natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, the EU funding did not foster improved durability of project results beyond the legal requirements (e.g. through the requirement of more efficient controls and reporting or the imposition of stricter conditions), as it was not linked to the pursuit of long-term results. 
Lisaks ei toetanud ELi rahastamine projektitulemuste paremat kestvust, mis oleks olnud pikem kui õigusaktides nõutud (nt tõhusama kontrolli ja aruandluse nõude või rangemate tingimuste kehtestamise kaudu), kuna see ei olnud seotud eesmärgiga saavutada pikaajalisi tulemusi.
Focus on legal durability requirements 57. 
Keskendumine õigusaktidest tulenevatele kestvusega seotud nõuetele 57.
The Member States were also responsible for accurately implementing the EU’s legal durability requirements. The Commission was responsible for monitoring the Member States’ efforts and ensuring compliance with EU law. 
Liikmesriigid vastutasid ka ELi kohustuslike kestvusnõuete täpse järgimise eest. Komisjoni ülesanne oli teha järelevalvet liikmesriikide tegevuse üle ja tagada vastavus liidu õigusele.
In the Member States covered by the audit, the rules on the durability of project results were limited to those laid down in EU law (see Annex VI). 
Auditiga hõlmatud liikmesriikides piirdusid projektitulemuste kestvuse eeskirjad ELi õiguses sätestatuga (vt VI lisa).
The Commission and the MAs considered satisfying the legal requirements on durability to be sufficient42. 
Komisjon ja korraldusasutused pidasid kestvust käsitlevate õiguslike nõuete täitmist piisavaks42.
Based on this approach, they accepted the OPs in the 2000-2006 and the 2007-2013 programme periods not laying down stricter conditions in order to promote long-term results, such as, where appropriate, extending the durability period beyond the minimum period stipulated in the regulations43. 
Selle lähenemisviisi alusel kiitsid nad heaks rakenduskavad programmitöö perioodideks 2000–2006 ja 2007–2013, kehtestamata rangemaid tingimusi pikaajaliste tulemuste edendamiseks – näiteks pikendades vajaduse korral tulemuste kestvusele seatud nõudeid (võrreldes määrustes sätestatud minimaalse ajaga)43.
Finally, with few exceptions, the MAs did not insert critical conditions in the grant agreements on achieving long-term results. 
Peale selle ei lisanud korraldusasutused (väheste eranditega) toetuslepingutesse pikaajaliste tulemuste saavutamist käsitlevaid olulisi tingimusi.
Most grant agreements merely repeated the requirements under EU law. 
Enamikus toetuslepingutes üksnes korrati ELi õigusaktide nõudeid.
They did not promote durability issues through more effective conditions, e.g. setting key binding targets on employment and targets concerning Mainly Article 30(4) of Regulation (EU) No 1260/1999 and Article 57 of Regulation (EU) No 1083/2006. 
Lepingud ei edendanud kestvust tulemuslikumate tingimuste abil, nt kehtestades tööhõive, tootmise ja tootlikkuse ning konkurentsivõime ja innovatsiooni valdkonnas peamised siduvad eesmärgid, mida tuleks säilitada kindlaksmääratud miinimumperioodi jooksul. Määruse (EL) nr 1260/1999 artikli 30 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1083/2006 artikkel 57.
Except one audited measure in Italy (OP Puglia) where obligation to keep immovable assets was extended to 10 years. 
Välja arvatud üks auditeeritud meede Itaalias (Apuulia rakenduskava), mille puhul pikendati 10 aasta võrra kohustust säilitada kinnisavara.
32 42 43 
32 42 43
Regarding the selection procedures under the OPs, we analysed the relevance of the projects to the OP’s objectives and we examined the existence and use of criteria that could be linked to durability. 
Rakenduskavade valikumenetluste puhul analüüsis kontrollikoda projektide asjakohasust rakenduskava eesmärkide saavutamiseks ning kestvusega seotud kriteeriumide olemasolu ja kasutamist.
