natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given the shortcomings identified, we consider that this conclusion may be too optimistic. 21 
Tuvastatud puudusi arvesse võttes leiame, et see järeldus võib olla liiga optimistlik. 21
Managing authorities have improved their fraud prevention measures but made no significant progress towards proactive fraud detection 29 Managing authorities are expected to develop effective and proportionate fraud prevention and detection measures in response to identified risks, in such a way that the opportunity to commit fraud is substantially reduced. 
Korraldusasutused on pettuste ennetamise meetmeid küll parandanud, kuid ennetava pettuste avastamise suunas ei ole toimunud erilist arengut 29 Korraldusasutustelt oodatakse selliste tõhusate ja proportsionaalsete pettuse ennetamise ja avastamise meetmete väljatöötamist, mis võimaldavad tuvastatud riskidele reageerida nii, et pettuse toimepanemise võimalus muutub oluliselt väiksemaks.
Managing authorities have developed specific fraud prevention measures for 2014-2020 30 We found that the additional anti-fraud measures developed for the 2014-2020 period largely focus on preventive actions, which are more comprehensive than those set up for 2007-2013. 
Korraldusasutused on aastateks 2014–2020 välja töötanud spetsiaalsed pettuste ennetamise meetmed 30 Leidsime, et 2014.–2020. aasta perioodiks välja töötatud täiendavad pettusevastased meetmed on peamiselt suunatud ennetusega seotud tegevustele, mis on 2007.–2013. aasta perioodi omadest ulatuslikumad.
Our survey showed that such additional preventive measures mainly comprise fraud-awareness training for staff, policies on conflicts of interest and ethical guidance for employees and beneficiaries, and the publication of high-level institutional anti-fraud statements or declarations. 
Meie uuring näitas, et kõnealused täiendavad ennetusmeetmed on peamiselt töötajate koolitus nende pettusealase teadlikkuse tõstmiseks, huvide konflikti käsitlev poliitika, eetikasuunised töötajatele ja toetusesaajatele ning kõrgemal tasemel institutsiooniliste pettusevastaste avalduste või deklaratsioonide avaldamine.
31 Our survey also showed that managing authorities consider fraud-awareness measures (both staff training and measures targeting intermediate bodies and project beneficiaries), policies on conflicts of interest and codes of conduct to be the most effective way of preventing fraud in the use of EU Cohesion funding (see Figure 4). 
31 Samuti selgus meie uuringus, et korraldusasutused peavad pettusealase teadlikkuse suurendamise meetmeid (töötajate koolitus ning vahendusasutustele ja projektide toetusesaajatele suunatud meetmed), huvide konflikti käsitlevat poliitikat ja tegevusjuhendit kõige tõhusamaks viisiks, kuidas ennetada pettusi ELi ühtekuuluvusvahendite kasutamisel (vt joonis 4).
Other fraud prevention measures, such as employee support programmes (aimed at reducing pressure on employees exposed to fraud) and bounty schemes (whereby managing authorities make public their intention to reward whistleblowers of fraud), remain infrequent, although they are considered reasonably effective. 
Ülejäänud pettuste ennetamise meetmed, nagu töötajate toetamiseks mõeldud programmid (mille eesmärk on vähendada survet pettusega kokku puutuvatele töötajatele) ja premeerimissüsteemid (korraldusasutused teatavad avalikult oma kavatsusest pettusest teatajaid premeerida), jäävad pigem harvadeks, kuigi neidki peetakse piisavalt tõhusateks.
32 Several Member States have taken a more innovative approach to preventing fraud against the EU’s financial interests, such as by involving civil society organisations in monitoring the execution of public contracts or running campaigns questioning the social acceptability of certain fraudulent practices (see Box 2). 
32 Mitu liikmesriiki kasutab ELi finantshuvide kahjustamisega seotud pettuste ennetamiseks innovatiivsemat lähenemist, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist hankelepingute täitmise jälgimisse või teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mille eesmärk on vähendada ühiskonna sallivust pettuste suhtes (vt 2. selgitus).
