natgillin/translations-raw huggingface dataset:
REPLY OF THE COMMISSION Box 2 While targets should not be revised simply to reflect the latest projection of results, there is no point either to keep sticking to targets that are –despite best efforts-not realistic anymore, e.g. due to changing economic circumstances in which the measures are applied. 
KOMISJONI VASTUS 2. selgitus Kuigi sihtväärtusi ei tohi vähendada lihtsalt selleks, et need kajastaksid värskemaid tulemuste prognoose, ei ole samuti mõtet pidada kinni sihtväärtustest, mis kõikidest pingutustest hoolimata ei ole enam realistlikud, tulenevalt näiteks muutunud majanduslikust olukorrast, milles meetmeid kohaldatakse.
The Commission considers that reducing result targets does not, per definition, represent a reduction in planned efficiency and/or effectiveness. 
Komisjon on seisukohal, et määratluse kohaselt ei tähenda tulemusi käsitlevate sihtväärtuste vähendamine kavandatud tõhususe ja/või mõjususe vähenemist.
It can also be an acknowledgement of the changing economic context, which makes it harder to achieve a number of targets, e.g. job creation. 
Selle näol võib olla tegemist ka muutuva majanduskonteksti tunnistami-sega, mille tõttu on mitut sihtväärtust (nt töökohtade loomine) keerulisem saavutada.
As targeting takes many forms, targeting takes into account identified structural and territorial needs and may result in directing the support to those in greatest needs while the support could have resulted in higher values for indicators in other areas. 
Kuna toetuse suunamiseks on mitu võimalust, võetakse selles arvesse kindlakstehtud struktuurseid ja territoriaalseid vajadusi ning selle tulemusel võidakse toetus suunata suurimatele toetuse vajajatele, samas kui mujal oleks näitajate väärtus toetuse tagajärjel võinud olla suurem.
Targets should not been looked at in isolation but in the context of the strategy of the programme as a whole. 
Sihtväärtusi ei tohi käsitleda eraldiseisvalt, vaid programmide strateegia kui terviku kontekstis.
The Commission publishes in due time the findings of the evaluations carried out on its behalf, but also the quality assessment by the steering group, which includes the usefulness of the report for the Commission. 
Komisjon avaldab aegsalt tema nimel teostatud hindamiste tulemused, aga ka juhtrühma hinnangu nende kvaliteedile, mis käsitleb ka aruande kasulikkust komisjoni jaoks.
The Commission publishes the complete reports of the independent evaluators on the Europa website. 
Komisjon avaldab sõltumatute hindajate aruanded täies mahus Europa veebisaidil.
The evaluations of the Rural Development Programmes revealed certain difficulties in demonstrating the effectiveness, efficiency, achievements and impacts of investment measures in a comprehensive and consistent manner. 
Maaelu arengukavade hindamine tõi esile teatavad probleemid seoses investeerimismeetmete tõhususe, mõjususe, tulemuste ja mõju kõikehõlmava ja järjekindla tõendamisega.
For this reason, the Commission has launched an evaluation intended to improve capacity to identify and understand the impact of measures to support physical investments: http://ec.europa.eu/agriculture/calls-for-tender/tender-documents/2013/275093/specs_en.pdf; this tackles i.a. the issue of the assessment of deadweight. 
Sel põhjusel on komisjon algatanud hindamise, mille eesmärk on suurendada suutlikkust teha kindlaks ja mõista füüsiliste investeeringute toetamiseks kavandatud meetmete mõju (http://ec.europa.eu/agriculture/calls-for-tender/tender-documents/2013/275093/specs_en.pdf ) ning milles käsitletakse muu hulgas tühimõju hindamise küsimust.
It should also improve the demonstration of policy achievements and also contribute to future policy development and implementation. 
Ühtlasi peaks see parandama poliitikasaavutuste tõendamist ning aitama kaasa poliitika tulevasele väljatöötamisele ja rakendamisele.
It is correct that the Czech authorities have set initially rather ambitious targets related to job creation. 
On tõsi, et Tšehhi Vabariigi ametiasutused kehtestasid seoses töökohtade loomisega algselt suhteliselt ambitsioonikad sihtväärtused.
At the same time, the economic/financial crisis has significantly hindered creation of employment. 
Samal ajal on majandus-ja finantskriis töökohtade loomist oluliselt pidurdanud.
