natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most of the projects audited, the Commission tackled important matters regarding the sustainability of results. 
Suurema osa auditeeritud projektide puhul käsitles komisjon tulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast tähtsaid asjaolusid.
Most of the audited projects were approved before the establishment of quality support groups (QSG) effective as from 2005. 
Suurem osa auditeeritud projektidest kiideti heaks enne kvaliteedialaste tugirühmade loomist 2005. aastal. 50.
Box 9 — ‘6th micro projects programme’, Ghana For the micro-project in Ghana, the Commission wishes to highlight the fact that the water component of the project represented less than 10 % of the total budget. 
9. selgitus – Ghana kuues mikroprojektide programm Ghana mikroprojekti puhul soovib komisjon rõhutada asjaolu, et projekti veekomponent moodustas kogueelarvest alla 10%.
At the end, 20 boreholes were equipped with hand-pumps. 
Lõpuks varustati käsipumpadega 20 puurauku.
Notwithstanding this, in most of the projects audited, the Commission tackled important matters regarding the sustainability of results. 
Sellele vaatamata käsitles komisjon suurema osa auditeeritud projektide puhul tulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast tähtsaid asjaolusid.
In addition, in most projects several needs were identified, of which at least one or more were met. 
Lisaks tuvastati suurema osa projektide puhul mitu vajadust, millest täideti vähemalt üks.
RECOMMENDATIONS 62. (a) With the establishment of the QSG mechanism in 2005, greatly improved rules are now applied during the identification and the formulation phases. 
SOOVITUSED 62. a) Seoses kvaliteedialaste tugirühmade mehhanismi kehtestamisega 2005. aastal kohaldatakse projektide määratlemis- ja formuleerimisetapis nüüd ulatuslikult täpsustatud eeskirju.
62. (a) (i) The Commission agrees with this recommendation. 
62. a) i) Komisjon nõustub soovitusega.
At present, these issues are examined by the project studies that should be ready before the approval of the project by the Commission. 
Hetkel uuritakse neid küsimusi projektiuuringute raames, mis peaksid valmima enne projekti heakskiitmist komisjoni poolt.
62. (a) (ii) Following the existing rules, the Commission always tries to adopt technologies adapted to the specific country conditions and the capacity of the beneficiary country. 
62. a) ii) Kehtivate eeskirjade kohaselt üritab komisjon alati juurutada konkreetse riigi tingimustele ja abisaava riigi suutlikkusele vastavaid tehnoloogiaid.
62. (a) (iii) According to the present rules, these indicators should be mentioned in the logframe of each project. 
62. a) iii) Kehtivate eeskirjade kohaselt tuleks kõnealuseid näitajaid mainida iga projekti loogilises raamistikus.
62. (b) The Commission agrees with this recommendation. 
62. b) Komisjon nõustub soovitusega.
For all projects including works, these issues are also examined by the project studies before the funding decision of the Commission. 
Kõikide töid hõlmavate projektide puhul käsitletakse neid küsimusi enne komisjonipoolse rahastamisotsuse tegemist ka projektiuuringute raames.
REPLY OF THE COMMISSION 62. (c) The Commission agrees with this recommendation. 
KOMISJONI VASTUS 62. c) Komisjon nõustub soovitusega.
The partner country policy and the contribution of each project to the objectives of this policy are currently examined during the formulation phase. 
Partnerriigi poliitikat ja iga projekti panust selle poliitika eesmärkide saavutamisse uuritakse praegu koostamisetapis.
62. (d) The Commission agrees with this recommendation. 
62. d) Komisjon nõustub soovitusega.
Lessons learnt and complementary actions are mentioned at the formulation phase and are now considered before project approval. Special Report No 13/2012 – European Union development assistance for drinking water supply and basic sanitation in sub-Saharan countries 
Saadud õppetunde ja täiendavaid meetmeid mainitakse koostamisetapis ning nüüd kaalutakse neid enne projekti heakskiitmist. Eriaruanne nr 13/2012 – Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale
European Court of Auditors Special Report No 13/2012 European Union Development Assistance for Drinking Water Supply and Basic Sanitation in Sub-Saharan Countries Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 43 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-826-4 doi:10.2865/10664 
Euroopa Kontrollikoda Eriaruanne nr 13/2012 Euroopa Liidu arenguabi Sahara-taguse Aafrika joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 2012 – 43 lk – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-828-8 doi:10.2865/10982
Free publications: HOW TO OBTAIN EU PUBLICATIONS • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union’s representations or delegations. 