We also checked whether other important aspects for the durability of results were taken into account such as innovation or the avoidance of deadweight. 
Samuti kontrolliti, kas arvesse võeti tulemuste kestvust puudutavaid muid olulisi aspekte, nagu innovatsioon või tühimõju vältimine.
The fact that, overall, the audited projects, were consistent with the overarching OP goals is a good indication that the selection procedures allowed for the selection of relevant projects. 
Asjaolu, et auditeeritud projektid olid üldiselt kooskõlas rakenduskava üldeesmärkidega, on hea märk sellest, et projektide valikumenetlused võimaldasid valida asjakohased projektid.
In particular, the risks to the projects’ long term results and the mitigating actions were rarely indicated in the applications or in the documents on the selection procedures. 
Eelkõige on taotlustes või valikumenetluste dokumentides harva märgitud projektide pikaajaliste tulemustega seotud riskid ja neid leevendavad meetmed.
Although selection criteria usually featured a number of objectives and targets (such as boosting the asset base of the companies, improving the business potential and competitiveness, creating new jobs or saving existing ones), project applications were not rewarded for having the potential to generate long lasting results. 
Kuigi valikukriteeriumid kajastasid tavaliselt mitmeid eesmärke ja sihte (näiteks ettevõtete varade suurendamine, äripotentsiaali ja konkurentsivõime parandamine, uute töökohtade loomine või olemasolevate säilitamine), ei antud projektitaotlustele lisapunkte selle eest, et neil on potentsiaali luua pikaajalisi tulemusi.
Instead, and rather unambitiously, the MAs assessed only their potential to maintain the target values for the legally required 3 or 5 years after project end. 
Selle asemel hindas korraldusasutus küllaltki ambitsioonitult ainult nende suutlikkust säilitada sihtväärtused kolme või viie aasta jooksul pärast projekti lõppu, nagu õigusaktides nõutud.
The MAs did not assess the projects’ potential long-term economic results at the selection stage. 
Korraldusasutused ei hinnanud valikuetapis projektide võimalikke pikaajalisi majandustulemusi.
Also, in most cases, innovation was among the main objectives for productive investment in the OPs examined. 
Enamikul juhtudel oli kontrollitud rakenduskavade tootlike investeeringute peamiste eesmärkide seas ka innovatsioon.
However, when evaluating the project applications the projects’ degree of innovation was practically disregarded. 
Projektitaotluste hindamisel jäeti projektide innovaatilisus siiski praktiliselt tähelepanuta.
Often, support was provided to relatively simple industrial processes with a higher risk of being short-lived, thus not generating durable results. 
Sageli toetati suhteliselt lihtsaid tööstuslikke tootmisprotsesse, mille puhul oli risk, et need jäävad lühiajaliseks ega saavuta seega kestvaid tulemusi.
We found only eight projects44 in total under the Italy, Saxony and Czech Republic OPs where beneficiaries had invested in innovative industrial processes 33 44 Projects 12, 13, 19, 20, 24, 25, 27 and 31. 
Kontrollikoda leidis kokku vaid kaheksa projekti44 Itaalia, Saksimaa ja Tšehhi Vabariigi rakenduskavade raames, kus toetusesaajad olid investeerinud uuenduslikesse tööstuslikesse tootmisprotsessidesse või toodetesse.
or products. EU practices show that beneficiaries are encouraged to create products that are differentiated, innovative, offering added value, to ensure their projects’ durability. 
ELi tavad näitavad, et toetusesaajaid julgustatakse looma tooteid, mis on diferentseeritud, uuenduslikud ja pakuvad lisaväärtust, 33 44 Projektid nr 12, 13, 19, 20, 24, 25, 27 ja 31.
Projects with a strong potential for innovation and competitiveness are more viable. 
Elujõulisemad on projektid, millel on tugev potentsiaal innovatsiooniks ja konkurentsivõime suurendamiseks.
The risk of deadweight loss was not taken into account when selecting the projects, as the MAs did not consider the private entities’ capacity to finance projects themselves or to bear a higher share of the cost. 