Therefore, following the mid-term evaluation, the Annual Examination Meeting 2011 and following the Court’s visit, a revision of these targets has been proposed on 27/09/2012 under the 8th Rural Development Programmes modification, accepted by the Commission on 13/03/2013. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Seepärast tehti 27. septembril 2012 pärast vahehindamist, 2011. aasta läbivaatamiskoosolekut ja kontrollikoja külastust ettepanek kõnealused sihtväärtused maaelu arengukavade kaheksanda muutmise raames läbi vaadata; komisjon kiitis ettepaneku heaks 13. märtsil 2013. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
The reporting of results in the annual progress reports is intended to give a picture of progress in achieving the objectives of the Rural Development Programmes (as well as in the Annual Activity Report of DG AGRI) not necessarily its evaluation. 
Tulemused esitatakse iga-aastastes arenguaruannetes (aga ka põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes) selleks, et anda ülevaade maaelu arengukavade eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, mitte tingimata neile hinnangu andmiseks.
Furthermore, useful information is provided by the Annual Progress Reports on implementation as regards financial execution and outputs. 
Lisaks esitatakse kasulikku teavet finantsteostuse ja väljundite kohta rakendamist käsitlevates iga-aastastes arenguaruannetes.
See also Commission reply to paragraph 43. 
Vt ka komisjoni vastus punktile 43.
The Commission considers that improving the implementation (as far as monitoring is concerned) or the design (evaluation) and accountability are the prime purposes of the monitoring and evaluation system. 
Komisjon leiab, et järelevalve-ja hindamissüsteemi põhieesmärk on parandada rakendamist (järelevalve puhul) või kavandamist (hindamise puhul) ja aruandluskohustuse täitmist.
The Commission will examine the ex-ante evaluations and the plausibility of the targets proposed for the new period. 
Järgmise programmitöö perioodi puhul uurib komisjon kavandatud sihtväärtuste eelhindamist ja usaldusväärsust.
However, the Commission cannot unduly delay the approval of the programmes. 
Komisjon ei saa aga arengukavade heakskiitmisega põhjendamatult viivitada.
In the first versions of Rural Development Programmes, lack of benchmarks and reference information could have led to unrealistic targets being set. 
Maaelu arengukavade esimestes versioonides võis võrdlusaluste ja -andmete puudumine tingida ebarealistlike sihtväärtuste kehtestamise.
The difference in cost can also mirror the economic situation and salary level in the different areas, hence a variation can indeed be expected. 
Kulude erinevused võivad peegeldada ka erinevate piirkondade majanduslikku olukorda ja palgataset, seetõttu on erinevused täiesti ootuspärased.
REPLY OF THE COMMISSION Box 3 – First paragraph The Commission would also like to point out that ‘creat-ing new jobs’ is only one of the concrete objectives linked to the implementation of Axis III where the overarching objective is to improve the quality of life in rural areas and to encourage diversification of economic activity. 
Esimene lõik Komisjon soovib juhtida tähelepanu ka asjaolule, et uute töökohtade loomine on ainult üks kolmanda telje rakendamisega seotud konkreetne eesmärk, samas kui üldeesmärk on parandada elukvaliteeti maapiirkondades ja õhutada majandustegevuse mitmekesistamist.
The Commission considers that this can partly explain the differences in public expenditure per ‘job created’. 
Komisjon leiab, et see selgitab osaliselt erinevusi riiklikus toetuses loodud töökoha kohta.
The RDP of Campania is an example of this. 
Näide selle kohta on Campania maaelu arengukava.
See Commission reply to paragraph 61. 
Vt komisjoni vastus punktile 61.
The explicit introduction of commonly defined target indicators underpinned by an indicator plan for the new programming period as proposed by the Commission should make it easier to assess planned outputs and financial resources against the targets to be achieved. 
Järgmiseks programmitöö perioodiks näitajate kaval põhinevate ühiselt määratletud sihtnäitajate sõnaselge kehtestamine, mille kohta komisjon on ettepaneku teinud, peaks lihtsustama kavandatud väljundite ja rahaliste vahendite hindamist saavutatavate sihtväärtuste põhjal.
It takes time for the results and impacts of a programme to become visible, therefore it can be expected that the modifications to programmes particularly during the early part of the programming period are more related to input-or output related factors (e.g. budgetary constraints or lack of uptake). 
Arengukava tulemuste ja mõju ilmnemine võtab aega, seega on ootuspärane, et eelkõige programmitöö perioodi algetappides käsitlevad arengukavade muudatused rohkem sisendite või väljunditega seotud tegureid (nt eelarvepiirangud või arengukava piiratud kasutuselevõtmine).