23 Box 2 Innovative fraud prevention measures Integrity pacts In 2015 the European Commission and Transparency International, a global non-governmental organisation actively fighting corruption and particularly known for its publication of the Corruption Perception Index (CPI), launched a pilot project on ‘integrity pacts’ as an innovative way of preventing fraud in EU cohesion policy projects. 
24 2. selgitus Innovatiivsed pettuste ennetamise meetmed Ausameelsuse kokkulepped 2015. aastal käivitasid Euroopa Komisjon ja Transparency International (ülemaailmne valitsusväline organisatsioon, mis tegeleb aktiivselt korruptsiooni vastu võitlemisega ning on eeskätt tuntud korruptsiooni tajumise indeksi avaldamise tõttu) katseprojekti ausameelsuse kokkulepete kui innovatiivse viisi kohta ennetada pettusi ELi ühtekuuluvuspoliitika projektides.
An integrity pact is an agreement in which the authority responsible for awarding a public contract and the economic operators bidding for the contract undertake to abstain from corrupt practices and ensure transparency in the procurement process. 
Ausameelsuse kokkulepe on kokkulepe, millega riigihanke välja kuulutanud asutus ja hankelepingu saamiseks pakkumusi esitavad ettevõtjad võtavad endale kohustuse hoiduda korruptiivsetest tavadest ja tagada hankemenetluse läbipaistvus.
Pacts also include a separate agreement engaging a civil society organisation (such as an NGO, a foundation or a local community-based organisation) to monitor all parties’ compliance with their commitments. 
Nende kokkulepete juurde kuulub eraldi kokkulepe, millega kaasatakse kodanikuühiskonna organisatsioon (nt valitsusväline organisatsioon, sihtasutus või kohaliku kogukonna organisatsioon) kõikide poolte kohustuste täitmise jälgimisse.
The purpose of integrity pacts is to increase transparency, accountability and good governance in public contracting, enhance trust in public authorities and promote cost efficiency and savings through better procurement. 
Ausameelsuse kokkulepete eesmärk on suurendada läbipaistvust, vastutust, riigihangete head juhtimistava ja usaldust riigiasutuste vastu ning saavutada parema hankeprotsessi abil suurem kulutõhusus ja säästlikkus.
The second phase of the project began in 2016 and will run for four years24. 
Projekti teine etapp algas 2016. aastal ning see kestab neli aastat24.
We discussed the use of integrity pacts with civil society organisations in Latvia, Romania and Hungary, which were generally positive about the initiative. 
Arutlesime ausameelsuse kokkulepete rakendamise teemal Läti, Rumeenia ja Ungari kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes olid algatuse suhtes üldiselt positiivselt meeles tatud.
“FRAUD OFF!” campaign In March 2017, the Latvian AFCOS launched an awareness-raising campaign called “FRAUD OFF!” questioning the social acceptability of certain types of fraudulent behaviour. 
Kampaania „Lõpp pettustele!“ 2017. aasta märtsis algatas Läti pettustevastane koordineerimistalitus teadlikkuse tõstmise kampaania „Lõpp pettustele!“, mille eesmärk oli vähendada sotsiaalset sallivust teatavate pettustega seotud käitumismustrite vastu.
National TV channels ran campaign advertisements featuring national celebrities, and publicity material was distributed to institutions, businesses, shops and the population in general. 
Riigi telekanalid näitasid kampaaniavideoid, kus osalesid Läti kuulsused, ning asutustele, ettevõtetele, kauplustele ja rahvale jagati reklaammaterjale.
These are mainly on-the-spot checks (audits), internal fraud reporting mechanisms and, to a lesser extent, the identification of specific fraud indicators25 (red flags). 
Peamiselt on tegemist kohapealsete kontrollidega (auditid), organisatsioonisiseste pettustest teavitamise mehhanismidega ning vähemal määral ka pettuse indikaatorite (hoiatavad märgid) kindlakstegemisega25.
