natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission started to systematically follow up weaknesses and related Member States' action plans late in the programming period 66 In the 2007-2013 programming period, the Commission checked, mainly through its conformity audits, whether Member States were complying with the legal requirements of applying selection criteria, verifying the reasonableness of costs and following public procurement rules. 
Komisjon hakkas puuduste ja nendega seotud liikmesriikide tegevuskavade üle süstemaatilist järelkontrolli tegema programmitöö perioodi lõpus 66 Programmitöö perioodil 2007–2013 kontrollis komisjon põhiliselt oma vastavusaudititega, kas liikmesriigid täitsid valikukriteeriumide kohaldamisel, kulude põhjendatuse tõendamisel ja riigihanke-eeskirjade järgimisel õiguslikke nõudeid.
The scope of the Commission’s audits did not include an examination of performance aspects. 
Komisjoni auditite ulatus ei hõlmanud tulemuslikkusega seotud aspektide uurimist.
67 Consequently, the Commission’s audits identified only a few of the above weaknesses — mainly those with respect to the application of public procurement rules in Romania, which gave rise to a financial correction31 in 2014. 
67 Sellest tulenevalt leiti komisjoni audititega vaid vähesed eespool mainitud puudustest: põhiliselt need, mis olid seotud riigihanke-eeskirjade kohaldamisega Rumeenias (nende alusel määrati aastal 2014 finantskor-rektsioonid)31.
Only in 2013 did the Commission start to systematically follow up on actions taken by Member States to address the root causes of errors in rural development measures, including errors related to the project selection system, checks on the reasonableness of costs and public procurement. 
Komisjon hakkas alles 2013. aastal tegema süstemaatilisi järelkontrolle seoses liikmesriikide poolt võetud meetmetega, millega käsitleti maaelu arengu meetmetes tuvastatud vigade (sh projektivaliku süsteemi, kulude mõistlikkuse kontrollide ja riigihankemenetlusega seotud vead) algpõhjuseid.
As a result of this exercise, out of the Member States audited, only Italy (Sicily) and Romania have introduced or are in the process of developing new procedures that intend to tackle some of the weaknesses identified. 
Järelkontrollide tulemusel leiti, et auditeeritud liikmesriikidest olid ainult Itaalia (Sitsiilia) ja Rumeenia võtnud kasutusele uued meetmed leitud puuduste kõrvaldamiseks või töötavad neid parajasti välja.
However, these changes arrived too late to have an influence on the bulk of the expenditure incurred in the 2007-2013 programming period. 
Kõnealused muudatused tehti aga liiga hilja, võimaldamaks mõjutada enamikku programmitöö perioodil 2007–2013 tehtud kulutusi.
68 Recognising past problems, the Commission has made changes for the 2014-2020 programming period, which are intended to improve the situation. 
68 Tunnistades varasemaid probleeme, tegi komisjon programmitöö perioodis 2014–2020 muudatusi, mis peaksid olukorda parandama.
31 Following its audit findings, the Commission may launch procedures whereby EU funding for the Member State concerned is reduced to compensate for the shortcomings identified. 
31 Auditileidude alusel võib komisjon algatada menetlused, mille abil vähendatakse ELi rahastamist asjaomasele liikmesriigile, et kompenseerida tuvastatud puudused.
These procedures are referred to as ‘financial corrections’. 
Neid menetlusi nimetatakse finantskorrektsioonideks.
Observations 36 70 On public procurement, at the end of 2014 the Commission developed guidelines on how to avoid common errors in EU co-funded projects32. 
Tähelepanekud 36 70 2014. aasta lõpus töötas komisjon välja riigihangete suunised selle kohta, kuidas vältida kõige sagedasemaid vigu ELi kaasrahastatavates projektides32.
In this document, the Commission criticises the use of the ‘average pric-ing’ method, whereby tenders close to the average for all tenders receive more points than tenders deviating from the average, as this methodology ‘represents unequal treatment of tenderers, particularly those with valid low tenders’. 