Tasuta väljaanded: KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID? • EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu); • E uroopa Liidu esindustest või delegatsioonidest.
Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
Tasulised tellimused (nt Euroopa Liidu Teataja aastatellimused ja Euroopa Liidu Kohtu kohtulahendite kogumikud): • E uroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu (http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
IT CONCLUDED THAT IN GENERAL, EQUIPMENT HAD BEEN INSTALLED AND WAS IN WORKING ORDER. 
JÕUTI JÄRELDUSELE, ET ÜLDISELT OLID SEADMED KAVAKOHASELT PAIGALDATUD NING TÖÖKORRAS.
THE COMMISSION DID NOT MAKE GOOD USE OF ITS MANAGEMENT PROCEDURES TO INCREASE THE LIKELIHOOD THAT PROJECTS WILL BRING LASTING BENEFITS. 
KOMISJON EI KASUTANUD OMA JUHTIMISMENETLUSI KÜLLALT HÄSTI SELLEKS, ET SUURENDADA PROJEKTIDEST SAADAVA PIKAAJALISE KASU TÕENÄOSUST.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-12-012-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA QJ-AB-12-012-ET-C
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN THE EFFECTIVENESS OF THE SINGLE AREA PAYMENT SCHEME AS A TRANSITIONAL SYSTEM FOR SUPPORTING FARMERS IN THE NEW MEMBER STATES Special Report No 16 2012 ISSN 1831-0834 
EUROOPA KONTROLLIKODA ET ÜHTSE PINDALATOETUSE KAVA KUI ÜLEMINEKUSÜSTEEMI MÕJUSUS UUTE LIIKMESRIIKIDE PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE TOETAMISEL Eriaruanne nr 16 2012 ISSN 1831-0818
Special Report No 16 2012 THE EFFECTIVENESS OF THE SINGLE AREA PAYMENT SCHEME AS A TRANSITIONAL SYSTEM FOR SUPPORTING FARMERS IN THE NEW MEMBER STATES (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Eriaruanne nr 16 2012 ÜHTSE PINDALATOETUSE KAVA KUI ÜLEMINEKUSÜSTEEMI MÕJUSUS UUTE LIIKMESRIIKIDE PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE TOETAMISEL (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule) EUROOPA KONTROLLIKODA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Special Report No 16 2012 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 Faks +352 4398-46410 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Eriaruanne nr 16 2012 Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012 ISBN 978-92-9237-921-6 doi:10.2865/27543 © European Union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2012 ISBN 978-92-9237-923-0 doi:10.2865/27896 © Euroopa Liit, 2012 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Agenda 2000: This reform put the CAP on two main pillars which the Community budget finances through two European Agricultural funds. 
Agenda 2000: selle reformiga seati ÜPP kahele põhisambale, mida rahastatakse ühenduse eelarvest kahe Euroopa Põllumajandusfondi kaudu.
The first pillar (European Agricultural Guarantee Fund (EAGF)) provides for market measures and income support in the form of direct payments. 
Esimene sammas (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond ehk EAGF) hõlmab otsetoetuste kujul turumeetmeid ja sissetulekutoetust.
The second pillar (European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)) co-finances rural development measures in areas such as agri-environment, the promotion of food quality, higher technical standards and animal welfare. 
Teisest sambast (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ehk EAFRD) kaasrahastatakse maaelu arengu meetmeid sellistes valdkondades nagu põllumajanduse keskkond, toidukvaliteedi edendamine, kõrgemad tehnilised standardid ja loomade heaolu.
Agricultural entrepreneurial income: Income generated by the farming activities which is used to reward own production factors (work and/or enterprise, own capital and owned land). 
Põllumajanduslik ettevõtjatulu: põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetulek, mida kasutatakse omatootmise tegurite (töö ja/või ettevõte, omakapital ja omandis olev maa) tasustamiseks.
It corresponds to factor income minus costs linked to borrowing capital and hiring labour. 
Vastab teguritulule, millest on maha arvatud kapitalilaenude ja tööjõu palkamisega seotud kulud.
Agricultural factor income: Indicates the net value added of agricultural activities (as well as inseparable non-agricultural, secondary activities) at factor cost. 
Põllumajanduslikust tegurist sõltuv sissetulek: näitab põllumajanduslikust tegevusest (ning ka lahutamatutest mittepõllumajanduslikest lisategevustest) saadavat netolisandväärtust tegurikuludes.