Both through the survey and during our visits to Member States, we found very few additional ’proactive’ controls to detect fraud (e.g. specific checks for collusion in public procurement, such as the semantic analysis of bids received or the identification of abnormal bidding patterns). 
Nii oma uuringus kui ka liikmesriikidesse tehtud külaskäikude ajal tuvastasime vaid üksikud täiendavad ennetavad kontrollimeetmed pettuste avastamiseks (nt eraldi kontrollid kokkumängu avastamiseks riigihangetes, sh laekunud pakkumiste semantiline analüüs või ebatavaliste pakkumismustrite kindlakstegemine).
Practical problems limit the usefulness of fraud hotlines for whistleblowers 34 Our survey showed that managing authorities make little use of fraud hotlines for whistleblowers, even though they generally consider this tool to be an effective fraud detection method. 
Praktilised probleemid vähendavad rikkumistest teatamiseks loodud vihjeliini kasulikkust 34 Meie uuringust selgus, et korraldusasutused kasutavad vaid vähesel määral rikkumistest teatamiseks loodud vihjeliine, kuigi üldiselt peavad nad seda tõhusaks pettuste avastamise meetodiks.
Fraud hotlines and other whistleblowing mechanisms allow managing authorities (and other relevant Member State authorities) to become aware of potential fraud that other controls have failed to detect26. 
Pettusest teatamise vihjeliinid ja muud rikkumisest teatamise mehhanismid võimaldavad korraldusasutustel (ja teistel liikmesriikide asjaomastel ametiasutustel) saada teavet võimalike pettuste kohta, mida muude kontrollimeetmete abil ei ole suudetud avastada26.
Various studies show that these methods are regarded as the most important source of fraud reports27. 
Erinevad uuringud näitavad, et kõnealuseid meetodeid peetakse kõige olulisemateks pettustest teatamise allikateks27.
During our visits, we assessed whistleblowing mechanisms and found a number of practical problems with their use. 
Oma külaskäikude ajal hindasime rikkumisest teatamise mehhanisme ja tuvastasime nende kasutamisel mitmeid praktilisi probleeme.
For example, they are not always anonymous and there is a risk of insufficient awareness of them among project beneficiaries and the general public. 
Näiteks ei ole need mehhanismid alati anonüümsed ning projekti toetusesaajad ja üldsus ei pruugi neist piisavalt teadlikud olla.
In the event of regulatory limitations on the use of anonymous denunciation channels, managing authorities and AFCOSs can always redirect anonymous whistleblowers to the fraud notification system put in place by OLAF28. 
Juhul kui anonüümsete rikkumistest teatamise kanalite kasutamist takistavad õiguslikud piirangud, võivad korraldusasutused ja pettustevastased koordineerimistalitused suunata anonüümsed teatajad alati OLAFi loodud pettustest teatamise süsteemi28.
35 On 23 April 2018 the Commission proposed a Directive on the protection of whistleblowers. 
35 23. aprillil 2018 esitas komisjon direktiivi ettepaneku rikkumistest teatajate kaitse kohta.
This aimed to unify the different approaches currently applied by Member States and to increase the level of protection for people reporting on breaches of Union law, including all breaches affecting the EU`s financial interests. 
Selle eesmärk oli ühendada liikmesriikides praegu kohaldatavad erinevad lähenemisviisid kokku üheks ning suurendada ELi õigusaktide rikkumistest, sealhulgas ELi finantshuve kahjustavatest rikkumistest teatavate isikute kaitsetaset.
In our opinion on the proposal, issued on 15 October 2018, we stated our view that the introduction or expansion of whistleblowing arrangements in all Member States would help improve the management of EU policies through the actions of citizens and employees. 
Oma 15. oktoobril 2018. aastal avaldatud arvamuses leidsime, et rikkumistest teatamise võimaluste kasutuselevõtt või laiendamine kõikides liikmesriikides aitaks parandada ELi poliitika juhtimist kodanike ja töötajate tegevuse abil.
However, we also highlighted some areas of concern, such as the overly complex material scope of the proposal, which could reduce the legal certainty for potential whistleblowers and thus deter them from reporting. 