Projektide valimisel ei võetud arvesse tühimõju riski, sest korraldusasutused ei arvestanud eraettevõtete suutlikkust projekte ise rahastada või kanda suurem osa kuludest.
For example, an indication of deadweight loss is where the project promoter has already commenced a project in advance of the grant award, as was the case in six projects audited. 
Märk tühimõjust on näiteks see, kui projekti elluviija on projekti alustanud juba enne toetuse eraldamist, nagu seda tehti kuue auditeeritud projekti puhul.
In such cases, there is a risk that they would have undertaken the project without the aid or that they had been promised a grant in advance of the project assessment. 
Sellistel juhtudel on oht, et nad oleksid projekti ka ilma toetuseta ellu viinud või et neile lubati toetust juba enne projekti hindamist.
Another sign of potential deadweight loss is a beneficiary being awarded more than one EU grant within the space of a few years only and this not being taken into account by the selection committee. 
Veel üks võimalik märk tühimõjust on see, kui toetusesaajale on antud rohkem kui üks ELi toetus kõigest mõne aasta jooksul ning valikukomisjon ei võta seda arvesse.
This was the case in 15 of the 41 audited projects. 
Nii oli see 41-st auditeeritud projektist 15 puhul.
Various beneficiaries obtained more than one ERDF grant within relatively short periods of time without undergoing affordability checks for each of their requests45. 
Mitu toetusesaajat said suhteliselt lühikese aja jooksul rohkem kui ühe ERFi toetuse, ilma et iga nende taotluse puhul oleks hinnatud, kas nad ka toetust vajavad45.
Finally, we found that eight of the projects46 audited could have been completed on a similar scale and to a similar timeline solely with the firms’ own funds or by resorting to bank loans without benefiting from grants (see Figure 4). 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et auditeeritud projektidest kaheksa46 olnuks võimalik viia lõpule sarnase ulatuse ja ajakavaga ka ilma toetuste abita, kasutades ainult ettevõtete omavahendeid või pangalaenu (vt joonis 4).
This was the case in particular where the companies were part of a corporate group. 
Seda eriti juhul, kui ettevõtted kuulusid mõnda kontserni.
As a consequence, such use of public funds has reduced the required private investments. 
Avaliku sektori vahendite selline kasutamine on vähendanud nõutavate erainvesteeringute mahtu.
Moreover, the higher the co-financing granted, the higher the impact of deadweight loss. 
Lisaks on tühimõju mõju seda suurem, mida suurem on kaasrahastamine.
Examples of projects that received grants despite not encountering market failures are also shown in Box 6. 
Näited projektide kohta, mis said toetusi hoolimata sellest, et turutõrkeid ei esinenud, on toodud ka 6. selgituses.
For example, a company in the Czech Republic (project 9) had received three grants in five years. 
34 45 Näiteks üks Tšehhi Vabariigi ettevõte (projekt 9) sai viie aasta jooksul kolm toetust.
The company had even stated in its application that no loans or grants would be needed to implement the project. 
Ettevõtte märkis isegi oma taotluses, et projekti rakendamiseks ei ole vaja laene ega toetusi.
34 45 46 Projects 3, 9, 14, 25, 28, 29, 31 and 41. 
46 Projektid nr 3, 9, 14, 25, 28, 29, 31 ja 41.
Figure 4 - Would the projects have been carried out without the EU grants? 
Joonis 4. Kas projektid oleks ellu viidud ka ilma ELi toetuseta?
Box 6 - Examples of projects not encountering market failures Project 19 (Saxony/Germany OP) - Extension of a production site (construction of a production hall and purchase of specialised machinery and installations) Total investment costs: 21.6 million euro. 
Näited projektidest, mille puhul turutõrked puudusid Projekt nr 19 (Saksimaa/Saksamaa rakenduskava) – tootmiskoha laiendamine (tootmishalli ehitamine ja eriotstarbeliste masinate ja seadmete ostmine) Koguinvesteeringu suurus: 21,6 miljonit eurot.