Nimetatud suunistes kritiseerib komisjon keskmiste hindade eelistamise meetodit, millega kõikide pakkumuste keskmisele hinnale lähedastele pakkumustele antakse rohkem punkte kui keskmisest erinevatele pakkumustele, kuna selle metoodikaga koheldakse pakkujaid ebavõrdselt (eriti madala hinnaga nõuetekohase pakkumuse teinud pakkujaid).
Further guidance is given on topics such as the selection of the appropriate public procurement procedure, time limits and selection and award criteria. 
Täiendavaid suuniseid antakse veel asjakohase riigihankemenetluse valimise, ajapiirangute ning valiku-ja edukaks tunnistamise kriteeriumide kohta.
Nevertheless, at the time of the audit, the ex ante conditionality33 related to public procurement had not been fulfilled by Romania and it had only been partially fulfilled by Italy (Sicily) and Poland. 
Auditi toimumise ajal ei olnud Rumeenia siiski riigihangetega seotud eeltingimusi33 täitnud ning Itaalia (Sitsiilia) ja Poola olid need täitnud vaid osaliselt.
The non-fulfilment of this ex ante conditionality by the end of 2016 may lead to a suspension of payments to Member States, as the Court has recently recommended34. 
Kui seda eeltingimust ei täideta 2016. aasta lõpuks, siis võidakse neile liikmesriikidele tehtavad maksed peatada, nagu kontrollikoda hiljuti soovitas34.
71 The Commission organised a series of workshops on the topic of reasonableness of costs and simplified cost options in 2014-2015. 
71 Komisjon korraldas ajavahemikul 2014– 2015 mitu töötuba kulude mõistlikkuse ja lihtsustatud kuluvõimaluste teemal.
However, the issue of setting and using reference prices (see paragraph 51) was not addressed in the guidance documents discussed during these workshops. 
Võrdlushindade teemat (vt punkt 51) aga nimetatud töötubades arutatud suunisdokumentides ei käsitletud.
72 The Commission has not taken any specific action with regard to Member States’ project sustainability requirements and checks. 
72 Komisjon ei ole võtnud konkreetseid meetmeid liikmesriikide projektide jätkusuutlikkuse tingimuste ega kontrollide suhtes.
Part III — The monitoring and evaluation system did not produce adequate information on project results 73 Performance information on the effectiveness and efficiency of rural development spending is needed to demonstrate what has been achieved with the EU budget and to show that it has been spent well (accountability). 
III osa. Järelevalve-ja hindamissüsteem ei andnud projektide tulemuste kohta piisavat teavet 73 Maaelu arengu kulutuste mõjusust ja tõhusust puudutav tulemusalane teave peaks näitama, mida on ELi eelarvega suudetud saavutada ja kas seda on kasutatud õigesti (aruandekohustus).
Furthermore, it is used to improve the efficiency and effectiveness of the EU budget by guiding ongoing management of the measures, pointing to possible improvements and helping to shape future policy, for example by revealing the types of investment that performed well. 
Lisaks kasutatakse seda ELi eelarve mõjususe ja tõhususe parandamiseks, suunates meetmete juhtimist, juhtides tähelepanu võimalikele parandusvõi-malustele ja aidates kujundada edasist poliitikat, nt tuues välja häid tulemusi andnud investeeringute liigid.
74 In order to show what has been achieved with the EU budget spent on rural infrastructure measures, Member States should collect data on the outputs and results achieved by projects. 
74 Selleks, et näidata, mida on maapiirkondade taristumeetmetele eraldatud ELi eelarvega saavutatud, peaksid liikmesriigid koguma andmeid väljundite ja projektide saavutatud tulemuste kohta.
Under the common monitoring and evaluation framework (CMEF), Member States must collect information for at least the following output and result indicators (see Table). 
Liikmesriigid peavad ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku raames koguma teavet vähemalt järgmiste ühiste väljundi-ja tulemusnäitajate kohta (vt tabel).
