natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1). 
2 Nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ, 12. detsember 1991, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).
3 Directive 2008/1/EC of the European Parliament and the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control (OJ L 24, 29.1.2008, p. 8) replaced by Directive 2010/75/EU of the European Parliament and the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/1/EÜ, 15. jaanuar 2008, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, 29.1.2008, lk 8), mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).
17). 06 Since 2001, 34 guidance documents covering several aspects of the directiveуs implementation have been produced by the Commission in cooperation with the Member States. 
06 Alates 2001. aastast on komisjon koostöös liikmesriikidega koostanud 34 suunisdokumenti, mis käsitlevad mitmesuguseid direktiivi rakendamise aspekte.
07 While not mentioned in the water framework directive, there are further pieces of EU legislation that play a role when it comes to water quality (see Table 2). 
07 Lisaks veepoliitika raamdirektiivis mainitutele on ka teisi vee kvaliteedi seisukohast tähtsaid õigusakte (vt 2. tabel).
Introduction 13 Other EU directives and regulations playing a role with regard to water quality 1 Regulation (EU) No 259/2012 of the European Parliament and of the Council of 14 March 2012 amending Regulation (EC) No 648/2004 as regards the use of phosphates and other phosphorus compounds in consumer laundry detergents and consumer automatic dishwasher detergents (OJ L 94, 30.3.2012, p. 
Sissejuhatus 13 Muud vee kvaliteedi seisukohast tähtsad ELi direktiivid ja määrused 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 259/2012, 14. märts 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites (ELT L 94, 30.3.2012, lk 16).
2 Directive 2009/128/EC of the European Parliament and the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides (OJ L 309, 24.11.2009, p. 71). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).
Legal base Importance for water quality Regulation on detergents1 Detergents contain an important pollutant: phosphorus. 
Õiguslik alus Tähtsus vee kvaliteedi seisukohast Detergentide määrus1 Detergendid sisaldavad olulist saasteainet – fosforit.
Consumer laundry detergents and consumer automatic dishwasher detergents that exceed a specified quantity of phosphorus are not allowed to be placed on the market from 30 June 2013 and 1 July 2017 respectively. 
Kodumajapidamises kasutatavaid pesupesemisvahendeid ja nõudepesumasinate pesuvahendeid, mis ületavad teatavat kogust fosforit, ei tohi turule lasta alates vastavalt 30. juunist 2013 ja 1. juulist 2017.
Pesticides directive2 Member States had to adopt and communicate action plans to the Commission by 26 November 2012 including measures to reduce the risk and impact of pesticide use on human health and the environment. 
Pestitsiidide direktiiv2 Liikmesriigid pidid 26. novembriks 2012 vastu võtma ja komisjonile edastama tegevuskavad, mis sisaldavad meetmeid inimeste tervisele ja keskkonnale pestitsiidide poolt avaldatava riski ja mõju vähendamise kohta.
Cooperation in the Danube river basin 08 The Danube river basin encompasses territory of 19 different countries, of which 11 are Member States (see map in Annex I). 
Koostöö Doonau vesikonnas 08 Doonau vesikonda kuuluvad 19 riigi territooriumid; neist 11 on ELi liikmesriigid (vt kaart I lisas).
With an area of 807 827 km2, it is the largest river basin district in the EU. 
Oma 807 827 km2 suuruse pindalaga on see suurim vesikond ELis.
10 The International Commission for the Protection of the Danube River was established in 1998 in order to implement the Danube River Protection Convention. 
10 Doonau kaitse konventsiooni rakendamiseks asutati 1998. aastal Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon.
Since the coming into force of the water framework directive, it also serves as a platform for the implementation of all transboundary aspects of the directive. 
Alates veepoliitika raamdirektiivi jõustumisest kasutatakse seda ka platvormina direktiivi kõigi piiriüleste aspektide rakendamiseks.
11 In 2011, the Council endorsed the EU strategy for the Danube Region presented by the Commission at its request. 
11 Nõukogu kehtestas 2011. aastal Doonau piirkonna ELi strateegia, mida esitles nõukogu palvel komisjon.
Among other issues it also deals with water quality. 
Muude küsimuste hulgas hõlmab see ka vee kvaliteeti.
5 14 countries have catchment areas greater than 2 000 km2 (nine Member States and five non-member countries). 
5 14 riigil on valgalasid, mis on suuremad kui 2000 km2 (üheksa liikmesriiki ja viis kolmandat riiki).
These countries as well as the European Union are contracting parties to the convention. 
Need riigid ja Euroopa Liit on konventsiooniosalised.