Total grant amount: 5.4 million euro, including 4.1 million euro from the ERDF. 
Toetuse kogusumma: 5,4 miljonit eurot, sh 4,1 miljonit eurot ERFilt.
Project implemented from October 2011 to October 2013. 
Projekt rakendati ajavahemikus oktoober 2011 kuni oktoober 2013.
The project was successful in terms of helping the company in Saxony grow and create robust employment. 
Projekt oli edukas, sest aitas Saksimaa ettevõttel kasvada ning luua tugeva tööhõive.
However, at the time the investments were being planned and designed in 2007/08, there were no particular market failures or financial gaps which needed to be filled by a public grant. 
Investeeringute kavandamise ajal 2007./2008. aastal ei olnud siiski erilisi turutõrkeid ega rahalisi lünki, mille jaoks olnuks vaja avaliku sektori toetust.
The firm had reached its full production capacity in Saxony and had to make additional investments if it was to expand its operations. 
Ettevõte Saksimaal oli saavutanud oma täieliku tootmisvõimsuse ja pidi oma tegevuse laiendamiseks tegema täiendavaid investeeringuid.
Being part of a large company group, it could have made these strategic investments from its own resources and by taking out loans. 
Kuna ettevõte oli osa kontsernist, oleks ta võinud teha kõnealused strateegilised investeeringud omavahenditest ja võtta laene.
Projects 29 and 31 (Puglia OP) - A printing firm and a manufacturer of aircrafts parts, total investment costs all projects 30.5 million euro, including 9.8 million euro from ERDF) Total investment costs: 25.1 million euro and 5.4 million euro respectively. 
Projektid nr 29 ja 31 (Apuulia rakenduskava) – trükiettevõte ja õhusõidukite osade tootja, kõikide projektide investeeringud kokku 30,5 miljonit eurot, sealhulgas 9,8 miljonit eurot ERFist) Koguinvesteeringu suurus: Vastavalt 25,1 miljonit eurot ja 5,4 miljonit eurot.
Total grant amount: 16.6 million euro (including 8.3 million from the ERDF) and 3 million euro (1.5 million ERDF). 
Toetuse kogusumma: 16,6 miljonit eurot (sh 8,3 miljonit ERFilt) ja 3 miljonit eurot (1,5 miljonit ERFilt).
For these two projects, market failures were not evident. 
Nende kahe projekti puhul ei esinenud ilmseid turutõrkeid.
The beneficiaries were either part of a leading national group and consortia of SMEs enjoying a stable position on the market. 
Toetusesaajad kuulusid kas riigi ühte juhtivasse kontserni või olid turul stabiilset positsiooni omavatest VKEdest koosnevad konsortsiumid.
And the beneficiaries’ revenues had increased over the years preceding the project application. 
Toetusesaajate tulud olid projektitaotlusele eelnenud aastate jooksul suurenenud.
In light of their financial situation and consolidated position on the market, the beneficiary firms could have obtained bank loans for financing the projects. 
Arvestades nende finantsseisundit ja konsolideeritud positsiooni turul, oleksid toetust saanud ettevõtted võinud saada projektide rahastamiseks pangalaenu.
Indicators lacking, and project monitoring not focused enough on durability of results 68. 
Näitajad puuduvad ning projektide seire ei ole piisavalt keskendatud tulemuste kestvusele 68.
Apart from ensuring that the projects were implemented in accordance with their expected scope, budget and timing, it is important that the management and monitoring arrangements focus both on the achievement of the results at project completion and the subsequent durability of these results. Relevant indicators, monitoring and reporting should 
Lisaks selle tagamisele, et projektid rakendaks vastavalt nende eeldatavale ulatusele, eelarvele ja ajakavale, on oluline, et juhtimis-ja seirekord keskenduksid nii projekti tulemuste saavutamisele projekti lõpuks kui ka nende tulemuste edasisele kestvusele.
give assurance not only that the beneficiary firms have complied with the legal durability requirements, but also that they have taken care of the results and, where possible, further developed them. 