32 ‘Public procurement guidance for practitioners on the avoidance of common errors in ESI-Funded projects’. 
32 „Public Procurement Guidance for Practitioners on the avoidance of common errors in ESI Funded projects” (spetsialistidele mõeldud riigihankemenetluste suunised selle kohta, kuidas vältida kõige sagedasemaid vigu Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest rahastatavate projektide puhul).
33 Ex ante conditionalities have been introduced by Articles 2 and 19 of Regulation (EU) No 1303/2013 as prerequisites for the effective and efficient achievement of specific objectives for Union priorities. 
33 Eeltingimused on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 2 ja 19 kui liidu prioriteetidele vastavate eesmärkide tõhusa ja mõjusa saavutamise eeldused.
The ex ante conditionality on public procurement refers to ’the existence of arrangements for the effective application of Union public procurement law in the field of the European Structural Investment Funds’. 
Riigihangetega seotud eeltingimustega viidatakse järgnevale: „korra olemasolu riigihangete alaste ELi õigusaktide tõhusaks rakendamiseks Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide valdkonnas”.
34 ECA Special Report No 10/2015 ‘Efforts to address problems with public procurement in EU cohesion expenditure should be intensified’, recommendation No 2 (http://eca.europa. eu). 
34 Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 10/2015 „ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi” 2. soovitus (http://eca.europa. eu).
Details about the new system are provided from paragraph 85 onwards. 
Uue süsteemi üksikasju kirjeldatakse alates punktist 85.
75 Given the co-financing element, and irrespective of the monitoring and evaluation work required by the CMEF, Member States have a vested interest in project monitoring, as this is an important tool with which to keep track of projects’ progress and to be kept informed as to whether they are achieving the expected results and the RDP objectives. 
75 Arvestades kaasrahastamise tegurit, on liikmesriikide endi huvides teha projektide üle järelevalvet ja seda olenemata ühise hindamis-ja järelevalveraamistiku järelevalve-ja hindamistegevuse nõudest, sest järelevalve on oluline vahend, mille abil projektide edusammudel silma peal hoida ja olla kursis sellega, kas need saavutavad oodatud tulemused ja maaelu arengu programmi eesmärgid.
Monitoring could be carried out by using the administrative and control information available and by periodically collecting relevant information from the beneficiaries35. 
Järelevalve tegemiseks saab kasutada olemasolevat haldus-ja kontrolliteavet ning koguda toetusesaajatelt asjakohast teavet35.
Member States can set additional, programme-specific indicators (within or outside the CMEF system). 
Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid programmispetsiifilisi näitajaid (kas ühises hindamis-ja järelevalveraa-mistikus või selle väliselt).
76 The Court examined the data collection and monitoring systems in the Member States audited and found, as in previous reports36, that there was an absence of relevant and reliable information to draw a conclusion on the effectiveness of these measures. 
76 Kontrollikoda uuris andmete kogumist ja järelevalvesüsteeme auditeeritud liikmesriikides ning leidis, nagu varasemateski aruannetes36, et puudus asjakohane ja usaldusväärne teave nende meetmete mõjususe kohta järelduse tegemiseks.
Therefore, the auditors measured project results and, where applicable, the achievement of the specific project objectives, on the basis of evidence obtained from project visits. 
Seepärast mõõtsid audiitorid projektide tulemusi ja võimaluse korral konkreetsete projektieesmärkide saavutamist auditikülastuste käigus saadud tõendite põhjal.
More information on the audited projects can be found in Annex II. 
Rohkem teavet auditeeritud projektide kohta on toodud II lisas.
35 At least until the expiry of the 5-year period for retaining the assets determined by Article 72 of Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
35 Vähemalt kuni nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 72 varade säilitamise kohta sätestatud viieaastase perioodi lõpuni.
