natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • The establishment of the European External Action Service (EEAS) (11/2014) — assessed if the establishment of the EEAS was adequately prepared, its resources were prioritised, organ‐ ised and allocated efficiently and whether it has coordinated effectively with the Commission and the Member States. 
2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: • Aruandes „ Euroopa välisteenistuse loomi‐ ne” (nr 11/2014) hinnati, kas välisteenistuse loomine oli asjakohaselt ette valmistatud; kas välisteenistuse ressursid prioriseeriti, organisee­ riti ja jaotati tõhusalt; ning kas välisteenistus on oma tööd komisjoni ja liikmesriikidega mõjusalt koordineerinud.
The audit found that the EEAS should increase its efficiency and do more for the EU and its citizens. 
Auditiga leiti, et välisteenistus peaks suurendama oma tõhusust ning tegema rohkem ELi ja tema kodanike jaoks.
Coordination between the EEAS and the Commission was only partly effective, mainly due to ineffective cooperation mechanisms and a rigid financial and administra‐ tive framework of the delegations. 
Töö koordineerimine komisjoniga oli vaid osaliselt mõjus – see tulenes peamiselt mõjusate koordineerimismehhanismide puudu­ misest ning delegatsioonides kasutatavast jäigast finants­ ja haldusraamistikust.
Coordination with Member States can be developed further to exploit synergies such as information sharing or co‐location, and consular services, including protection of EU citizens. 
Liikmesriikidega koordineerimist saab veelgi paremaks muuta, et ära kasutada nt teabevahetuses, ühispaiknemises ja konsulaarteenuste pakkumises (sealhulgas ELi kodanike kaitsmine) peituvat sünergiat.
The EEAS is headquartered in Brussels and has a global network of 140 delegations. 
Välisteenistuse moodustavad Brüsselis asuv peakor‐ ter ja 140 delegatsioonist koosnev ülemaailmne võr‐ gustik.
For 2014, the EEAS budget was €519 million, split between head‐ quarters (41 %) and delegations (59 %). • EU support for rehabilitation following the earthquake in Haiti (13/2014) — examined whether EU support for rehabilitation of the country was well designed and implemented and if the Commission properly linked the provision of relief with rehabilitation efforts and develop‐ ment aid. 
Euroopa välisteenistuse 2014. aasta eelarve oli 519 miljonit eurot, mis jagunes peakorteri (41%) ja delegatsioonide vahel (59%). • Aruandes „Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi” (nr 13/2014) uuriti, kas ELi poolt Haitile antud rehabilitatsiooniabi oli hästi kavandatud ja ellu viidud, ning kas komis­ jon tagas häda­, rehabilitatsiooni­ ja arenguabi sidususe.
The audit found that while EU support for re‐ habilitation after the 2010 earthquake in Haiti was well designed overall and addressed Haiti’s major needs, the programmes were not implemented effectively enough and the link between relief, rehabilitation and development was insufficient. 
Auditiga leiti, et pärast 2010. aasta maaväri­ nat ELi poolt Haitile antud rehabilitatsiooniabi oli üldjoontes hästi kavandatud ja vastas Haiti vajadustele, kuid programme ei viidud piisavalt mõjusalt ellu ning häda­, rehabilitatsiooni­ ja arenguabi ei olnud omavahel piisavalt seotud.
Most of the programmes examined delivered — or were likely to deliver — their planned outputs, although almost all experienced delays. 
Enamiku programmide kavandatud väljundid küll saavutati (või tõenäoliselt saavutatakse), ent enamiku puhul esines viivitusi.
While the Commission was well aware of the difficult context, it did not sufficiently manage some sig‐ nificant risks to the implementation and achieve‐ ment of its programme objectives. 
Ehkki komisjon oli keerulistest oludest hästi informeeritud, ei juhtinud ta piisavalt mõningaid programmiees­ märkide täitmisele ja saavutamisele avalduvaid olulisi riske.
Programmes were monitored but the Commission and the EEAS did not take timely action to strengthen the resources of the EU delegation in Haiti, which had insufficient capacity to perform on‐the‐spot visits. 