However, the conclusions derived from the Mid Term Evaluations, which were among others using available monitoring data, were taken into consideration in programme amendments. 
Arengukavadesse muudatuste tegemisel võeti aga arvesse vahehindamiste põhjal tehtud järeldusi, milles muu hulgas kasutati olemasolevaid järelevalveandmeid.
Amendments to the programmes to avoid ‘decommitment’ need to be assessed in the context of the overall strategy. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Arengukavade muutmist kohustustest vabastamise vältimiseks tuleb hinnata üldstrateegia kontekstis. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?
Establishing quantified targets for rural development measures was a new exercise, and was a learning experience for both Managing Authorities and the Commission. 
Kvantifitseeritud sihtväärtuste kehtestamine oli uus ülesanne, millest said kogemusi nii korraldusasutused kui ka komisjon.
Certain Member States had obviously overestimated the results that could achieve with the funds allocated and have afterwards corrected these estimates. 
Mõned liikmesriigid hindasid eraldatud rahaliste vahenditega saavutatavaid tulemusi ilmselgelt üle ja on oma hinnanguid hiljem muutnud.
Furthermore, the economic context has been changed drastically and required certain adaptation of the expected results. 
Peale selle on majanduslik olukord oluliselt muutunud ja tinginud prognoositud tulemuste teatava kohandamise.
In the annual meetings, all available data and information, e.g. financial, monitoring data, evaluation findings, are taken into account to assess progress in implementation and any need for adjustments in strategy and financial allocations are discussed. 
Iga-aastastel koosolekutel võetakse arvesse kõiki kättesaadavaid andmeid ja kogu teavet, st finants-ja järelevalveandmeid ning hindamiste järeldusi, et hinnata rakendamisel tehtud edusamme, samuti arutatakse seal võimalikku vajadust kohandada strateegiat ja rahaliste vahendite eraldamist.
Since the report quoted by the Court is an implementation report on strategy plans/strategic guidelines, it cannot go in the detailed reasoning behind the budget for each individual Rural Development measure. 
Kuna kontrollikoja tsiteeritud aruanne on strateegiakavade / strateegiliste suuniste rakendamist käsitlev aruanne, ei ole selles üksikasjalikult põhjendatud maaelu arengu iga üksiku meetme eelarvet.
Moreover, it refers to results, but lets the reader understand that is too early for them to become visible. (see point 4: ‘outlook’ in the report). 
Peale selle viidatakse aruandes küll tulemustele, kuid antakse lugejale mõista, et need ei ole veel ilmnenud (vt aruande punkt 4 „Väljavaade”).
Poor results for one indicator are not a sufficient basis to change a policy with a 7 to 9 year implementation period. 
Kehvad tulemused ühe näitaja puhul ei ole piisav alus 7–9aastase rakendusajaga poliitika muutmiseks.
REPLY OF THE COMMISSION 72. 
KOMISJONI VASTUS 72.
Although evaluation results for the current programming period (2007-13) were not yet available, the Commission’s Common Agricultural Policy reform proposals were strongly based on the lessons learnt so far with the CMEF, the on-going experience with implementation of the Rural Development Programmes and on the evaluations of previous programming periods and of rural development measures. 
Kuigi praeguse programmitöö perioodi (2007–2013) kohta ei olnud hindamistulemused veel kättesaadavad, põhinesid komisjoni ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta suurel määral senistel kogemustel ühise järelevalve- ja hindamisraamistikuga, maaelu arengukavade käimasoleval rakendamisel ning programmitöö eelmiste perioodide ja maaelu arengu meetmete hindamisel.
This allowed the Commission to develop and underpin a more results oriented policy with a reinforced monitoring and evaluation system, overcoming some of the shortcomings identified for the 2007-13 programming period. 
See võimaldas komisjonil arendada ja toetada rohkem tulemustele suunatud poliitikat, millega kaasneb tugevdatud järelevalve-ja hindamissüsteem ning kõrvaldatakse teatavad programmitöö perioodil 2007–2013 kindlaks tehtud puudused.
Common reply to 73 and 74 The Commission was bound to present a Common Agricultural Policy reform proposal for the period 2014-2020 early enough in order that it could enter into force in 2014. 
Ühine vastus punktidele 73 ja 74 Komisjon pidi esitama ajavahemikku 2014–2020 käsitleva ettepaneku ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta piisavalt aegsalt, et see saaks 2014. aastal jõustuda.
Taking into account the necessary consultation process and the legislative procedures, the exercise needed to be launched in 2010. 