It is calculated by subtracting the value of intermediate consumption, the consumption of fixed capital and production taxes from the value of agricultural output at basic prices and adding the value of (other) subsidies on production. 
Selle arvutamisel lahutatakse baashindadel põhinevast põllumajandustoodangu väärtusest vahetarbimise väärtus, põhivara kulum ja tootmisega seotud maksud ning liidetakse tootmisega seotud (muude) toetuste väärtus.
Households often receive income from other sources (non-agricultural activities, salaries, social benefits, income from property) so that agricultural income is not necessarily identical with the actual income of agricultural households. 
Kodumajapidamised saavad sageli tulu muudest allikatest (põllumajandusega mitteseotud tegevus, palgad, sotsiaaltoetused, kinnisvaraga seotud tulu), mistõttu ei ole põllumajanduslik sissetulek alati sama, mis põllumajanduslike kodumajapidamiste tegelik sissetulek.
Decoupling: Process of separation of direct aid payments from agricultural production. 
Tootmisest lahtisidumine: otsetoetuste lahutamine põllumajanduslikust tootmisest.
New Member States: Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Romania, Slovenia and Slovakia. 
Uued liikmesriigid: Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia.
SAPS: Transitional simplified income support scheme for farmers in the new Member States. 
‘ Ühtse pindalatoetuse kava: üleminekuperioodi lihtsustatud sissetulekutoetuse kava uute liikmesriikide põllumajandustootjatele.
SAPS Member States: New Member States which opted for the introduction of the SAPS instead of the aid schemes applied in the EU-15: Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania and Slovakia. 
Ühtse pindalatoetuse kava liikmesriigid: uued liikmesriigid, mis võtsid ELi 15 liikmesriigis rakendatud toetuskavade asemel kasutusele ühtse pindalatoetuse kava. Need riigid on Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.
7 EXECUTIVE SUMMARY I. The Single Area Payment Scheme (SAPS) is a simplified income support scheme directed at farmers in the new Member States. 
KOKKUVÕTE Ühtse pindalatoetuse kava on lihtsustatud sissetulekutoetuse kava, mis on suunatud uute liikmesriikide põllumajandustootjatele.
It was introduced by Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania and Slovakia. 
See võeti kasutusele Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Poolas, Rumeenias ja Slovakkias.
The scheme enabled national administrations to implement direct aid to farmers until the Member States concerned change over to the support scheme that is scheduled to be in place in the EU as a whole as from 1 January 2014. 
Kava võimaldas riikidel anda põllumajandustootjatele otsetoetust kuni asjaomaste liikmesriikide üleminekuni toetuskavale, mis plaanide kohaselt hakkab kogu ELis kehtima alates 1. jaanuarist 2014.
SAPS payments amounted to some 5 billion euro in the financial year 2011. 
Eelarveaastal 2011 tehti ühtse pindalatoetuse kava makseid kogusummas ca 5 miljardit eurot.
Under the SAPS, farmers have no obligation to produce goods or to employ factors of production. 
Ühtse pindalatoetuse kava ei sea põllumajandustootjatele tootmise ega tootmistegurite kasutamise kohustust.
They must however maintain their land in good agricultural and environmental condition (GAEC) and respect basic standards with respect to the environment, food safety, animal health and welfare. 
Küll aga peavad nad säilitama maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi ning järgima keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põhistandardeid.
The Court’s audit of the implementation of the SAPS focused on the following: — the implementation of the main elements of the scheme, including the definition of the beneficiaries and the definition of eligible land; — the contribution of the scheme to the objective of supporting farmers’ income in the new Member States; — the preparation of the transition to a new direct payments system common to all EU Member States. 
Kontrollikoja audit ühtse pindalatoetuse kava kohta keskendus järgmisele: — kava peamiste elementide rakendamine, sealhulgas toetusesaajate ja toetuskõlbliku maa määratlemine; — kava panus uute liikmesriikide põllumajandustootjate sissetuleku toetamise eesmärgile kaasa aitamisel; — uuele, kõigi ELi liikmesriikide ühisele otsemaksete süsteemile ülemineku ettevalmistamine.
There is no option to differentiate SAPS payments within a Member State to take into account the agricultural potential of regions or environmental criteria. 
Puudub võimalus eristada ühtse toetuskava makseid liikmesriigisiseselt, et arvesse võtta piirkondade põllumajanduslikku potentsiaali või keskkonnakriteeriume.
Since 2010, however, Member States may use a part of the national SAPS envelope for specific aid to farmers in economically vulnerable or environmentally sensitive areas, or for economically vulnerable types of farming. 