09 Cooperation in the Danube river basin started in 1985 and in 1998 the Danube River Protection Convention5 came into force. 
09 Koostöö Doonau vesikonnas algas 1985. aastal ja 1998. aastal jõustus Doonau kaitse5 konventsioon.
One of its objectives was to achieve тthe goals of a sustainable and equitable water management, including the conservation, improvement and the rational use of surface waters and ground water in the catchment area as far as possibleу. 
Selle üks eesmärke oli saavutada „säästva ja õiglase veemajanduse eesmärke, sealhulgas valgala pinna-ja põhjavee kaitset, parendamist ja mõistlikku kasutamist”.
Introduction 14 Main types and sources of pollution in the Danube river basin 12 In addition to the national river basin management plans adopted by the Member States, the International Commission for the Protection of the Danube River published a river basin management plan for the whole of the Danube river basin6 in 2009. 
Sissejuhatus 14 Reostuse peamised liigid ja allikad Doonau vesikonnas 12 Lisaks liikmesriikide vastuvõetud riiklikele veemajanduskavadele avaldas Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon 2009. aastal kogu Doonau vesikonna majandamiskava6.
This plan and the 2013 update of the Danube Basin analysis report7 identified various types of pollution of international importance which have an impact on water quality (see Table 3). 
Kavas ja Doonau vesikonna analüüsiaruande 2013. aastal ajakohastatud versioonis7 määrati kindlaks vee kvaliteeti mõjutava rahvusvahelise tähtsusega reostuse liigid (vt 3. tabel).
Types and sources of pollution in the Danube river basin 6 Danube river basin district management plan, final version dated 14.12.2009. 
Reostuse liigid ja allikad Doonau vesikonnas 6 Doonau vesikonna majandamiskava, lõplik versioon kuupäevaga 14.12.2009.
7 2013 update of the Danube Basin analysis report, final version dated 18.10.2014. 
7 Doonau vesikonna analüüsiaruande 2013. aastal ajakohastatud versioon kuupäevaga 18.10.2014.
Types of pollution Sources of the pollution Organic pollution (non-toxic organic substances) The key emitters of organic pollution are point sources: waste water from agglomerations (households) and from industrial installations and in particular collected but untreated waste water and waste water which is not appropriately treated. 
Reostuse liigid Reostuse allikad Orgaaniline reostus (mittetoksilised orgaanilised ained) Orgaanilise reostuse peamised põhjustajad on punktreostusallikad: linnastute (kodumajapidamiste) ja tööstuskäitiste reovesi ning eriti kogutud, kuid puhastamata reovesi ja ebapiisavalt puhastatud reovesi.
Nutrient pollution (nitrogen and phosphorus) The majority of the nutrient emissions come from diffuse sources (89 % for total nitrogen emissions and 78 % for total phosphorus emissions2) such as emissions from agricultural fields (due to fertiliser or manure application3 and atmospheric deposition), soil erosion and surface run-off. 
Toitainereostus (lämmastik ja fosfor) Suurem osa toitainete heitest tuleb hajureostusallikatest (89% üldlämmastiku heitest ja 78% üldfosfori heitest2), nt heide põllumaal (väetise või sõnniku kasutamise3 ja atmosfäärisadestuste tõttu), pinnase erosioonist ja pindmisest äravoolust.
Hazardous substances1 pollution These toxic substances can be emitted from both point sources (urban and industrial waste water) and diffuse sources (such as surface run-off, use of pesticides in agriculture, contaminated and mining sites). 
Ohtlike ainete1 reostus Nende toksiliste ainete heide tuleb nii punktreostusallikatest (asula-ja tööstusreovesi) kui ka hajureostusallikatest (nt pindmine äravool, pestitsiidide kasutamine põllumajanduses, saastunud ja kaevandamisalad).
Hydromorphological alterations These alterations lead to interruption of river and habitat continuity, disconnection of adjacent wetlands or floodplains and changes in the quantity and conditions of flow. 
Hüdromorfoloogilised muudatused Need muudatused häirivad jõe ja elupaikade järjepidevust, ühendust külgnevate märgalade või lammidega ning muudavad veevoolu hulka ja tingimusi.
They are caused mainly by hydropower installations, navigation works and flood protection infrastructure. 
Neid põhjustavad peamiselt hüdroelektrijaamad, laevaliikluse arendustööd ja üleujutuste eest kaitsev taristu.
1 The water framework directive provides a list of so-called priority substances and other pollutants (initially 33, later increased to 45, substances or groups of substances) of which some are considered priority hazardous substances. 
