natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The second is the Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion (DG EMPL), which mainly monitors implementation of the European Social Fund (ESF) and accounted for 35 % of our audit population. 
Teine on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, kes jälgib peamiselt Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) rakendamist ja moodustab kontrollikoja auditeeritud andmekogumist 35%.
The management of expenditure is shared by the Commission and Member States and involves the co-financing of multiannual operational programmes from which projects are funded. 
Kulutusi haldab komisjon koostöös liikmesriikidega ning see hõlmab nende mitmeaastaste rakenduskavade kaasrahastamist, mille kaudu projekte finantseeritakse.
For the first time, our audit related to closure payments for the 2007-2013 programming period and to cleared expenditure for 2014-2020 under a revised control and assurance framework. 
Kontrollikoja audit hõlmas esimest korda 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi programmide lõpetamise makseid ning perioodi 2014–2020 kontrollitud ja heakskiidetud kulusid, mida uuriti muudetud kontrollija kindlustandva raamistiku abil.
Taking into account the revised framework, this year our audit covered the work of audit authorities and the Commission. 
Võttes arvesse muudetud raamistikku, hõlmas kontrollikoja audit käesoleval aastal auditeerimisasutuste ja komisjoni tööd.
We drew a statistically representative sample of transactions that audit authorities had already examined and reviewed their work. 
Kontrollikoda koostas statistiliselt esindusliku valimi tehingutest, mida auditeerimisasutused olid juba uurinud, ja vaatas need läbi.
The aim of our audit was to contribute to the overall statement of assurance and to assess the new control and assurance framework and the extent to which it can be relied upon. 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli anda panus üldisesse kinnitavasse avaldusse ja hinnata uut kontrollija kindlustandvat raamistikku ning seda, mil määral raamistikku saab usaldada.
This with a view to possibly making increased use of it in the future and, therefore, identifying where further improvements are needed. 
Töö tehti eesmärgiga kasutada seda edaspidi võimaluse korral sagedamini ja selgitada seeläbi välja, kus on vaja teha täiendavaid parandusi.
What we found 1 This estimate includes 50 errors previously detected by Member State audit authorities and takes account of corrections worth a total of €101 million for expenditure from both periods. 
Mida me leidsime 1 See hinnang hõlmab liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt varem tuvastatud 50 viga ja selles võetakse arvesse mõlema perioodi kulutuste korrektsioone kogusummas 101 miljonit eurot.
Yes 3.0 % (2016: 4.8 %) 
Jah 3,0% (2016. aastal 4,8%).
A closer look at revenue and spending areas 29 The number and impact of the errors we found indicate that weaknesses persist with regard to the regularity of the expenditure declared by managing authorities. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 29 Kontrollikoja leitud vigade arv ja mõju osutab endiselt püsivatele puudustele, mis on tingitud korraldusasutuste deklareeritud kulude puudulikust korrektsusest.
Financial instruments contributed most to our estimated level of error, followed by ineligible costs (see example). 
Kõige suurema osa kontrollikoja hinnangulisest veamäärast moodustasid rahastamisvahendid, millele järgnesid rahastamiskõlbmatud kulud (vt näide).
Example: Ineligible loans approved for financial instruments under shared management ERDF co-financing for loans must primarily (i.e. above 50 % of the total value of loans) be used to support SMEs. 
Rahastamiskõlbmatud laenud, mis on heaks kiidetud koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite raames ERFi kaasrahastamist laenude puhul tuleb peamiselt (st üle 50% laenude kogumahust) kasutada VKEde toetamiseks.
However, one of the financial instrument we audited had invested almost 80 % of the approved total value of loans in companies that were not SMEs. 
Sellele vaatamata oli ühest auditeeritud rahastamisvahendist investeeritud peaaegu 80% laenude heakskiidetud kogumahust ettevõtetesse, mis ei olnud VKEd.
Neither the audit authority nor the Commission detected this breach of the basic eligibility requirement set by the legislator. 
Seda seadusandja kehtestatud põhilise toetuskõlblikkuse nõude rikkumist ei avastanud ei auditeerimisasutus ega komisjon.
Assessment of the work of audit authorities Audit authorities’ work is a critical part of the new assurance and control framework for ensuring the regularity of ‘Cohesion’ spending. 
Hinnang auditeerimisasutuste tööle Auditeerimisasutuste töö moodustab olulise osa uue kontrollija kindlustandvast raamistikust, et tagada ühtekuuluvuse valdkonna kulude korrektsus.