Programmide üle tehti küll järele­ valvet, ent komisjon ja Euroopa välisteenistus ei võtnud õigeaegselt meetmeid, et Haitis asuvat ELi delegatsiooni täiendavate ressurssidega toetada (delegatsioonil nappis ressursse kohapealsete külastuste tegemiseks).
In March 2010, 55 donors pledged $5.4 billion of rehabilitation and development for the 2010–12 period and a further $3.0 billion for 2013 and beyond. 
2010. aasta märtsis eraldasid 55 rahastavat riiki ajavahemikuks 2010–2012 rehabilitatsiooni‐ ja arenguabiks 5,4 miljardit Ameerika dollarit, 2013. ja sellele järgnevateks aastateks eraldati lisaks 3 mil‐ jardit dollarit.
The EU was one of the main donors, mak‐ ing a single pledge of €1.2 billion. 
EL eraldas ühe suurema rahastajana 1,2 miljardit eurot.
Our activities 28 • The effectiveness of blending regional invest‐ ment facility grants with financial institution loans to support EU external policies (16/2014) — examined the set‐up and management of the investment facilities and whether the use of blending yielded the intended benefits. 
Kontrollikoja tegevus 28 • Aruandes „ELi välispoliitika toetamise ees‐ märgil toimuva piirkondlike investeerimis‐ rahastute toetusprogrammide ja finantsee‐ rimisasutuste laenude ühendamise mõjusus” (nr 16/2014) käsitleti piirkondlike investeerimis­ rahastute loomist ja juhtimist ning uuriti, mil määral saavutati ühendamise kavandatud tulemused.
The audit gave a positive verdict on the set‐up and general effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institu‐ tion loans to support EU external policies, while pointing out a number of key issues which need to be urgently addressed. 
Auditis anti ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuvale piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamisele positiivne hinnang; samas loetleti mitu kiiremas korras lahendamist vajavat olulist probleemi.
While the facilities were well set up, the potential benefits of blend‐ ing were not fully realised due to Commission management shortcomings. 
Piirkondlikud investeerimis­ rahastud olid loodud nõuetekohaselt, ent ühen­ damisest saadav potentsiaalne kasu ei materia­ liseerunud täiel määral, kuna komisjonipoolne juhtimine oli puudulik.
For nearly half of the projects examined there was insufficient evi‐ dence to conclude that the grants were justified. 
Pea poolte projektide puhul ei olnud küllaldaselt tõendusmaterjali, mis oleks võimaldanud kinnitada toetuste põhjen­ datust.
In some cases the investments would likely have been made without the EU contribution. 
Mõnel juhul täheldati, et investeeringud oleks tõenäoliselt tehtud ka ilma ELi toetuseta.
The Commission should ensure that grant allocation is based on a thorough, documented assess‐ ment of the added value in terms of achieving EU development, neighbourhood and enlargement objectives. 
Komisjon peaks tagama, et toetuste andmine põ­ hineks neist tuleneva lisandväärtuse (ELi arengu­, naabruspoliitika ja laienemisega seotud eesmär­ kide saavutamine) dokumenteeritud hindamisel.
Since 2007 the Commission has created eight re‐ gional investment facilities. 
Komisjon on alates 2007. aastast loonud kaheksa piirkondlikku investeerimisrahastut.
These combine grants funded by the EDFs and the EU general budget with loans, mainly from European development‐finance institutions. 
Need ühenda‐ vad Euroopa Arengufondidest ja ELi üldeelarvest rahastatavad toetused laenudega, mida annavad põhiliselt Euroopa arengukoostöö finantseerimis‐ asutused.
Blending aims to address investment opportunities, usually major infrastructure projects, which could be viable but do not attract sufficient funding from market sources. • Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemi‐ cal, biological, radiological and nuclear (CBRN) risks from outside the EU? 
Aruandes oli kontrollikoda üldiselt positiivne ja järeldas, et keemiliste, bioloogiliste, radioloogilis­ te ja tuumaohtude (KBRT) alased ELi tippkeskused aitavad üldiselt kaasa väljastpoolt ELi lähtuvate ohtude vähendamisele.