Tõime siiski välja ka mõned murekohad, nagu ettepaneku kohaldamisala liigne keerukus, mis võib vähendada võimalike rikkumistest teatajate õiguskindlust ja panna nad teatamisest loobuda.
Other issues we raised were the lack of clear obligations regarding awareness-raising and staff training, and our conviction that people who have reported anonymously should not be denied 26 It is in the very nature of fraud against EU cohesion policy funds that perpetrators identify the limitations of existing controls and attempt to exploit them in order to obtain direct or indirect unlawful gains. 27 In particular ‘Report to the Nations’, the 2018 global study on occupational fraud and abuse published by the Association of Certified Fraud Examiners (ACFE). 
Juhtisime tähelepanu ka sellele, et teadlikkuse tõstmise ja töötajate koolitamise osas puuduvad selged kohustused, ning väljendasime seisukohta, et isikutele, kes on rikkumisest anonüümselt teatanud, tuleb tagada rikkumisest teataja kaitse, kui nende isik tuleb hiljem avalikuks 29. Mis puudutab direktiivi vastuvõtmist, siis Euroopa Parlament ja liikmesriigid jõudsid 12. märtsil 2019 esialgsele kokkuleppele uute eeskirjade suhtes, millega tagatakse kaitse ELi õiguse rikkumisest teatavatele isikutele30. (ACFE).
According to this study, fraud is mainly detected through tip-offs, whether from employees, customers, competitors or anonymous sources. 
Selle uuringu kohaselt avastatakse pettusi peamiselt tänu vihjetele, mille annavad kas töötajad, kliendid, konkurendid või anonüümsed allikad.
28 The “Report fraud” tool at https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/report-fraud_en. 
28 „Teata pettusest“ vahend veebilehel https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/report-fraud_et.
Data analytics is under-used for fraud detection 36 The Commission encourages managing authorities to use data analytics proactively to detect potentially high-risk situations, identify red flags and refine the aim of measures to combat fraud. 
Andmete analüüsi kasutatakse liiga vähe pettuste avastamiseks 36 Komisjon ergutab korraldusasutusi omaalgatuslikult kasutama andmete analüüsi, et tuvastada võimalikud riskantsed olukorrad, teha kindlaks ohumärgid ja täpsustada pettuse vastu võitlemise meetmete eesmärki.
Data analytics should be a systematic part of project selection, management verifications and audits31. 
Andmete analüüs peaks olema korrapärane osa projektide valikuprotsessist, juhtimiskontrollist ja audititest31.
In the framework of the fight against fraud, the Commission offers a specific data-mining tool (Arachne) to help managing authorities identify projects that might be subject to risks of fraud. 
Komisjon pakub pettusevastase võitluse raames spetsiaalset andmekaevevahendit (Arachne), et aidata korraldusasutustel tuvastada projekte, millega võivad kaasneda riskid või pettus.
According to the information we received from the Commission, in December 2018 Arachne was being used by 21 Member States for 165 OPs representing 54 % of all EU cohesion funding for 2014-2020 (excluding ETC). 
Komisjonilt meile laekunud teabe kohaselt kasutasid 2018. aasta detsembris Arachnet 21 liikmesriiki 165 rakenduskava puhul, mis moodustasid rahaliselt 54 % kõigist ELi perioodi 2014–2020 ühtekuuluvusvahenditest (v.a Euroopa territoriaalne koostöö).
In our special report 01/2019: “Fighting fraud in EU spending: action needed”, we highlighted the importance of Arachne as a fraud prevention tool. 
Oma eriaruandes nr 1/2019: „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vaja on tegutseda“ rõhutasime Arachne tähtsust pettuste ennetamise vahendina.
We have now assessed Arachne’s role as a data analytics tool for fraud detection. 
Oleme nüüd hinnanud ka Arachne rolli andmeanalüüsivahendina pettuste avastamiseks.
37 One of the most significant observations arising from our audit work is that managing authorities do not sufficiently use data analytics for fraud detection. 