Alates 2010. aastast võivad liikmesriigid aga kasutada osa riigile eraldatud ühtse pindalatoetuse summast eritoetuse andmiseks põllumajandustootjatele, kes asuvad majanduslikult haavatavamates või keskkonnatundlikes piirkondades või kes tegelevad majanduslikult haavatavama põllumajandustootmise liigiga.
However, it is too early to assess the impact of this option on the distribution of SAPS aid. 
Praegu on veel vara hinnata selle võimaluse kasutamise mõju ühtse pindalatoetuse jagamisele.
The level of direct payments in the Member States was established with a view to encouraging the necessary restructuring of the agricultural sector and to avoiding the creation of considerable income disparities and social distortions in the rural societies affected. 
Liikmesriikide otsemaksete tase kehtestati selleks, et soodustada põllumajandussektori vajalikku restruktureerimist ja vältida suurte sissetulekuerinevuste ning sotsiaalsete ebakõlade tekkimist asjaomastes maapiirkondades.
However, persisting structural weaknesses in the agricultural economy of SAPS Member States may impact the long-term effectiveness and efficiency of the direct payments. 
Püsivad struktuurilised puudused ühtse pindalatoetuse kava kasutavate liikmesriikide põllumajanduses võivad aga mõjutada otsemaksete pikaajalist mõjusust ja tõhusust.
To date the Commission has not analysed the effects of SAPS aid on the restructuring of the farming sector. 
Praeguse seisuga ei ole komisjon analüüsinud ühtse pindalatoetuse mõju põllumajandussektori restruktureerimisele.
The effectiveness of SAPS in supporting farm income is diminished where the aid is ‘capitalised’ in land or land lease prices. 
Ühtse pindalatoetuse kava mõjusus põllumajandustootja sissetuleku toetamisel väheneb, kui toetus „kapitaliseeritakse” maa müügi-või rendihinnas.
The Commission has not yet analysed these effects in the Member States visited but there is evidence that SAPS payments are correlated with an increase in land and land lease prices. 
Komisjon ei ole selle mõju külastatud liikmesriikides veel analüüsinud, kuid on tõendeid, et ühtse pindalatoetuse maksed korreleeruvad maa müügi-ja rendihinna tõusuga.
X. Most Member States applying the SAPS have not prepared for the introduction of an entitlement-based scheme that will succeed the SAPS. 
X. Enamik ühtse pindalatoetuse kava rakendavaid liikmesriike ei ole valmistunud toetusõigustel põhineva kava kasutuselevõtuks, mis asendab ühtse pindalatoetuse kava.
The experience of the introduction of the SPS in the EU-15 Member States in 2005 has shown that the implementation of such a scheme resulted in significant delays in payments to farmers. XI. 
Ühtse otsemaksete kava kehtestamine EU-15 liikmesriikides 2005. aastal on näidanud, et sellise kava kasutuselevõtt põhjustas põllumajandustootjatele maksete tegemises pikki viivitusi. XI.
The Court recommends that: — The support to farmers’ income should be directed to the active farmer who conducts concrete and regular agricultural activities. In particular public entities managing state land and not otherwise involved in farming should be excluded from the benefit of SAPS aid. — The eligibility of land for aid should be clearly defined and limited to parcels on which GAEC standards require concrete and regular agricultural activities to be carried out. 
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: — põllumajandustootjate sissetuleku toetamisel tuleks keskenduda aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes tegelevad konkreetse ja korrapärase põllumajandusliku tegevusega. Eelkõige tuleks ühtse pindalatoetuse saajate hulgast välja jätta avaliku sektori asutused, kes haldavad riigile kuuluvat maad ning ei ole põllumajandustootmisega muul viisil seotud; — maa toetuskõlblikkus tuleks täpselt määratleda ja toetuskõlblikuks tuleks lugeda ainult need maatükid, mille puhul näevad hea põllumajandus-ja keskkonnaseisundi standardid ette konkreetset ja korrapärast põllumajanduslikku tegevust.
In the event of the introduction of an entitlement-based scheme, payment entitlements should only be allocated for such parcels. — A more balanced distribution of aid between farmers should be sought either by capping higher individual payments or by taking into consideration the specific circumstances of the farms in the different regions. — The Commission should analyse the extent to which the effectiveness and efficiency of the direct payments is adversely affected by structural weaknesses and land prices. 