The initiative is in line with the priorities established in the European security strategy and the EU strategy against the prolifer‐ ation of weapons of mass destruction. 
Algatus on kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegias määratletud prio­ riteetide ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga.
It provides for the involvement of all stakeholders in the partner countries, enhancing sustainability of the actions taken. 
Algatuse tegevuse jätkusuut­ likkuse suurendamiseks on sellesse kaasatud partnerriikide sidusrühmad.
The organisational set‐up is gener‐ ally appropriate, but its complexity contributed to delays in getting projects up and running. 
Algatuse organisat­ siooniline ülesehitus on üldiselt asjakohane, ent selle keerulisus tõi endaga kaasa viivitusi projekti­ de käivitamisel.
The Centres of Excellence initiative refers to the establishment of regional platforms in different regions of the world to tackle CBRN risks. 
Tippkeskused kujutavad endast maailma eri piir‐ kondades loodud piirkondlikke platvorme, mille eesmärk on tegelda keemiliste, bioloogiliste, radio‐ loogiliste ja tuumaalaste (KBRT) ohtudega.
It is the single biggest measure in the long‐term component of the Instrument for Stability and was allocated €100 million for the 2010–13 period. 
Tegu on stabiliseerimise rahastamisvahendi pikaajalise kom‐ ponendi kõige kaalukama meetmega, millele aja‐ vahemikuks 2007–2013 eraldati 100 miljonit eurot.
Our activities 29 • EuropeAid’s evaluation and results‐oriented monitoring (ROM) systems (18/2014) — exam‐ ined whether these systems are reliable, appro‐ priately organised and resourced, ensure the pro‐ vision of relevant and robust findings and ensure that maximum use is made of the findings. 
Kontrollikoja tegevus 29 • Aruandes „EuropeAidi hindamis‐ ja tule‐ mustele suunatud järelevalve süsteemid” (nr 18/2014) uuriti, kas need süsteemid on usaldusväärsed, asjakohaselt organiseeritud ja kas neile on eraldatud vajalikud ressursid, kas nad tagavad asjakohased ja usaldusväärsed leiud ning leidude maksimaalse kasutamise.
The audit was critical of the reliability of these systems. 
Audit oli kriitiline nende süsteemide usaldusväär­ suse suhtes.
The evaluation and ROM functions are well organised but more attention should be paid to the efficient use of resources. 
Hindamine ja tulemustele suunatud järelevalve on küll hästi organiseeritud, ent roh­ kem tähelepanu võiks pöörata ressursside tõhu­ sale kasutamisele.
The systems do not provide enough information on the results achieved and fail to ensure maximum use of the findings. 
Süsteemid ei anna piisavat tea­ vet saavutatud tulemuste kohta ega taga leidude maksimaalset kasutamist.
The evaluations of projects and pro‐ grammes which are organised by Commission delegations and carried out in partner countries are unsatisfactorily managed: overall supervision is inadequate, the amount of resources used is unclear and access to the results is lacking. 
Komisjoni delegatsioo­ nide organiseeritud ja partnerriikides läbi viidud projektide ja programmide hindamise juhtimine on ebarahuldav: üldine järelevalve on ebapiisav, kasutatud ressursside hulk ebaselge ning puudub juurdepääs tehtud hindamiste tulemustele.
Two of the key elements of the accountability framework operated by the European Commission’s Directorate‐General for Development and Coop‐ eration — EuropeAid are its evaluation and ROM systems. 
Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirekto‐ raadi EuropeAid aruandlusraamistiku kaks peamist elementi on hindamis‐ ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid.
The total annual cost of the systems is esti‐ mated at €34–€38 million. 
Süsteemide iga‐aastane maksumus on hinnanguliselt 34–38 miljonit eurot.
The annual spending on development which these systems cover is estimated to be some €8 billion. • EU pre‐accession assistance to Serbia (19/2014) — examined whether the Commission managed pre‐accession support to Serbia during the 2007–13 period effectively and its support for the key area of governance. 