Võttes arvesse vajalikku konsulteerimisprotsessi ja seadusandlikke menetlusi, tuli sellega alustada 2010. aastal.
This led to a need to use the evaluation data available at that time for the impact assessment. 
Seetõttu sai mõjuhinnangus kasutada tol hetkel kättesaadavaid hindamisandmeid.
The Commission could not wait for more recent evaluation results, i.e. the synthesis of the ex-post evaluation reports of 2000-2006 programming period or the mid-term evaluation reports of the programming period 2007-2013, without substantially delaying the reform. 
Komisjon ei oleks saanud ära oodata värskemaid hindamistulemusi, st programmitöö perioodi 2000–2006 järelhindamise koondaruannet või programmitöö perioodi 2007–2013 vahehindamise aruandeid, ilma et reform oleks märgatavalt edasi lükkunud.
However, the Commission publishes in due time all the evaluations performed on its behalf together with their quality assessments, so the information does become available to Parliament and Council. 
Komisjon avaldab aga aegsalt kõik tema nimel teostatud hindamised koos hinnanguga nende kvaliteedile, seega on asjaomane teave Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadav.
The seven measures presented in Annex 4a of the Impact Assessment represent important rural development measures and provide an overview of different types of support measures. 
Mõjuhinnangu lisas 4a esitatud seitsme meetme näol on tegemist maaelu arengu tähtsate meetmetega, mis annavad ülevaate eri liiki toetusmeetmetest.
See replies to paragraphs 73 and 74. 
Vt vastused punktidele 73 ja 74.
Policy choices are based on a wide range of information, including monitoring and evaluation, and on different political visions on prioritisation of problems and possible solutions. 
Poliitikavalikud tuginevad mitmesugusele teabele, sealhulgas järelevalvele ja hindamisele, ning erinevatele poliitilistele nägemustele probleemide ja võimalike lahenduste prioriteetsusest.
The Commission considers that the questions referred to by the Court come in only once the objectives have been decided and focus on the choice of measures to reach these objectives. The information available through the monitoring and evaluation system, while incomplete and possibly not always fully reliable, was the best available at this stage, taken into account financial and practical limitations faced by the Commission and Member States. 
Komisjon leiab, et kontrollikoja viidatud küsimused on asjakohased alles pärast seda, kui eesmärkides on kokku lepitud, ning need on suunatud kõnealuste eesmärkide saavutamiseks valitud meetmetele. Järelevalve-ja hindamissüsteemi kaudu saadav teave ei ole küll täielik ega pruugi alati olla täiesti usaldusväärne, ent selles etapis oli see parim kättesaadav teave, võttes arvesse rahalisi ja praktilisi piiranguid, millega komisjon ja liikmesriigid peavad arvestama.
The Commission has proposed solutions to a number of problems related to the Monitoring and Evaluation system for the next programming period, however, it should be noted that there will always be the need to find a balance between the benefits of monitoring and evaluation and the costs and administrative burden related to it. 
Komisjon on järgmiseks programmitöö perioodiks välja pakkunud lahendused mitmele järelevalve-ja hindamissüsteemiga seotud probleemile, tuleb aga tähele panna, et alati on vaja leida tasakaal järelevalvest ja hindamisest saadava kasu ning sellega seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
Moreover, the results and impacts of a measure will also be impacted by external factors, hence there will never be 100 % certainty in advance about what is the most effective and efficient measure to reach a given target. 
Peale selle mõjutavad meetme tulemusi ja mõju ka välistegurid, seega ei saa eelnevalt kunagi 100% kindel olla, milline on kõige tõhusam ja mõjusam meede teatava sihtväärtuse saavutamiseks.
The Commission considers that, where available, the Commission - for the design - and the Member States - for the implementation - have used the available monitoring and evaluation input. 
Komisjon on seisukohal, et kui järelevalve-ja hindamisalane teave on olnud kättesaadav, on komisjon kasutanud seda kavandamisel ja liikmesriigid rakendamisel.
The Commission publishes the entire reports of evaluations carried out on its behalf together with their quality assessments on the Europa site, and transmits them to the European Parliament, Council and Court of Auditors. 
Komisjon avaldab kõik tema nimel koostatud täielikud hindamisaruanded koos hinnanguga nende kvaliteedile Europa veebisaidil ning edastab need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
The Commission considers that the CMEF is a valid instrument to monitor and evaluate progress towards achieving the EU’s rural development policy objectives and it has many strengths, although some difficulties have been encountered. 
Komisjon leiab, et ühine järelevalve-ja hindamisraamistik on sobiv vahend ELi maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks ning sellel on mitu tugevat külge, kuigi esinenud on ka teatavaid probleeme.