This year, therefore, we placed greater emphasis on examining key elements of their checks. 
Sel aastal pöörab kontrollikoda suuremat rõhku nende kontrollide põhielementide kontrollimisele.
In several cases, our review of audit authorities’ work revealed shortcomings that affected the reliability of the reported residual error rates. 
Auditeerimisasutuste töö läbivaatamisel esines mitmel juhul puudusi, mis mõjutasid teatatud allesjäänud veamäärade usaldusväärsust.
We found weaknesses relating to the scope, quality and documentation of their work and the representativeness of their sampling. 
Kontrollikoda leidis puudusi, mis olid seotud nende töö ulatuse, kvaliteedi ja dokumenteerimisega ning nende valimite esinduslikkusega.
The Commission did not identify these issues. 
Komisjon neid probleeme ei tuvastanud.
In all assurance and closure packages we examined, the audit authorities had reported a residual error rate below 2 %. 
Kõigi uuritud kindlustandva teabe ja lõpetamispakettide puhul oli auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäär alla 2%.
However, because of the additional errors we detected, our recalculated rate was above 2 % for six of the 12 assurance packages we audited for the 2014-2020 period and three of the 10 closure packages we audited for 2007-2013. 
Kontrollikoja leitud täiendavate vigade tõttu oli perioodil 2014–2020 auditeeritud 12-st kindlustandva teabe paketist kuue ja perioodil 2007–2013 auditeeritud 10-st lõpetamispaketist kolme puhul ümberarvutatud määr suurem kui 2%.
The Commission’s work and its reporting of the residual error rate in its annual activity reports Annual activity reports (AARs) are the Commission’s key tool for reporting whether it has reasonable assurance that the control procedures put in place ensure the regularity of expenditure. 
Komisjoni töö ja allesjäänud veamäära kajastamine iga-aastastes tegevusaruannetes Iga-aastased tegevusaruanded on komisjoni peamine aruandlusvahend selle kohta, kas tal on piisav kindlus, et kehtestatud kontrollimenetlused tagavad kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse.
The revised control and assurance framework was designed to ensure that each year’s residual error rates are below the materiality threshold of 2 %. 
Muudetud kontrollija kindlustandva raamistiku eesmärk on tagada, et allesjäänud veamäärad jäävad igal aastal allapoole olulisuse piirmäära (2%).
They include residual error rates for each assurance package in the accounting year from 1 July 2015 to 30 June 2016. 
Need hõlmavad iga kindlustandva paketi allesjäänud veamäärasid aruandlusaasta kohta perioodil 1. juuli 2015 kuni 30. juuni 2016.
In our view, these rates are the only ones for which the Commission could have the necessary assurance from audit authorities and its own regularity work. 
Kontrollikoda leiab, et need määrad on ainsad, mille puhul komisjonil võiks olla auditeerimisasutustelt ja enda korrektsusega seotud tööst saadav kindlus.
Our work shows that the overall residual error rates presented for the accounting year 2015/2016 in the Commission’s AARs are underestimated, and we currently cannot rely on them. 
Kontrollikoja töö näitab, et komisjoni iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud eelarveaasta 2015/2016 allesjäänud veamäärasid on alahinnatud ja kontrollikoda ei saa neile praegu tugineda.
Performance assessment One of the main objectives of the regulatory provisions for the 2014-2020 period was to focus more on performance and results. 
Tulemuslikkuse hindamine Perioodi 2014–2020 ELi õigusraamistiku üks põhieesmärke oli keskenduda senisest enam tulemuslikkusele ja tulemustele.
Our review of 113 completed projects showed that, in general, there is a clear link between output objectives at operational programme and project level. 
Kontrollikoja poolt läbi vaadatud 113 lõpule viidud projekti näitasid, et väljundieesmärkide vahel on rakenduskava ja projektide tasandil üldiselt selge seos.
Where they existed, most targets were reported to have been met, at least partially. 
Kui sihtnäitajad olid olemas, märgiti suurem osa neist aruandluses vähemalt osaliselt täidetuks.
However, many performance measurement systems lack result indicators, which makes it difficult to assess a project’s overall contribution to specific OP objectives. 
Paljudel tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidel ei ole aga tulemusnäitajaid, mistõttu on keeruline hinnata projekti üldist panust rakenduskava konkreetsete eesmärkide saavutamisse.