Nendega hõlmatud kulutuste aastamaht on hin‐ nanguliselt ligikaudu 8 miljardit eurot. • Aruandes „ELi ühinemiseelne abi Serbiale” (nr 19/2014) uuriti, kas komisjon haldas aja­ vahemikul 2007–2013 mõjusalt Serbiale eralda­ tud ELi ühinemiseelset toetust, ning vaadeldi põhjalikumalt komisjoni toetust peamisele valdkonnale – juhtimisele.
The audit found that EU support of €1.2 billion over the 2007–13 period was globally effective in preparing Serbia for EU membership. 
Ajavahemikul 2007–2013 ELi poolt Serbia ELi liikmeks saamise ettevalmistamiseks eraldatud 1,2 miljardi euro suurune toetus on olnud üldiselt mõjus.
The funding from the Instrument for Pre‐Accession Assistance (IPA), along with other forms of support, helped Serbia to implement social and economic reforms and to improve its public finance management. 
Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rahaline toetus koos teiste toetusviisidega aitas Serbial rakendada sotsiaal­ ja majandusreforme ning parandada riigi rahanduse juhtimist.
Based on experience gained in other IPA benefi‐ ciary countries, the Commission is increasing its emphasis on governance issues when planning financial and non‐financial assistance to Serbia. 
Tugi­ nedes teistes IPA toetust saavates riikides saadud kogemustele, rõhutab komisjon Serbiale antava rahalise ja mitterahalise toetuse kavandamisel üha enam juhtimisega seotud teemasid.
The Commission was effective in managing non‐financial assistance to Serbia in the area of governance and the fight against corruption. 
Komisjon haldas Serbiale juhtimise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas antavat mitterahalist toetust edukalt.
The Commission was also effective in preparing Ser‐ bia for decentralised management of EU funds, but only in the limited sphere of the IPA manage‐ ment structures. 
Komisjon oli mõjus ka Serbia ettevalmis­ tamisel ELi vahendite detsentraliseeritud halda­ miseks, kuid seda vaid IPA haldusstruktuuride piiratud ulatuses.
Governance, identified by the Commission as the most challenging area for Serbia, received a quar‐ ter of the IPA funding, which amounted to around €170 million per year between 2007 and 2013. 
Komisjoni hinnangul on riigijuhtimine Serbia kõige keerulisem valdkond ning sellele suunati veerand IPA vahenditest, mis moodustas ajavahemikus 2007–2013 ligikaudu 170 miljonit eurot aastas.
The EU complements the IPA funding with some non‐financial means to help Serbia prepare for EU membership. 
EL täiendab IPA rahastamist mitterahaliste vahen‐ ditega, et aidata Serbial valmistuda ELi liikmeks saamiseks.
Our activities 30 Administration The administrative expenditure of the EU’s institutions, agencies and other bodies covers staff costs, such as salaries and pensions, and spending on buildings, equipment, energy, communications and information tech‐ nology. 
Kontrollikoja tegevus 30 ELi haldus ELi institutsioonide, asutuste ja muude organite halduskulud hõlmavad personalikulusid (palgad ja pensionid) ning hoonete, seadmete, energia, side­ ja infotehnoloogiaga seotud kulusid.
The spending earmarked for this area for 2014–20 — at current prices — amounts to €70 billion, 6 % of the total EU budget. 
Ajavahemikuks 2014–2020 eraldati ELi eelarvest halduskuludeks 70 miljardit eurot (jooksevhindades), mis moodustab 6% ELi kogueelarvest.
During 2014, the ECA produced the following special report in this area. • How do the EU institutions and bodies calcu‐ late, reduce and offset their greenhouse gas emissions? (14/2014) — assessed whether the EU institutions and bodies had policies to reduce the impact of their administrative operations on the environment and if they were implemented effectively. 
2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: • Aruandes „Kuidas arvutavad, vähendavad ja kompenseerivad ELi institutsioonid ja organid oma kasvuhoonegaaside heidet?” (nr 14/2014) hinnati, kas ELi institutsioonid ja organid omasid poliitikat oma haldustegevusest keskkonnale tekitatud mõju vähendamiseks, ning kas selle rakendamine oli mõjus.