Asjaomased näitajad, seire ja aruandlus peaksid andma kindluse mitte ainult selle üle, et toetust saavad ettevõtted on järginud kohustuslikke kestvuse nõudeid, vaid ka selle, et nad on tulemuste eest hoolitsenud ja võimaluse korral neid edasi arendanud.
A lack of indicators 69. 
Näitajate puudumine 69.
In the 2000-2006 OPs, indicators were not defined, or were not defined in a uniform manner. 
Ajavahemiku 2000–2006 rakenduskavades ei olnud näitajad määratletud või ei olnud need määratletud ühtselt.
In the subsequent period, however, the Commission did ask the MAs to introduce core indicators for outputs and results. 
Järgneval perioodil palus komisjon aga korraldusasutustel esitada väljundite ja tulemuste põhinäitajad.
However, none of these referred to long-lasting results. 
Ükski neist ei viidanud siiski pikaajalistele tulemustele.
The indicators were selected by the MAs based on their OP strategies and grant types and did not allow for a comparison of achievements across the regions. 
Korraldusasutused valisid näitajad oma rakenduskava strateegiate ja toetuseliikide alusel ning need ei võimaldanud võrrelda eri piirkondade saavutatut.
Some of the output indicators were not sufficiently specific but only rather generally formulated in the relevant documents in relation to the projects from the 2000-2006 and the 2007-2013 programme periods. 
Mõned väljundinäitajad ei olnud piisavalt spetsiifilised, vaid olid üldiselt sõnastatud programmiperioodide 2000–2006 ja 2007–2013 projektide asjaomastes dokumentides.
Result indicators were also generally poorly defined, in that they did not set out what the support programmes aimed to achieve47. 
Tulemusnäitajad olid samuti üldiselt halvasti määratletud, sest neis ei olnud sätestatud, mida toetusprogrammidega soovitakse saavutada47.
A lack of relevant, qualitative and quantifiable indicators to measure outputs and results prevented a comprehensive assessment of the project effects (see examples in Box 7). 
Asjakohaste, kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate puudumine väljundite ja tulemuste mõõtmiseks takistas projektide mõju põhjalikku hindamist (vt näited 7. selgituses).
Even where the result indicators addressed the direct and immediate objectives of the projects to some extent, none of them were used to measure the durability of the project results, activities or operations (see also the section below on project monitoring). 
Isegi kui tulemusnäitajad käsitlesid teatud ulatuses projektide otseseid ja vahetuid eesmärke, ei kasutatud ühtki neist projektide tulemuste, meetmete või tegevuste kestvuse mõõtmiseks (vt ka projektide seiret käsitlevat osa allpool).
While it is important to have performance indicators in place, care has to be taken to avoid unnecessarily high numbers of them48. 
Tulemusnäitajate olemasolu on küll tähtis, kuid tuleb vältida nende tarbetult suurt hulka48. 7. selgitus.
This was also criticised in ECA’s Annual Report 2016, see paragraph 6.76 in Chapter 6 on Cohesion. 
Seda kritiseeriti ka Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aastaaruandes, vt punkt 6.76 ühtekuuluvust käsitlevas 6. peatükis.
As we reported in Special Report No 2/2017: The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance. 
Vt eriaruanne nr 2/2017: „Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle: rahastamine on rohkem suunatud strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidele, kuid tulemuslikkuse mõõtmise kord muutub üha keerulisemaks“.
This report recommends identifying the indicators “which are the most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions”. 
Aruandes soovitatakse teha kindlaks, millised näitajad on kõige asjakohasemad ja sobivamad ELi rahastamise mõju hindamiseks.
36 47 48 
36 47 48
In a few cases, the target values for the indicators were unrealistic: in two cases (projects 19 and 22), the job targets were exceeded by around 100 %, and in one case (project 11), the energy savings made were almost three times higher than those forecast in the planning documents. 
Mõnel juhul olid näitajate sihtväärtused ebarealistlikud: kahel juhul (projektid nr 19 ja 22) ületati eesmärgid ligikaudu 100% võrra ja ühel juhul (projekt nr 11) oli energiasääst kavandamisdokumentides prognoositust peaaegu kolm korda suurem.