What we recommend We recommend that the Commission: ο ensure that the audit arrangements for financial instruments managed by the EIF are adequate at the level of financial intermediaries; ο propose legislative changes for the post-2020 financial framework to exclude the reimbursement of VAT to public bodies from EU funds; ο address the weaknesses we have identified in its verification of the audit authorities’ work in the context of the Commission’s regularity audits; ο address the complexity of the information presented on the 2014-2020 control and assurance framework in the AARs of DG REGIO and DG EMPL; 
Kontrollikoja soovitused Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused: ο tagada, et EIFi hallatud rahastamisvahendite auditeerimiskord oleks piisav finantsvahendajate tasandil; ο esitada ettepanekud 2020. aasta järgse finantsraamistiku õigusaktide muutmiseks nii, et need välistaks avaliku sektori asutustele ELi vahenditest käibemaksu tagastamise; ο kõrvaldada kontrollikoja tuvastatud puudused auditeerimisasutuste töö kontrollimisel seoses komisjoni korrektsuse audititega; ο vähendada regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes perioodi 2014–2020 kontrollija kindlustandva raamistiku kohta esitatud teabe keerukust;
A closer look at revenue and spending areas 31 ο ensure that audit arrangements are changed in accordance with the proposal for financial instruments in the post-2020 regulatory framework so that only the actual use of funds at final recipient level is used for the calculation of residual error rates; ο disclose an overall residual error rate for ‘Cohesion’ for each accounting year; ο carry out sufficient regularity checks to conclude on the effectiveness of the audit authorities’ work and obtain reasonable assurance on the regularity of expenditure at the latest in the AARs it publishes following the year for which it accepts the accounts. Want to know more? 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 31 ο tagada, et auditikorda muudetakse vastavalt ettepanekule seoses 2020. aasta järgse õigusraamistiku rahastamisvahenditega nii, et allesjäänud veamäära arvutamisel võetakse arvesse üksnes vahendite tegelikku kasutust lõppsaaja tasandil; ο avaldada ühtekuuluvuse valdkonna üldine allesjäänud veamäär iga eelarveaasta kohta; ο kontrollida piisaval määral korrektsust, et võimaldada teha järeldus auditeerimisasutuste töö tõhususe kohta ja saada piisav kindlus kulude korrektsuse kohta hiljemalt raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmisele järgneval aastal avaldatavates aasta tegevusaruannetes.
Full information on our audit of EU expenditure for ‘Economic, social and territorial cohesion’ can be found in Chapter 6 of our 2017 annual report. 
Täielik teave kontrollikoja auditi kohta, mis käsitleb ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kulutusi, on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande 6. peatükis.
A closer look at revenue and spending areas 32 Natural resources €56.5 billion What we audited This spending area covers the common agricultural policy (CAP), the common fisheries policy (CFP) and part of EU spending on the environment and climate action. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 32 Loodusvarad 56,5 miljardit eurot Mida me auditeerisime Kõnealune kuluvaldkond hõlmab ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP), ühist kalanduspoliitikat (ÜKP), osa ELi keskkonnakulutustest ja kliimameetmeid.
For 2017, expenditure of €56.5 billion was subject to audit in this area. 
Selles valdkonnas auditeeriti 2017. aastal 56,5 miljardi euro ulatuses kulutusi.
The CAP is the basis for EU spending on agriculture. 
ÜPP on ELi põllumajanduskulutuste aluseks.
Its three general objectives set in EU legislation are: ο viable food production, with a focus on agricultural income, agricultural productivity and price stability; ο the sustainable management of natural resources and climate action, with a focus on greenhouse gas emissions, biodiversity, soil and water; ο balanced territorial development. 
Kolm ELi õigusaktidega seatud üldeesmärki on järgmised: ο elujõuline toidutööstus – keskendutakse põllumajandusest saadavatele sissetulekutele, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele; ο loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaaside heitkogustele, elurikkusele, mullale ja veele; ο tasakaalustatud territoriaalne areng.
Management of CAP spending is shared with the Member States. 
ÜPP eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega.
It covers: ο the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — direct payments, which accounted for 74 % of the spending in this area; ο the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), which co-finances rural development programmes together with the Member States and accounted for 19 % of spending; ο EAGF — market measures, which accounted for 5 % of spending. 
See hõlmab ο Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) otsetoetusi, mis moodustasid selle valdkonna kulutustest 74%, ο Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), millest koos liikmesriikidega kaasrahastatakse maaelu arengukavasid, moodustas kulutustest 19%, ο EAGFi turumeetmeid, mis moodustasid kulutustest 5%.
