunnistab, et kõrbestumise ja mulla degradeerumise ohuga saaks tegeleda paremini.
It was part of the objective of the SFD proposal that the Commission decided to withdraw in absence of qualified majority in the Council for eight years. 
See oli osa mulla raamdirektiivi käsitlevast ettepanekust, mille komisjon otsustas tagasi võtta, sest nõukogus ei saavutatud kaheksa aasta jooksul kvalifitseeritud häälteenamust.
In the absence of EU legislation on soil protection and measures to prevent and restore degraded soil, Member States have the responsibility to implement appropriate measures at national level. 
Mulla kaitset käsitleva ELi õigusakti ning degradeerunud mulla kaitse ja taastamise meetmete puudumise tõttu peavad liikmesriigid rakendama asjakohaseid meetmeid riigi tasandil.
The project on the implementation of land and soil-related SDGs in the EU will provide an updated overview of the measures and actions implemented at Member State level. 
Tänu projektile, mille raames vaadeldakse maa ja mullaga seotud kestliku arengu eesmärkide elluviimist ELis, valmib ajakohastatud ülevaade liikmesriigi tasandil rakendatavatest meemetest.
The Commission and Member States collect data relevant both for monitoring desertification and land degradation which are already incorporated in indicators at EU level (SDGs, agri-environmental indicators) and in EU monitoring systems on drought and crop conditions. 
Komisjon ja liikmesriigid koguvad nii kõrbestumise kui ka mulla degradeerumise seire seisukohast olulist teavet, mida on juba arvesse võetud ELi tasandi näitajates (kestliku arengu eesmärgid, põllumajanduse keskkonnanäitajad) ning põua ja põllukultuuride seisundi seireks kasutatavates ELi süsteemides.
In addition, those data were incorporated in the third version of the World Atlas of Desertification published in 2018, which provide an inclusive assessment on desertification and land degradation at global level. 
Lisaks kasutati neid andmeid 2018. aastal avaldatud maailma kõrbestumise atlase kolmandas versioonis, milles antakse kõikehõlmav hinnang kõrbestumise ja mulla degradeerumise kohta üleilmsel tasandil.
Recommendation 1 – Understanding land degradation and desertification in the EU The Commission accepts this recommendation. 
1. soovitus: jõuda parema arusaamani mulla degradeerumisest ja kõrbestumisest ELis Komisjon nõustub selle soovitusega.
The Commission intends to launch in 2018 and 2019 actions that will respond to the recommendation: (a) the improvement of indicators is part of the Commission's work on agri-environmental indicators and SDGs indicators. 
Komisjonil on kavas võtta 2018. ja 2019. aastal selle soovituse täitmiseks meetmeid: a)näitajate parandamine on osa tööst, mida komisjon teeb seoses põllumajanduse keskkonnanäitajatega ja kestliku arengu eesmärkide näitajatega.
In this context, discussions on and work for the establishment of a specific methodology to assess desertification and land degradation in the EU will start in the context of the Commission's study about to start on the implementation of soil and land-related SDGs at EU level. 
Sellega seoses alustatakse komisjoni peatse uuringu raames, milles vaadeldakse mulla ja maaga seotud kestliku arengu eesmärkide elluviimist ELi tasandil, arutelusid ja tööd, et kehtestada konkreetne metoodika kõrbestumise ja mulla degradeerumise hindamiseks ELis.
However, the adoption of this methodology will be subject to a decision by the Member States. (b) Without prejudging any agreement by Member States on a proposed methodology, the Commission may consider, subject to the availability of adequate resources, to work on a specific assessment of desertification and land degradation at EU level and the presentation of data in a more 8 interactive and user friendly way, building on existing data and the approach developed for the 2018 World Atlas of Desertification. 
Metoodika vastuvõtmiseks on siiski vaja liikmesriikide otsust; b) mõjutamata liikmesriikide mis tahes kokkulepet kavandatud metoodika osas, võib komisjon piisavate vahendite olemasolu korral kaaluda kõrbestumise ja mulla degradeerumise hindamist ELi tasandil ning andmete esitamist interaktiivsemalt ja kasutajakesksemalt, tuginedes olemasolevatele andmetele ja 2018. aasta maailma kõrbestumise atlase jaoks välja töötatud lähenemisviisile.
The Commission recalls that the objective of the EU Soil Thematic Strategy is to address soil protection including desertification and other forms of degradation. 
Komisjon tuletab meelde, et ELi mullakaitse teemastrateegia eesmärk on tegeleda mulla kaitsega, sealhulgas kõrbestumise ja muude mulla degradeerumise vormidega.
However, in absence of an EU soil legislation (after the withdrawal of the SFD proposal by the Commission in absence of qualified majority in the Council), soil protection (of which desertification) and land degradation are only partially addressed at EU level through various instruments (CAP, the EU strategy on adaptation to climate, regional and other environmental policies, research). 
Mulda käsitleva ELi õigusakti puudumise tõttu (komisjon võttis mulla raamdirektiivi ettepaneku tagasi, sest nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust) käsitletakse mulla kaitset (sh kõrbestumist) ja degradeerumist ELi tasandil paraku vaid osaliselt, eri vahendites (ÜPP, ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia, regionaalpoliitika ja muud keskkonnapoliitika vahendid, teadusuuringud).
Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission accepts this recommendation. 
2. soovitus: hinnata ELi mulda käsitleva õigusraamistiku täiustamise vajadust Komisjon nõustub selle soovitusega.
In line with its continuous commitment on soil protection and examination of options on how to best achieve this, when withdrawing its proposal for a Soil Framework Directive the Commission set up the “Expert Group on Soil Protection to reflect on how soil quality issues could be addressed using a targeted and proportionate risk-based approach within a binding legal framework”. 
Kooskõlas lubadusega pühenduda jätkuvalt mullakaitsele ja uurida võimalusi, kuidas seda kõige paremini saavutada, moodustas komisjon mulla raamdirektiivi ettepaneku tagasivõtmisel mullakaitse eksperdirühma, et kaaluda, kuidas käsitleda mulla kvaliteedi küsimusi, kasutades siduvas õigusraamistikus sihipärast ja proportsionaalset riskipõhist lähenemisviisi.
The reflection will not be limited only to the need to enhance the EU legal framework on soil but also aim at finding the most appropriate actions to combat desertification and land degradation in the EU. 
Seda tehes ei piirduta vaid vajadusega edendada mulla suhtes kohaldatavat ELi õigusraamistikku, vaid võetakse ka eesmärk leida kõige sobivamad meetmed, et võidelda ELis kõrbestumise ja mulla degradeerumise vastu.
The work of the Soil Expert Group is in progress and the outcome of this work will be assessed by the Commission in due time. 
Mullakaitse eksperdirühma töö käib ja komisjon hindab õigel ajal selle töö tulemusi.
The rural development fund sets eligibility conditions which must be met by projects and investments and these include conditions to ensure projects’ sustainable character. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond kehtestab rahastamiskõlblikkuse tingimused, mis peavad olema projektide ja investeeringute puhul täidetud ning mis hõlmavad tingimusi, mille eesmärk on tagada projektide kestlikkus.
While specific cost-benefit analyses might not be required at a project’s level, by proposing financial allocations to concrete measures, needs and objectives, Member States undertake environmental and economic analyses. 
Ehkki eraldi tasuvusanalüüse ei pruugita projekti tasandil nõuda, teevad liikmesriigid konkreetsete meetmete, vajaduste ja eesmärkide jaoks rahaliste eraldiste kavandamisel keskkonna-ja majandusanalüüsi.