36 See Special Reports Nos 8/2012, 1/2013, 6/2013 and 12/2013 (http://eca.europa.eu). Table 
36 Vt eriaruanded nr 8/2012, 1/2013, 6/2013 ja 12/2013 (http://eca.europa.eu). Tabel
Observations 38 The audited projects delivered the expected physical outputs, but reliable information on project results was often unavailable 77 All 32 audited projects delivered the expected physical outputs (e.g. modernisation of a road, construction of a sewerage system) and 20 of them respected the deadlines indicated in the grant agreement and/or in the contract for works. 
Tähelepanekud 38 Auditeeritud projektidega saavutati füüsilised väljundid, kuid usaldusväärset projektitulemuste alast teavet ei olnud alati võimalik saada 77 Kõigi 32 auditeeritud projektiga saavutati eeldatavad füüsilised väljundid (nt tee kaasajastamine, kanalisatsioonivõrgu ehitus) ja neist 20 puhul järgiti toetuslepingus ja/või ehitustööde lepingus kehtestatud tähtaegu.
The delays that occurred were in certain cases partially justified by bad weather conditions or other circumstances beyond the beneficiaries’ control. 
Teatud juhtudel võis esinenud viivitusi osaliselt põhjendada kehvade ilmastikuolude või muude toetusesaaja poolt mittekontrollitavate asjaoludega.
78 By achieving the expected outputs, some of the projects also automatically achieved their objectives in terms of results, for example by improving the flood protection of a certain area (see Box 13). 
78 Eeldatavate väljundite saavutamisega saavutas osa projektidest ka tulemuste seisukohast automaatselt oma eesmärgid, nt parandades üleujutuste kaitset mingis piirkonnas (vt 13. selgitus).
Example of a project that generated the expected output and result Poland The audited project involving the extension and modernisation of a pumping station, with an estimated cost of 700 000 euro, was completed in line with technical specifications, with approximately 100 000 euro in savings compared to the budget approved (obtained through competitive tendering), and with a delay of 5 months due to the late delivery of an administrative document. 
Näide eeldatava väljundi ja tulemuse saavutanud projektist Poola Ühe pumbajaama suurendamist ja moderniseerimist hõlmav auditeeritud projekt, mille hinnanguline maksumus oli 700 000 eurot, viidi ellu vastavalt tehnilisele kirjeldusele. Võrreldes heakskiidetud eelarvega (mis saadi võistleva hankemenetluse tulemusel), saavutati ca 100 000 euro suurune sääst ja projekti elluviimine hilines viis kuud, kuna üks haldusdokument esitati hilinemisega.
The new, more powerful pumping station was needed after the extensive flooding of almost 800 ha in the region in 2001 and improved the protection of 320 ha of agricultural land against seasonal flooding. 
Uut ja võimsamat pumbajaama vajati pärast ulatuslikke üleujutusi, kui 2001. aastal ujutati piirkonnas üle peaaegu 800 ha, ja hooajaliste üleujutuste vastast kaitset parandati 320 ha põllumajandusmaa ulatuses.
Observations 39 79 However, this is not always the case. 
Tähelepanekud 39 79 Alati see nii siiski ei ole.
It is possible for projects to fail to achieve the intended results, despite delivering the agreed physical outputs. 
Projektidega ei pruugita eeldatavaid tulemusi saavutada, hoolimata sellest, et nendega saavutatakse kokkulepitud füüsilised väljundid.
The audit found that the Member States did not collect reliable information regarding the short-to medium-term success of the projects in terms of achieving RDP objectives and the project-specific targets. 
Auditiga leiti, et liikmesriigid ei kogunud usaldusväärset teavet projektide edukuse kohta maaelu arengu programmi eesmärkide ja projektieesmärkide saavutamisel lühikeses ja keskpikas ajavahemikus.
This was mainly due to the failure to establish relevant indicators and an absence of specific objectives and targets in the application and grant decision. 
Põhjuseks oli peamiselt suutmatus kehtestada asjaomased näitajad ning konkreetsete eesmärkide ja sihtide puudumine taotluses ja toetuse andmise otsuses.