The audit called for the EU institutions and bodies to develop a common policy to reduce green‐ house gas emissions (‘carbon footprint’). 
Aruandes kutsutakse ELi institutsioone ja orga­ neid üles töötama välja ühine lähenemisviis oma kasvuhoonegaaside heite (nn süsiniku jalajälje) vähendamiseks.
Progress in introducing the European eco‐management and audit scheme is slow, with patchy informa‐ tion available on the actual amount of emissions. 
Euroopa keskkonnajuhtimis­ ja ­auditeerimissüsteemi (EMAS) kasutuselevõtt on olnud aeglane ning tegelikke heitkoguseid puudutav teave ebatäielik.
Only a few institutions and bodies use green procurement systematically. 
Keskkonnahoidlikke hankeid kasutasid süstemaatiliselt vaid vähesed institutsioonid ja organid.
While the EU institutions and bodies managed to reverse the trend of increasing greenhouse gas emissions caused by energy consumption in their buildings, the available data did not allow clear reduction trends for other emission sources such as duty travel to be identified. 
ELi institutsioonidel ja organitel on õnnestunud oma hoonete energiatarbimise tekitatud heide kasvamise asemel küll kahanema panna, olemas­ oleva teabe ebatäielikkus ei võimaldanud aga teistest allikatest (nt tööreisidest) pärineva heite vähenemise suundumisi selgelt kindlaks teha.
More than half of the audited EU institutions and bodies had not set any quantified targets for reducing their emissions. 
Enam kui pool auditeeritud ELi institutsiooni­ dest ja organitest ei olnud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks kvantifitseeritud eesmärke seadnud.
The EU‘s policy on the environment aims at a high level of protection. 
ELi keskkonnapoliitika eesmärk on tagada kesk‐ konnakaitse kõrge tase.
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides that environ‐ mental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Union’s policies and activities in order to promote sustainable development. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt peab liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreerima kesk‐ konnakaitse nõuded ning pidama eelkõige silmas säästva arengu edendamist.
Our activities 31 Revenue/own resources Own resources are the EU’s revenue, which is used to finance its spending. 
Kontrollikoja tegevus 31 Tulud/omavahendid Omavahenditeks on ELi tulud, millest rahastatakse liidu kulutusi.
There are three types of own resourc‐ es: traditional own resources (customs duties on imports from outside the EU and sugar levies), own resources based on VAT and own resources based on GNI (the largest source of revenue of the EU budget). 
ELi omavahendid jagunevad kolme rühma: traditsioonilised omavahendid (tolli­ ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ning kogurahvatulul põhinevad omavahendid (ELi eelarve kõige suurem tuluallikas).
The audit found that while the Commission has increased the quality of its impact assessments over time, it still does not sufficiently analyse the economic impact of preferential trade agree‐ ments. 
Auditiga leiti, et kuigi Euroopa Komisjoni mõju­ hindamiste kvaliteet on paranenud, ei analüüsi komisjon ikka veel piisavalt kaubanduse soodus­ korra kokkulepete majanduslikku mõju.
The EU loses revenue because of weak Member State customs controls that fail to pre‐ vent some imports from wrongly benefiting from preferential tariffs. 
ELi tulud vähenevad, sest liikmesriikide tollikontrollid on puudulikud ega takista impordile ekslikult soo­ dustariife kohaldamast.
Through unilateral arrangements, the EU gives pref‐ erence to developing countries for tariff‐free access to the EU market, thereby contributing to poverty eradication and to promoting sustainable develop‐ ment. 
Ühepoolsete kokkulepete raames annab EL soodus‐ tusi arengumaadele, et võimaldada tariifivaba juur‐ depääsu ELi turule, aidates seeläbi kaasa vaesuse likvideerimisele ja edendades jätkusuutlikku aren‐ gut.
In 2011 the value of goods imported into the EU under PTAs amounted to more than €242 billion, representing 14 % of EU imports. 