1 Veepoliitika raamdirektiivis on esitatud nn prioriteetsete ainete ja muude saasteainete loetelu (algselt 33, hiljem täiendatud 45ni, ained või ainerühmad), millest teatud aineid peetakse prioriteetseteks ohtlikeks aineteks.
Hazardous substances include for example pesticides, metals and pharmaceuticals. 
Ohtlikud ained on näiteks pestitsiidid, metallid ja ravimid.
2 Based on an estimation of long-term average (2000-2008) hydrological conditions in the Danube river basin. 
2 Doonau vesikonna hüdroloogiliste tingimuste pikaajalise (2000–2008) keskmise hinnangu alusel.
Source: 2013 Update of the Danube Basin analysis report. 
Allikas: Doonau vesikonna analüüsiaruande 2013. aastal ajakohastatud versioon.
Introduction 15 EU instruments available for implementing EU water policy 13 The EU supports its water policy by providing financial resources and by legal and regulatory instruments. 
Sissejuhatus 15 ELi veepoliitika rakendamiseks kättesaadavad ELi vahendid 13 EL toetab oma veepoliitikat rahaliste, õiguslike ja regulatiivsete vahenditega.
The main funding sources from the EU budget are: я the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund: the bulk of the funding allocated in the 2007-2013 programme period went to infrastructure projects in the field of waste water. 
Peamised ELi eelarvest rahastamise allikad on: – Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond: enamik programmiperioodil 2007–2013 eraldatud rahalistest vahenditest anti reoveega seotud taristuprojektidele.
Other fields of intervention where a positive impact on water quality is possible are integrated pollution prevention and control and rehabilitation of industrial and contaminated sites; я the European Agricultural Fund for Rural Development: a number of measures in the rural development programmes can have either a direct or an indirect impact on water quality. 
Muud valdkonnad, kus sekkumine võib parandada vee kvaliteeti, on saastuse kompleksne vältimine ja kontroll ning saastunud ja tööstusalade taastamine; – Euroopa Maaelu Arengu Põl-lumajandusfond: paljud maaelu arengukavades sisalduvad meetmed võivad vee kvaliteeti otseselt või kaudselt mõjutada.
Agri-environmental payments are an example of a measure that can have a direct impact. 
Põllumajanduslik keskkonnatoetus on näide meetmest, mis võib avaldada otsest mõju.
They are granted to farmers who make agri-environmental commitments going beyond compulsory legislation on a voluntary basis. 
Seda antakse põllumajandustootjatele, kes võtavad endale vabatahtlikult põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud kohustusi, mis ületavad kohustuslikke õigusakte.
14 Table 4 shows the EU contribution allocated to Member States having part or all of their territory in the Danube river basin. 
14 4. tabelis on esitatud ELi vahendid, mis on eraldatud liikmesriikidele, kelle territoorium või osa sellest asub Doonau vesikonnas.
15 The main legal instrument used in addition to the directives and regulations mentioned in Tables 1 and 2 is the cross-compliance mechanism. 
15 Lisaks 1. ja 2. tabelis nimetatud direktiividele ja määrustele on peamine kasutatud õiguslik vahend nõuetele vastavuse mehhanism.
It ties direct payments made to farmers in the context of the common agricultural policy and a number of payments under rural development programmes to (i) compliance with a series of rules relating to the environment, food safety, animal and plant health and animal welfare, the so-called statutory management requirements (SMRs) and (ii) maintaining agricultural land in good agricultural and environmental condition, the so-called GAEC standards8. 
See seob põllumajandustootjatele antavad ühise põllumajanduspoliitika otsetoetused ja mitu maaelu arengukavade toetust i) vastavusega mitmele keskkonna, toiduohutuse, loomade ja taimede tervise ja loomade heaoluga seotud eeskirjale ehk nn kohustuslikele majandamisnõuetele (SMR) ning ii) vastavusega maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise ehk GAEC standarditele8.
Non-compliance with these standards and requirements can lead to a reduction in the aid amount granted to a farmer. 
Nimetatud standardite ja nõuete täitmata jätmisel võidakse kärpida põllumajandustootja toetussummat.
8 In the 2007-2013 programme period there were 18 SMRs and 15 GAEC standards. 
8 Programmiperioodil 2007–2013 oli kohustuslikke majandamisnõudeid 18 ja GAEC standardeid 15.
EU contribution allocated for the 2007-2013 programme period (as of 31.12.2014)1 1 The amounts relate to the nine Member States that have more than 2 000 km2 of their territory in the Danube river basin. 
Programmiperioodiks 2007–2013 eraldatud ELi vahendid (alates 31.12.2014)1 1 Summad kuuluvad üheksale liikmesriigile, kelle territooriumist enam kui 2000 km2 asub Doonau vesikonnas.