37 Üks olulisemaid audititöö käigus tehtud tähelepanekuid on tõsiasi, et korraldusasutused ei kasuta pettuste avastamiseks piisavalt andmeanalüüsi.
Our survey showed that only one in every two managing authorities uses data analytics tools in this way (see Figure 5). 
Meie uuringust selgus, et selleks kasutab andmenanalüüsi üksnes iga teine korraldusasutus (vt joonis 5).
Arachne in particular is under-used. 
Eriti vähe kasutatakse Arachnet.
In the Member States we visited we found that: o One Member State (Greece) has not provided any information as to whether or not Arachne will be introduced in the near future. 
Liikmesriike külastades tuvastasime, et o üks liikmesriik (Kreeka) ei ole esitanud mingit teavet selle kohta, kas Arachne võetakse lähemas tulevikus kasutusele või mitte.
26 o In four of the remaining six Member States, even where they have decided to use Arachne the managing authorities have made little progress on uploading the necessary operational data or using the tool for their internal controls. o The Arachne Charter allows access only to managing authorities, certifying authorities and audit authorities. 
Kreeka korraldusasutused ei ole vastu võtnud ka ühtki muud sarnast andmeanalüüsivahendit, mis oleks kasutatav riigi kõigi rakenduskavade puhul. o Ülejäänud kuuest liikmesriigist neljas olid korraldusasutused, isegi kui nad olid otsustanud Arachnet kasutada, teinud vaid piiratud edusamme vajalike operatiivandmete üleslaadimisel või vahendi kasutamisel oma sisekontrollides. o Arachne põhikirja kohaselt on sellele juurdepääs üksnes korraldus-, sertifitseerimis-ja auditeerimisasutustel.
We also found that, in two of the Member States we visited, managing authorities which have fully incorporated Arachne into their management procedures have used the tool to help them to adapt their specific anti-fraud measures to high-risk beneficiaries. 38 We did not obtain any convincing explanation as to why managing authorities were not making full use of the tool, which the Commission makes available free of charge. 
selleks, et hõlbustada konkreetsete pettusevastaste meetmete kohandamist kõrge riskipotentsiaaliga toetusesaajatele. 38 Me ei saanud veenvat selgitust selle kohta, miks korraldusasutused ei kasutanud täiel määral ära komisjoni poolt tasuta kättesaadavaks tehtud vahendit.
However, the Commission’s own November 2018 study (see paragraph 24 and Box 1) concluded that managing authorities consider that, its current form, Arachne does not entirely meet their needs. 
Komisjoni 2018. aasta novembri uuringus (vt punkt 24 ja 1. selgitus) jõuti siiski järeldusele, et korraldusasutused peavad praegusel kujul Arachnet vaid osaliselt oma vajadustele vastavaks.
The authors of the study found this particularly worrying, as the usefulness of Arachne is largely perceived to depend on the number of OPs feeding information into the tool32. 
Uuringu autorid pidasid seda iseäranis murettekitavaks, sest Arachne kasulikkuse tajumine sõltub suuresti rakenduskavade arvust, mille kohta vahendisse teavet sisestatakse32.
39 Nevertheless, during our visits we were able to identify some examples of good practice where Member State authorities had developed data analytics tools to help with the identification of potential fraud risks (see Box 3). 
39 Külaskäikude ajal leidsime siiski ka mõned näited headest tavadest, kus liikmesriikide ametiasutused olid välja töötanud andmete analüüsimise vahendid, mis aitasid neil tuvastada võimalikke pettuseriske (vt 3. selgitus).
28 Box 3 Good practices in data analytics by Member States We identified the following data analytics tools that are used directly to detect potential fraud in the use of EU Cohesion funding: o In Romania, the National Integrity Agency has developed an IT system (’PREVENT’) that compares the public procurement information provided by contracting authorities and bidders with information from other national databases (e.g. the trade register). 