2011. aastal oli kaubanduse sooduskorra alusel ELi imporditud kauba väärtus rohkem kui 242 mil‐ jardit eurot, mis moodustas 14% ELi impordist.
Our activities 32 Financial and economic governance The European Union’s economic governance framework aims to prevent or detect and correct problematic eco‐ nomic trends such as excessive government deficits or public debt levels, which can hold back growth and put the sustainability of public finances at risk. 
Kontrollikoja tegevus 32 Finants‐ ja majandusjuhtimine Euroopa Liidu majandusjuhtimise raamistiku eesmärk on vältida või avastada ja parandada problemaatilisi majanduslikke suundumusi, nagu ülemäärane riigieelarve puudujääk või liiga suur valitsemissektori võlg, mis võivad takistada majanduskasvu ja ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust.
European banking supervision taking shape — EBA and its changing context (5/2014) — as‐ sessed whether the Commission and the Euro‐ pean Banking Authority (EBA) had satisfactorily carried out their responsibilities in setting up the new arrangements for the regulation and super‐ vision system of the banking sector and exam‐ ined how successfully they were functioning. 
2014. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu oma esimese eriaruande: • Aruandes „Euroopa pangandusjärelevalve areng – Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle muutuv kontekst” (nr 5/2014) hinnati, kas komisjon ja EBA olid täitnud rahuldavalt oma üles­ andeid, mis puudutasid pangandussektori regu­ leerimis­ ja järelevalvesüsteemi uue korra loomist, ning uuriti, kui edukalt see uus kord toimis.
The audit found that the Commission’s reform of banking sector legislation and the creation of the EBA were important first steps in response to the financial crisis. 
Auditiga leiti, et komisjonipoolne pangandussek­ tori õigusaktide reform ning Euroopa Pangandus­ järelevalve loomine olid esimesteks olulisteks sammudeks pärast finantskriisi.
The EBA provided the elements of a new regulatory and supervisory system for the banking sector. 
Euroopa Pangan­ dusjärelevalve näol on loodud pangandussektori uue regulatiiv­ ja järelevalvekorra elemendid.
Shortcomings were identi‐ fied in cross‐border banking supervision, the assessment of the resilience of EU banks and the promotion of consumer protection. 
Puudusi leiti piiriüleses pangandusjärelevalves, ELi pankade vastupidavuse hindamises ning ELi finantstoodete ja ­teenuste turul tarbijakaitse edendamises.
The EBA had a limited legal mandate and staff to conduct the 2011 stress tests which were conducted without financial ‘backstop’ measures at EU level. 
Euroopa Pangandusjärelevalvel oli 2011. aasta stressitesti tegemiseks piiratud seaduslikud volitused ja inimressurss; lisaks tehti stressitest ilma finantssektori kaitsemeetmeid sisaldavate ELi tasandi meetmeteta.
Al‐ though stress tests were helpful in initiating the recapitalisation of a large number of banks, they revealed the limitations of such exercises when not combined with an assessment of the quality of the asset portfolio. 
Kuigi stressi­ testid aitasid kaasa paljude pankade rekapitali­ seerimise algatamisele, näitasid need samuti, et ilma samaaegse varade kvaliteedi hindamiseta annavad stressitestid vaid piiratud tulemusi.
In the aftermath of the financial crisis, the Commis‐ sion took steps to stabilise the banking sector by seeking to strengthen the regulatory framework and supervision of banks, in particular those operat‐ ing across borders. 
Pärast finantskriisi võttis komisjon meetmeid pan‐ gandussektori stabiliseerimiseks, soovides tugevda‐ da pangandust reguleerivaid õigusakte ja järele‐ valvet, eriti piiriülese tegevusega pankade puhul.
As part of extensive proposals for regulatory changes, the EBA was set up in 2011. 
Põhjalike õigusalaste muudatusettepanekute ühe osana loodi aastal 2011 Euroopa Pangandusjärele‐ valve (EBA).
The EBA has a role in European banking regulation supervision and consumer protection. 
EBA ülesanded hõlmavad regulatiivset ja järelevalveprotsessi ning tarbijakaitset.