For example, although the RDP for Italy (Sicily) set the objective of achieving water savings through investments in water infrastructure, the authorities had not established an indicator that would allow them to assess the achievement of this objective; the projects audited also lacked related quantifiable targets. 
Näiteks: kuigi Itaalia (Sitsiilia) maaelu arengu programmis kehtestati vee-taristusse investeeringute tegemise kaudu veesäästu saavutamise eesmärk, ei olnud ametiasutused kehtestanud näitajat, mis võimaldaks selle eesmärgi saavutamist hinnata. Auditeeritud projektidel puudusid ka kvantifitseeritavad eesmärgid.
80 At the date of the audit, three out of the five Member States audited (Spain (Extremadura), Italy (Sicily) and Poland) had not submitted the mandatory monitoring information required by the CMEF regarding the measure 125 result indicator, ‘increase in gross value added in supported holdings’. 
80 Auditi toimumise ajal ei olnud viiest auditeeritud liikmesriigist kolm (Hispaania (Extremadura), Itaalia (Sitsiilia) ja Poola) esitanud kohustuslikku järelevalveteavet, mida nõuti ühises järelevalve-ja hindamisraamistikus meetme 125 tulemusnäitaja „toetust saavate põllumajandusettevõtete/ ettevõtete kogu lisandväärtuse kasv” kohta.
The remaining two Member States (Germany (Saxony) and Romania) reported a value for this indicator, which was however based on unreliable information (see Box 14). 
Ülejäänud kaks liikmesriiki (Saksamaa (Saksimaa) ja Rumeenia) edastasid selle näitaja väärtuse, mis põhines siiski ebausaldusväärsel teabel (vt 14. selgitus).
Unreliable data collection method: financial data from farms not taken into account in measuring their competitiveness Romania The indicator ‘increase in gross value added in supported holdings’ aims to quantify the impact of measure 125 on the competitiveness of agricultural and forestry holdings supported. 
Ebausaldusväärne teabekogumise meetod: põllumajandustootjate finantsandmeid ei võetud nende konkurentsivõime hindamisel arvesse Rumeenia Näitajaga „toetust saavate põllumajandusettevõtete/ettevõtete kogu lisandväärtuse kasv” soovitakse kvantifitseerida meetme 125 mõju toetatavate põllumajandus-ja metsandusettevõtete konkurentsivõimele.
However, in Romania the indicator was calculated at the level of the whole commune where the project was implemented (based on the commune’s financial accounts) and not for the farms benefiting from the new roads. 
Rumeenias arvutati see näitaja aga kogu omavalitsuse tasandil, kus projekti ellu viidi (omavalitsuse finantsaruannete alusel), ning see ei hõlmanud uutest teedest kasu saavaid põllumajandusettevõtteid.
81 As regards the result indicator for measures 321, 322 and 323, ‘population in rural areas benefiting from improved services’, Member States reported the entire population of the commune where the project was implemented, irrespective of the number of actual users of the financed infrastructure (see Box 15). 
81 Meetmete 321, 322 ja 323 tulemusnäitaja „parematest teenustest kasu saav elanikkond maapiirkondades” puhul märkisid liikmesriigid aruandesse kõik projekti asukoha omavalitsus-se kuuluvad elanikud, arvestamata toetatud taristu tegelikku kasutajate arvu (vt 15. selgitus).
This reporting method leads to inflated figures, especially since when several projects are implemented in a single commune, the entire population of the commune is reported for each of these projects, and is thus counted several times when the figures are aggregated. Box 14 
Sellise aruandlusmeetodiga saadakse tegelikust suuremad arvnäitajad, eriti juhtudel, kui ühes omavalitsuses viiakse ellu mitmeid projekte ja kõikide nende projektide puhul loetletakse üles kõik omavalitsuse elanikud, keda võetakse koondnäitajate kogumisel mitmeid kordi arvesse. 14. selgitus
Observations 40 Example of a project for which the total population of a commune was considered as benefiting from a new investment, although the project concerned only a limited number of inhabitants Germany (Saxony) For a project concerning the refurbishment of a 200-metre stretch of village road, the German authorities reported under the result indicator for measure 322, ‘population in rural areas benefiting from improved services’, that 40 631 people were benefiting from this investment. 