The mid-term evaluation of the Czech OP concluded that the various targets set at OP level were insufficiently ambitious and therefore recommended increasing them by 200 % or more. Project monitoring not focused enough on durability 72. 
Tšehhi rakenduskava vahehindamisel jõuti järeldusele, et rakenduskava tasandil seatud mitmesugused eesmärgid ei olnud piisavalt ambitsioonikad ja seetõttu soovitati neid suurendada 200% võrra või rohkem.
Despite the lack of indicators, we found that the monitoring of project implementation was generally appropriate. 
Hoolimata näitajate puudumisest leidis kontrollikoda, et seire projektide rakendamise üle oli üldiselt asjakohane.
However, it was very output-based and was not harmonised, either in terms of the monitoring and verification of data or with regard to the availability of electronic reporting tools. 
See oli siiski väga väljundipõhine ning ühtlustatud ei olnud ei andmete jälgimine ja kontrollimine ega elektrooniliste aruandlusvahendite kättesaadavus.
The project control and monitoring systems in place in the regions covered by the audit helped to ensure that the outputs were delivered by and large as planned on the project completion date and that the grants had been utilised for purchasing the eligible assets. 
Auditiga hõlmatud piirkondades rakendatud projektide kontrollija seiresüsteemid aitasid tagada, et väljundid saavutati enamasti kavandatud ulatuses projekti lõpuleviimise kuupäeval ning et toetusi oli kasutatud toetuskõlblike varade ostmiseks.
However, the MAs did not effectively monitor project durability in terms of both the legal requirements and other aspects indicating long-lasting results. 
Korraldusasutused ei jälginud siiski tõhusalt projektide kestvust (ei õiguslikest nõuetest kinni pidamist ega ka tulemuste pikaajalisusele viitavaid muid aspekte).
At project completion, the beneficiaries were required to provide a final report on their spending on the projects (outputs), but not always on the direct results achieved (see Annex VII for the various monitoring requirements in relation to the audited OPs). 
Projektide lõpetamisel pidid toetusesaajad esitama lõpparuande projektide kulude (väljundid) kohta, kuid mitte alati saavutatud otseste tulemuste kohta (vt VII lisa, milles käsitletakse auditeeritud rakenduskavade mitmesuguseid seirenõudeid).
how to deal with cases where the results had not yet materialised at project completion and would only show at a later stage. 
Samuti ei olnud korraldusasutused ette näinud, kuidas käsitleda juhtumeid, kus tulemused ei olnud veel projekti lõpuleviimisel realiseerunud ja pidid ilmnema alles hiljem.
Overall, the monitoring, after project completion, of the legal durability requirements remained limited in scope and varied between OPs. 
Üldiselt oli kohustuslike kestvusnõuete täitmise järelevalve ulatus pärast projekti lõpetamist piiratud ja varieerus rakenduskavade vahel.
The reporting and monitoring arrangements and the respective duties of the authorities and the beneficiaries after project completion were not always clear or formally specified in administrative documents in all OPs49. 
Aruandlus-ja järelevalvekord ning ametiasutuste ja toetusesaajate vastavad kohustused pärast projektide lõpetamist ei olnud 37 alati selged ega kõigi rakenduskavade haldusdokumentides ametlikult määratletud49.
The MAs did not provide beneficiaries with any guidance or systematic advice concerning the monitoring of durability. 
Korraldusasutused ei andnud toetusesaajatele kestvuse üle tehtava seire kohta juhiseid ega süstemaatilist nõu.
Nor did they have IT systems to collect data on the durability, and none of the MAs were able to present robust statistics on compliance with the legal durability requirements. 
Samuti ei olnud neil IT-süsteeme andmete kogumiseks kestvuse kohta ning ükski korraldusasutus ei suutnud esitada usaldusväärseid statistilisi andmeid kohustuslike kestvusnõuete täitmise kohta.