Toetusõigustel põhineva kava kasutusele võtmisel tuleks toetusõigusi anda ainult selliste maatükkide eest; — eesmärgiks tuleks võtta tasakaalustatum toetuse jagamine põllumajandustootjate vahel, piirates suuremate üksikmaksete summat või võttes arvesse eri piirkondade põllumajandusettevõtete tingimuste eripära; — komisjon peaks analüüsima, mil määral mõjutavad otsetoetuste mõjusust ja tõhusust negatiivselt struktuurilised puudused ja maa hind.
On the basis of such an analysis, the Commission should consider complementary measures aimed at restructuring the farm sector and making it more competitive. — The Commission should actively support the Member States and more closely monitor their preparations for the introduction of a future entitlement-based scheme. 
Analüüsi põhjal peaks komisjon kaaluma täiendavate meetmete võtmist põllumajandussektori restruktureerimiseks ja konkurentsivõimelisemaks muutmiseks; — komisjon peaks liikmesriike aktiivselt toetama ja tähelepanelikumalt jälgima nende ettevalmistusi üleminekuks toetusõigustel põhinevale kavale.
In particular, it should assist Member States in identifying key requirements for national administrations and farmers. 
Eelkõige peaks komisjon aitama liikmesriikidel määratleda riigiasutustele ja põllumajandustootjatele esitatavad nõuded.
8 Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 
8 Eriaruanne nr 16 – Ühtse pindalatoetuse kava kui üleminekusüsteemi mõjusus uute liikmesriikide põllumajandustootjate toetamisel
9 INTRODUCTION BACKGROUND 1. 
9 SISSEJUHATUS TAUST 1.
When the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined the European Union (EU) on 1 May 2004, the core of the common agricultural policy (CAP) consisted of coupled direct payments to farmers based on areas of arable land and numbers of animals (bovine, ovine and caprine). 
Kui Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari 1. mail 2004 Euroopa Liiduga (EL) ühinesid, põhines ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) põllumajandustootjatele makstavatel tootmisega seotud otsetoetustel, mille aluseks oli põllumaa pindala ja loomade (veised, lambad ja kitsed) arv.
In 2002, the Council had decided that such direct payments would be available to farmers in the new Member States. 
2002. aastal oli nõukogu otsustanud, et sellised otsetoetused tehakse kättesaadavaks uute liikmesriikide põllumajandustootjatele.
In accordance with the principles in force at that time in the EU Member States (EU-15), the Council established for each new Member State a budgetary ceiling. 
Kooskõlas tollal ELi liikmesriikides (EU-15) kehtinud põhimõtetega kehtestas nõukogu igale uuele liikmesriigile eelarve ülempiiri.
This is the maximum amount financed from the EU budget that could be spent annually on direct payments. 
Tegemist on ELi eelarvest rahastatava maksimumsummaga, mida võib aasta jooksul otsetoetuste maksmiseks kasutada.
The Council also decided that direct payments would be progressively increased until 2013 to be comparable to the support level granted in the EU-15. 
Samuti otsustas nõukogu, et otsetoetusi suurendatakse järk-järgult kuni 2013. aastani, et nad oleksid EU-15 liikmesriikidele makstava toetusega võrreldaval tasemel.
However, the structure of the agricultural sector in most of the new Member States was substantially different from that which prevailed in EU-15 Member States. 
Enamiku uute liikmesriikide põllumajandussektori struktuur erines aga oluliselt EU-15 liikmesriikide omast.
It was characterised by a dual structure with large farms on the one hand and a large number of small family holdings on the other hand. 
Seda iseloomustas kahetasandiline struktuur: ühelt poolt suured põllumajandusettevõtted ja teiselt poolt palju väikeseid pereettevõtteid.
Overall, the productivity of the sector was low. 
Sektori üldine tootlikkus oli madal.
In addition, most national administrations had no experience of the management of a system of direct payments to farmers. 
Lisaks puudus enamikul riigiasutustest põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste süsteemi haldamise kogemus.
For this reason, the Act of Accession signed with the Member States that joined the EU in 2004 offered them, as an alternative to coupled direct payments, the option to implement, during a transition period, a simplified income support system: the ‘Single Area Payment Scheme’ (SAPS). 
Seetõttu pakuti ELiga 2004. aastal liitunud liikmesriikidele nendega sõlmitud ühinemisaktis (alternatiivina tootmisega seotud otsetoetuste kavale) võimalust rakendada üleminekuperioodil lihtsustatud sissetulekutoetuse süsteemi: ühtse pindalatoetuse kava.