CAP expenditure is channelled through some 80 paying agencies, which are responsible for checking the eligibility of aid applications and making payments to beneficiaries. 
ÜPP kulutusi tehakse ca 80 makseasutuse kaudu, kes vastutavad toetusetaotluste rahastamiskõlblikkuse kontrollimise ja toetusesaajatele maksete tegemise eest.
The CFP is also managed by the Commission and the Member States under shared management. 
ÜKP rakendamine toimub samuti komisjoni ja liikmesriikide koostöös.
The Commission manages the EU’s environmental policy centrally. 
Komisjon haldab ELi keskkonnapoliitikat tsentraliseeritult.
The programme for the environment and climate action (LIFE) is the largest instrument for spending in this area. 
Selle kuluvaldkonna kõige olulisem fond on keskkonna ja kliimameetmete programm LIFE.
A closer look at revenue and spending areas 33 What we found The Commission and the Member State authorities had applied corrective measures that reduced our estimated level of error for this chapter by 1.1 percentage points. 
Hinnanguline veamäär: Jah 2,4% (2016. aastal 2,5%). Komisjon ja liikmesriikide ametiasutused olid kohaldanud parandusmeetmeid, millega vähendati selle peatüki hinnangulist veamäära 1,1 protsendipunkti võrra.
However, for a significant proportion of transactions containing quantifiable errors, the national authorities had sufficient information to prevent, or to detect and correct, the errors before declaring the expenditure to the Commission. 
Märkimisväärse osa kvantifitseeritavaid vigu sisaldavate tehingute puhul oli liikmesriikide ametiasutustel siiski küllalt teavet, et neid enne kulude komisjonile esitamist ära hoida või avastada ja parandada.
Had the national authorities made proper use of all the information at their disposal, the estimated level of error for this chapter would have been 0.9 percentage points lower. 
Kui liikmesriikide ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,9 protsendipunkti madalam.
Continuous improvements in control systems helped to keep the level of error in 2017 below the 2 % materiality threshold. 
Kontrollisüsteemide jätkuva paranemise tulemusel püsis EAGFi veamäär 2017. aastal allpool 2% suurust olulisuse piirmäära.
‘Greening payments’ are intended to support farmers that adopt practices beneficial to the climate and the environment. 
Rohestamistoetus on ette nähtud selleks, et toetada põllumajandustootjaid, kes järgivad kliimat ja keskkonda säästvaid tavasid.
As part of our testing of 121 direct payments, we visited 35 beneficiaries receiving greening payments; only in one case did we find a direct breach of the greening requirements. 
121 otsetoetuse makse testimise raames külastas kontrollikoda 35 rohestamistoetust saavat toetusesaajat ja leidis vaid ühel juhul, et rohestamisnõudeid oli otseselt rikutud.
As we have previously indicated, the greening requirements are undemanding and largely reflect usual farming practice. 
Kontrollikoda on juba varem täheldanud, et rohestamisnõuded ei ole ranged ja kajastavad suurel määral tavapärast põllumajandustava.
For more information see our special report 21/2017 ‘Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective’. 
Täpsema teabe saamiseks vt kontrollikoja eriaruanne nr 21/2017 („Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamine: keerukam sissetulekutoetuste kava ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“).
Rural development, market measures, the environment, climate action and fisheries The level of error remains high in these spending areas. 
Maaelu areng, turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus Kõnealustes kuluvaldkondades on veamäär endiselt kõrge.
The main sources of error were non-compliance with eligibility conditions, the provision of inaccurate information on areas or animal numbers and beneficiaries’ non-compliance with agri-environmental commitments (see example). Affected by material error? 
Peamine vigade allikas oli toetuskõlblikkuse tingimuste mittetäitmine, ebatäpse teabe esitamine pindala ja loomade arvu kohta ning põllumajandustootjate poolt põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste täitmata jätmine (vt näide).
A closer look at revenue and spending areas 34 Example: Beneficiary did not meet the agri-environmental commitments We examined a case where a farmer received aid under a measure for the environmental optimisation of agronomic techniques and irrigation. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 34 Näide. Toetusesaaja ei täitnud põllumajanduse keskkonnakohustusi Kontrollikoda uuris ühte juhtumit, kus üks põllumajandustootja sai põllumajanduslike tehnoloogiate ja niisutamise keskkonnaalast optimeerimist käsitleva meetme raames toetust.
In order to receive the aid, the beneficiary had to commit to planting certain crops on part of the holding, reducing the use of chemical fertilisers and water in irrigation and keeping cultivation and irrigation registers. 