2 For Germany the amount taken into account relates to the two regions that are in the Danube river basin (Baden-W÷rttemberg and Bayern). 
2 Saksamaa puhul kuulub arvesse võetud summa kahele Doonau vesikonna piirkonnale (Baden-Württemberg ja Baieri).
Source: For the European Regional Development Fund/Cohesion Fund: Commission database Infoview and for European Agricultural Fund for Rural Development: financial implementation reports 2014. 
Allikad: Euroopa Regionaalarengu Fondi / Ühtekuuluvusfondi kohta: komisjoni andmebaas Infoview; Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kohta: 2014. aasta rahalise rakendamise aruanded.
Funding source Area of intervention Amount in billion euro European Regional Development Fund and Cohesion Fund Waste water 6.35 European Agricultural Fund for Rural Development Agri-environmental payments 6.392 Table 4 
Rahastamisallikas Sekkumisvaldkond Summa miljardites eurodes Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond Reovesi 6,35 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond Põllumajanduslik keskkonnatoetus 6,392 4. tabel
Audit scope and approach 16 Through this audit the Court assessed whether the implementation of the water framework directive by the Member States led to an improvement in water quality. 
Auditi ulatus ja 16 lähenemisviis 16 Kontrollikoda hindas auditiga, kas tänu veepoliitika raamdirektiivi rakendamisele liikmesriikides on vee kvaliteet paranenud.
17 The audit focused on surface water quality in four Member States of the Danube river basin covering the upper, central and lower part of the basin: the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia9. 
17 Audit keskendus pinnavee kvaliteedile Doonau vesikonna ülem-, kesk-ja alamosa hõlmavas neljas liikmesriigis: Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia9.
It covered three main aspects: pollution from agglomerations, from industrial installations and from agriculture. 
Selles käsitleti kolme peamist aspekti: linnastutest, tööstuskäitistest ja põllumajandusest lähtuv reostus.
18 The Court addressed the following three questions: (a) Were the measures in the 2009 river basin management plans well targeted and of a type and extent necessary to ensure the achievement of good water quality in 2015? (b) Are the measures and instruments implemented by the Member States appropriate to reduce pollution by waste waters? (c) Are the measures and instruments implemented by the Member States appropriate to reduce diffuse pollution from agriculture? 
18 Kontrollikoda püstitas kolm küsimust: a) Kas 2009. aasta veemajanduskavad olid piisavalt sihipärased ning laadilt ja ulatuselt otstarbekad, et tagada vee hea kvaliteedi saavutamine aastaks 2015? b) Kas liikmesriikide rakendatud meetmed ja vahendid on reovee saastuse vähendamiseks asjakohased? c) Kas liikmesriikide rakendatud meetmed ja vahendid on põllumajandusest lähtuva hajureostuse vähendamiseks asjakohased?
16 19 The visits to the Member States were conducted between March 2013 and January 2014. 
19 Liikmesriike külastati ajavahemikul märts 2013 – jaanuar 2014.
The periods to which the various pieces of evidence collected relates are mentioned in the different sections of this report. 
Ajava-hemikud, millega kogutud tõendid seonduvad, on ära toodud aruande eri osades.
Documentary reviews and analyses continued to be carried out after January 2014, in particular to take into account the updates of the river basin management plans (published for consultation10 starting in December 2014) and the new rural development programmes (2014-2020 programme period) approved in 2015. 
Pärast 2014. aasta jaanuari jätkati dokumentide läbivaatamist ja analüüse, et võtta arvesse eelkõige veemajanduskavade ajakohastatud teavet (avaldatud 2014. aasta detsembris algava konsulteerimise jaoks10) ning uusi, 2015. aastal heaks kiidetud maaelu arengukavu (programmiperiood 2014–2020).
20 Water bodies can also be affected by hydrological and/or morphological alterations as well as other types of pollution that prevent them from achieving good water quality status. 
20 Veekogusid võivad mõjutada ka hüdroloogilised ja/või hüdromorfoloogilised muutused, samuti muud tüüpi reostus, mis takistab saavutada vee head kvaliteeti.
These were not within the scope of the audit. 
Need aspektid auditi ulatusse ei kuulunud.
21 The Court has already published other special reports11 in related fields. 
21 Kontrollikoda on juba avaldanud eriaruandeid sarnastes valdkondades11.
9 Part of the Czech Republic, a major part of Slovakia and the whole of Romania and Hungary are in the Danube river basin. 