Tähelepanekud 40 Näide projektist, mille puhul loeti uuest investeeringust kasu saavaks kõik omavalitsuse elanikud, kuigi projekt puudutas ainult väheseid elanikke Saksamaa (Saksimaa) 200 meetri pikkuse külatee lõigu uuendamisprojekti puhul märkisid Saksamaa ametiasutused meetme 322 tulemusnäitaja „parematest teenustest kasu saav elanikkond maapiirkondades” puhul, et kõnealusest investeeringust sai kasu 40 631 inimest. See tähendas kõiki omavalitsuse elanikke.
This is the total number of people living in the commune; however, only a small proportion of them actually use the road, as about 300 people live in the village where the project was implemented. 
Sellest hoolimata kasutas nimetatud teed vaid väga väike osa elanikkonnast, kuna projekti elluviimise asukohaks olevas külas elab ligikaudu 300 inimest.
In its annual progress report for 2014, Saxony reported under the measure 322 result indicator that 2.9 million people were benefiting from improved services in rural areas. 
Saksimaa 2014. aasta eduaruandes märgiti meetme 322 tulemusnäitaja puhul, et maapiirkondade parematest teenustest saab kasu 2,9 miljonit inimest.
This is more than the state’s total rural population of about 2 million people. 
See arvnäitaja on suurem kui liidumaa maapiirkondade elanike koguarv (ca 2 miljonit inimest).
82 Even when the audited Member States did set out additional, programme-specific indicators, these were incapable of measuring the success of the interventions. 
82 Isegi kui auditeeritud liikmesriigid olid kehtestanud täiendavad programmispetsiifilised näitajad, ei olnud nendega võimalik sekkumiste edukust mõõta.
This was due to two main issues. 
Seda peamiselt kahel põhjusel.
Firstly, Member States did not set targets. 
Esiteks ei seadnud liikmesriigid eesmärke.
Secondly, the additional indicators measured outputs such as the number of kilometres of road repaired, rather than results related to the RDP objectives, such as achieving water savings, allowing farmers to reduce transport costs and providing certain services to the rural population. 
Teiseks mõõdeti täiendavate näitajatega pigem väljundeid, nagu remonditud tee pikkus kilomeetrites, kui maaelu arengu programmi eesmärkidega seotud tulemusi, nagu veesäästu saavutamine, põllumajandustootjate transpordikulude vähendamine ja maapiirkonna elanikele teatavate teenuste pakkumine.
83 Twenty of the 32 audited projects lacked measurable targets for results. 
83 32 auditeeritud projektist kahekümne puhul ei olnud tulemustele kehtestatud mõõdetavaid eesmärke.
However, the auditors could obtain some data on the actual results achieved (see examples in Box 16 and detailed information in Annex II). 
Audiitorid suutsid siiski hankida mõningaid andmeid tegelikult saavutatud tulemuste kohta (vt näited 16. selgituses ja üksikasjalik teave II lisas).
Whilst certain positive results were observed in 13 cases, in 10 of these the information was not sufficient to allow the auditors to conclude on the projects’ effectiveness in addressing RDP objectives. 
Kuigi 13 juhul saadi teatavaid positiivseid tulemusi, ei olnud neist 10 puhul piisavalt teavet, võimaldamaks audiitoritel teha järeldusi projektide mõjususe kohta maaelu arengu programmide eesmärkide saavutamisel.
In four cases, the relevant indicators showed that targets had not been achieved. 
Neljal juhul näitasid asjaomased näitajad, et eesmärgid olid täitmata.
In three further cases, the information obtained was not reliable. 
Veel kolmel juhul ei olnud saadud teave usaldusväärne.
More information on the audited projects can be found in Annex II. Box 15 
Rohkem teavet auditeeritud projektide kohta on toodud II lisas. 15. selgitus