Toetuse saamiseks pidi toetusesaaja külvama oma põllumajandusettevõtte ühes osas teatud kultuure, vähendades keemiliste väetiste ja kastmisvee kogust, ning pidama viljelus-ja niisutusregistrit.
We found that the beneficiary had not complied with any of these commitments. 
Kontrollikoda leidis, et toetusesaaja ei täitnud ühtegi nimetatud kohustust.
After our visit, the paying agency launched a procedure to recover the aid. 
Pärast kontrollikoja külastust algatas makseasutus toetuse tagasinõudmise menetluse.
Directorate-General for Agriculture and Rural Development’s reporting on legality and regularity The adjusted error rates for the main spending areas of ‘Natural resources’ presented in the Directorate-General for Agriculture and Rural Development’s (DG AGRI) 2017 annual activity report are consistent with our audit conclusion that the level of error in spending on ‘Natural resources’ as a whole was material, and that EAGF direct aid schemes, representing 74 % of spending under this MFF heading, were not materially affected by error. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aruandlus seaduslikkuse ja korrektsuse kohta Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes esitatud loodusvarade valdkonna peamiste kuluvaldkondade kohandatud veamäärad on kooskõlas kontrollikoja järeldusega, et loodusvarade valdkonna puhul tervikuna oli kulude veamäär oluline ning et EAGFi otsetoetuste kavad, mis moodustavad käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi kulutustest 74%, ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud.
Since 2015, certification bodies in the Member States have been required to give an opinion on the legality and regularity of the paying agencies’ expenditure. 
Alates 2015. aastast peavad liikmesriikide sõltumatud sertifitseerimisasutused esitama arvamuse makseasutuste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
The certification bodies’ work feeds into the Commission’s assurance model for CAP spending: DG AGRI takes their work into account when calculating the adjusted error rates for the main spending areas. 
Komisjon kasutab sertifitseerimisasutuste tööd ÜPP kulutuste kohta kindluse saamise mudelis: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võtab sertifitseerimisasutuste tööd arvesse peamiste kuluvaldkondade korrigeeritud veamäärade arvutamisel.
However, further improvements are required if the Commission is to achieve its objective of using the certification bodies’ work as its primary source of assurance on the regularity of CAP spending. 
Olukorda tuleb aga veelgi parandada, kui komisjon soovib täita oma eesmärki kasutada sertifitseerimisasutuste tööd ÜPP kulutuste korrektsuse kohta saadava kindluse peamise allikana.
Performance assessment The geospatial aid application (GSAA) is a web application that farmers can use to submit area-based aid claims online for processing by paying agencies. 
Tulemuslikkuse hindamine Georuumiline taotlussüsteem (GSAA) on veebirakendus, mida põllumajandustootjad saavad kasutada, et esitada pindalatoetuste taotlused interneti kaudu makseasutustele menetlemiseks.
The paying agencies must make the GSAA available to all beneficiaries of area-based aid by 2018. 
Makseasutused peavad GSAA tegema kõigile pindalatoetuste saajatele kättesaadavaks 2018. aastaks.
We visited more than 100 farms to examine the use of the application and surveyed 24 paying agencies on its introduction. 
Kontrollikoda külastas taotlussüsteemi kasutamise uurimiseks enam kui 100 põllumajandusettevõtet ja küsitles süsteemi kasutusele võtmisel 24 makseasutust.
The majority of the area aid applicants we visited had already used the GSAA, leading to fewer errors and time-savings in most cases. 
Enamik kontrollikoja külastatud toetusetaotlejatest oli GSAA-d juba kasutanud, mille tulemusel väheneb enamikul juhtudest vigade arv ja säästetakse aega.
However, 23 % of the farmers interviewed were still submitting applications without using the GSAA. 
23% kontrollikoja küsitletud põllumajandustootjatest ei kasutanud aga toetusetaotluse esitamiseks GSAA-d.
A closer look at revenue and spending areas 35 We examined 29 rural development investment projects to assess their performance. 
Tulu-ja kuluvaldkondade täpsem ülevaade 35 Kontrollikoda vaatas läbi 29 maaelu arengu investeerimisprojekti, et hinnata nende tulemuslikkust.
Overall, the eligibility conditions were aligned with the priorities identified in the rural development programmes and the selection procedures were appropriate. 
Üldiselt olid toetuskõlblikkuse tingimused maaelu arengu programmides kindlaks määratud prioriteetidega kooskõlas ja valikumenetlused asjakohased.