9 Doonau vesikonda kuulub osa Tšehhi Vabariigist, suur osa Slovakkiast ning kogu Rumeenia ja Ungari.
The total area of these Member States (expressed in km2) represents around half (49.4 %) of the Danube river basin. 
Nende liikmesriikide kogupindala (väljendatuna km2-tes) moodustab ligikaudu poole (49,4%) Doonau vesikonnast.
10 By December 2015 Member States had to adopt the second river basin management plans. 
10 Liikmesriigid pidid teise veemajanduskava vastu võtma 2015. aasta detsembriks.
According to the water framework directive, the draft river basin management plans are subject to a consultation procedure with the parties interested in the implementation of the directive. 
Veepoliitika raamdirektiivi kohaselt kehtib esialgsete veemajanduskavade puhul direktiivi rakendamisest huvitatud osapooltega konsulteerimise kord.
11 Special Report No 8/2008 тIs cross-compliance an effective policy?у, Special Report No 7/2011 тIs agri-environment support well designed and managed?у, Special Report No 5/2011 тSingle payment scheme (SPS): issues to be addressed to improve its sound financial managementу, Special Report No 4/2014 тIntegration of EU water policy objectives with the CAP: a partial successу and Special Report No 2/2015 тEU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectivesу (http://eca.europa.eu). 
11 Eriaruanne nr 8/2008 „Kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?”, eriaruanne nr 7/2011 „Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?”, eriaruanne nr 5/2011 „Ühtse otsemaksete kava usaldusväärse finantsjuhtimise parandamise käigus käsitlemist vajavad küsimused”, eriaruanne nr 4/2014 „ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud” ja eriaruanne nr 2/2015 „ELi toetus asulareoveepuhastitele Doonau vesikonnas: vajatakse täiendavaid jõupingutusi, aitamaks liikmesriikidel ELi reoveepoliitika eesmärke saavutada” (http://eca.europa. eu).
The assessment is made at water body level12 on the basis of the systems and methods defined by the Member States within the rules specified by the water framework directive. 
Hindamine toimub veekogu tasandil12 liikmesriikide poolt veepoliitika raamdirektiivis sätestatud eeskirjade kohaselt määratletud süsteemide ja meetodite alusel.
There are two components to assessing water quality: я the ecological status/potential13: Member States have to make the assessment by taking into account various factors, called тquality ele-mentsу: biological elements (such as aquatic flora and fish fauna), hydromorphological elements and chemical and physico-chemical elements14. 
Vee kvaliteedi hindamine koosneb kahest osast: – ökoloogiline seisund/potentsiaal13: liikmesriigid peavad hindamisel arvesse võtma eri kvaliteeditegureid: bioloogilised tegurid (nt veetai-med ja kalastik), hüdromorfoloogilised tegurid ning keemilised ja füüsikalis-keemilised tegurid14.
The latter include organic pollution (measured by the parameters biochemical oxygen demand (BOD5) and chemical oxygen demand (COD)), nutrient conditions and selected chemical substances15. 
Viimaste hulka kuuluvad orgaaniline reostus (mida mõõdetakse selliste parameetritega nagu biokeemiline hapnikutarve (BHT5) ja keemiline hapnikutarve (KHT)), toitainesisaldus ja teatavad keemilised ained15.
The classification is made according to five categories: high, good, moderate, poor and bad; я the chemical status: Member States have to assess whether the environmental quality standards16 for the substances defined by EU legislation were respected or not (i.e. 41 priority substances or groups of substances were to be evaluated for the 2009 river basin management plans). 
Liigitamine toimub viie kategooria alusel: väga hea, hea, mõõdukas, halb ja väga halb; – keemiline seisund: liikmesriigid peavad hindama, kas ELi õigusaktides kindlaks määratud ainete suhtes kehtivaid keskkonnakvaliteedi standardeid16 järgitakse või mitte (see tähendab, et 2009. aasta veemajanduskavadega seoses tuli hinnata 41 prioriteetset ainet või ainerühma).
The classification results in a score of either тgoodу or тfailу. 
Liigitamisel antakse tulemuseks kas „hea” või „halb”.
23 The overall classification of the ecological status is defined by the lowest observed individual quality element. 
23 Ökoloogilise seisundi üldine liigitamine sõltub vähimast täheldatud üksikust kvaliteeditegurist.
Equally, the chemical status can be rated as тgoodу only when the standards for all substances are complied with. 
Samuti võib keemilist seisundit hinnata heaks ainult siis, kui on järgitud kõigi ainete suhtes kehtivaid standardeid.
This is known as the тone-out all-outу rule. 
Seda tuntakse kui reeglit „üks halb – kõik halb” („one out all out”).