28 3. selgitus Liikmesriikide head tavad andmete analüüsimisel Tuvastasime alljärgnevad andmete analüüsimise vahendid, mida kasutatakse otseselt selleks, et avastada võimalikke pettusi ELi ühtekuuluvusvahendite kasutamisel. o Rumeenias töötas riikliku lojaalsuse järelevalve amet välja IT-süsteemi („PREVENT“), mis võrdleb riigihanke korraldanud ametiasutuste ja pakkujate esitatud riigihankealast teavet teistes riiklikes andmebaasides (nt äriregistris) sisalduva teabega.
Use of the system in connection with 839 public procurement procedures financed by the EU enabled the Agency to issue 42 integrity warnings for correction or investigation. o In Spain, the intermediate body responsible for implementing a large part of the OP ’Comunidad Valenciana’, in cooperation with higher education institutions, has developed a rapid alert IT system (‘SALER’) combining four separate national and regional databases in order to identify fraud risks. 
Süsteemi kasutamine seoses 839 riigihankemenetlusega, mille taga oli ELi rahastus, võimaldas ametil väljastada 42 hoiatust paranduste tegemiseks või uurimise algatamiseks. o Hispaanias on „Comunidad Valenciana“ rakenduskava elluviimise eest valdavalt vastutav vahendusasutus koostöös kõrgharidusasutustega välja töötanud IT-põhise kiirhoiatussüsteemi („SALER“), mis ühendas nelja eraldiseisvat riiklikku ja piirkondlikku andmebaasi, et tuvastada pettuseriske.
Implementation of this tool is ongoing. 
Selle vahendi rakendamine kestab veel.
Managing authorities lack procedures for monitoring and evaluating fraud prevention and detection measures 40 The Commission encourages Member States and managing authorities to define procedures for monitoring the implementation of fraud prevention and detection measures. 
Korraldusasutustel puuduvad pettuste ennetamise ja avastamise meetmete jälgimiseks ja hindamiseks menetlused 40 Komisjon julgustab liikmesriike ja korraldusasutusi kindlaks määrama menetlusi pettuse ennetamise ja avastamise meetmete jälgimiseks ja hindamiseks.
These should include specific arrangements for reporting what anti-fraud measures have been set up and how they are applied. 
Need peaksid hõlmama konkreetseid kokkuleppeid seoses sellest teatamisega, millised pettusevastased meetmed on tarvitusele võetud ja kuidas neid kohaldatakse.
Member States and managing authorities should use the results of monitoring to evaluate the measures’ effectiveness and rework their anti-fraud strategies and policies as necessary. 
Liikmesriigid ja korraldusasutused peaksid jälgimise tulemusi kasutama selleks, et hinnata meetmete tõhusust ning oma pettusevastase strateegia ja poliitika vajaduse korral ümber töötada.
41 Except in Latvia, we found that none of the managing authorities we visited examines the effectiveness of fraud prevention and detection measures. 
41 Leidsime, et peale Läti ei kontrolli ühegi meie külastatud liikmesriigi korraldusasutus pettuste ennetamise ja avastamise meetmete tõhusust.
They keep limited records of which measures are used and seldom link them to specific results. 
Nad dokumenteerivad piiratud juhtudel, milliseid meetmeid rakendatakse, ja seostavad neid harva konkreetsete tulemustega.
Consequently, anti-fraud systems are not evaluated in terms of their actual results – either by managing authorities or by any other programme authority (e.g. the audit authority) or the AFCOS. 
Sellest tulenevalt ei ole pettusevastaseid süsteeme nende tegelikke tulemusi silmas pidades hinnanud ei korraldusasutused, muud rakenduskavu haldavad asutused (nt auditeerimisasutus) ega ka pettustevastased koordineerimistalitused.
Similar levels of fraud reported for the 2007-2013 and 2014-2020 programming periods 42 Managing authorities and other Member State bodies report fraudulent and non-fraudulent irregularities to the Commission through the IMS. 
Programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 teatatud pettusejuhtumite arv on sarnane 42 Korraldusasutused ja liikmesriikide teised ametiasutused teatavad pettusega seotud ja mitteseotud rikkumistest komisjonile rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi kaudu.