The Commission, Member States and various stakeholders devote much effort to continuously improving the system. 
Komisjon, liikmesriigid ja mitmesugused sidusrühmad teevad suuri jõupingutusi süsteemi pidevaks parandamiseks.
This experience is being used for the development of an improved monitoring and evaluation system for the next programming period. 
Sellele kogemusele tuginetakse täiustatud järelevalve-ja hindamissüsteemi väljatöötamisel järgmiseks programmitöö perioodiks.
55 The Commission has proposed solutions for a number of problems related to the monitoring and evaluation system for the next programming period, however, it should be noted that there will always be the need to find a balance between the benefits of monitoring and evaluation and the costs and administrative burden related to it. 
55 Komisjon on järgmiseks programmitöö perioodiks välja pakkunud lahendused mitmele järelevalve-ja hindamissüsteemiga seotud probleemile, tuleb aga tähele panna, et alati on vaja leida tasakaal järelevalvest ja hindamisest saadava kasu ning sellega seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
The Commission considers that the objectives expressed in Regulation 1698/2005 and in the Community Strategic Guidelines provide sufficient basis to identify the objectives of the policy. 
Komisjon leiab, et määruses (EÜ) nr 1698/2005 ja ühenduse strateegilistes suunistes täpsustatud eesmärgid loovad piisava aluse asjaomase poliitika eesmärkide kindlakstegemiseks.
Rural Development Programmes proposals have been assessed by the Commission against these objectives and against the needs identified in each programming region (or country) and the money has been allocated on that basis. 
Komisjon on hinnanud maaelu arengukavade ettepanekuid kõnealuste eesmärkide ja igas programmitöö piirkonnas (või riigis) tuvastatud vajaduste põhjal ning raha on eraldatud sellest lähtuvalt.
For multi-year programmes such as the Rural Development Programme, certain results and impacts can only be properly assessed well into the programming period, and afterwards through evaluations. 
Selliste mitmeaastaste programmide puhul nagu maaelu arengukavad on teatavaid tulemusi ja mõjusid võimalik õigesti hinnata alles programmitöö hilisemas etapis ja tagantjärele hindamiste kaudu.
REPLY OF THE COMMISSION 81. 
KOMISJONI VASTUS 81.
Monitoring information is used to support the case for Rural Development Programmes modification. 
Järelevalvealast teavet on kasutatud maaelu arengukavade muudatuste toetamiseks.
The Commission was bound to present a Common Agricultural Policy reform proposal for the period 2014-2020 early enough in order that it would enter into force in 2014. 
Komisjon pidi esitama ajavahemikku 2014–2020 käsitleva ettepaneku ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta piisavalt aegsalt, et see saaks 2014. aastal jõustuda.
This led to a need to use the evaluation data available at that time. 
Seetõttu tuli kasutada sel hetkel kättesaadavaid hindamisandmeid.
The information available through the monitoring and evaluation system, while incomplete and possibly not always fully reliable, was the best available at this stage, taken into account financial and practical limitations faced by the Commission and Member States. 
Järelevalve-ja hindamissüsteemi kaudu saadav teave ei ole küll täielik ega pruugi alati olla täiesti usaldusväärne, ent selles etapis oli see parim kättesaadav teave, võttes arvesse rahalisi ja praktilisi piiranguid, millega komisjon ja liikmesriigid peavad arvestama.
The Commission has proposed solutions for a number of problems related to the Monitoring &Evaluation system for the next programming period, however, there will always be the need to find a balance between the benefits of monitoring and evaluation and the costs and administrative burden related to it. 
Komisjon on järgmiseks programmitöö perioodiks välja pakkunud lahendused mitmele järelevalve- ja hindamissüsteemiga seotud probleemile, ent alati on vaja leida tasakaal järelevalvest ja hindamisest saadava kasu ning sellega seotud kulude ja halduskoormuse vahel.
Moreover, the results and impacts of a measure will also be impacted by external factors, hence there will never be 100 % certainty in advance about what is the most effective and efficient measure to reach a given target. Special Report No 12/2013 – Can the Commission and Member States show that the EU budget allocated to the rural development policy is well spent? 
Peale selle mõjutavad meetme tulemusi ja mõju ka välistegurid, seega ei saa eelnevalt kunagi 100% kindel olla, milline on kõige tõhusam ja mõjusam meede teatava sihtväärtuse saavutamiseks. Eriaruanne nr 12/2013 – Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?