natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These measures may make the difference when deciding whether or not to place a Member State under an EDP, or whether to extend the deadline for correcting an excessive deficit situation (see also paragraph 80). 
Need meetmed võivad olla olulised otsustamaks, kas kohaldada liikmesriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või mitte, või kas pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega (vt ka punkt 80).
Observations 42 60 The definition of such measures is vague and therefore open to interpretation. 
Tähelepanekud 42 60 Nende meetmete määratlus on ebamäärane ja seetõttu vabalt tõlgendatav.
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them. 
Need on määratletud kui „meetmed, millel on ajutine mõju eelarvele ja mis ei too kaasa jätkusuutlikku muutust mitmeperioodilises eelarvepositsioonis”32, või „ühekord-sed meetmed, mille mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile piirdub ühe või mõne aastaga”33, kuid puudub üksikasjalik metoodika nende kindlaksmääramiseks.
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary. 32 Code of Conduct. 
4. selgituses sisalduv soovituslik loend pärineb majandus-ja rahaliidu riikide 2006. aasta rahanduse aruandest ning selles tuuakse mõned näited meetmetest, mida peetakse ühekordseteks ja ajutisteks.
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2. 
33 „Majandus-ja rahaliidu riikide rahandus – 2006”, II osa, punkt 4.2.
The report was issued as European Economy No 3/2006. 
Aruanne avaldati nime all European Economy, nr 3/2006.
The typical case is that of a government offering an am‐ nesty in order to repatriate capital from abroad. 
Tüüpiline on see, kui valitsus pakub maksu-amnestiat selleks, et kapitali välismaalt tagasi tuua.
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large. 
Amnestia võib eeldada ühekordse maksu tasumist, kusjuures see võib olla suur.
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions). 
Mittefinantsvarade müük (kinnisvara, riigile kuuluvad litsentsid ja kontsessioonid).
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years). 
Kõige tuntum näide on UMTSi litsentside müük 2000. aastal (ning mõnes riigis ka järgnevatel aastatel).
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Ajutised õiguslikud muudatused kulude või tulude ajastamisel, millel on valitsemissektori eelarvepositsioonile positiivne mõju.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
See hõlmab maksumäärade muudatusi, mis on selgelt välja kuulutatud ajutis-tena, ning ajutisi muudatusi kulutuste tegemise ja tulude kogumise ajakavas.
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations. 
Erakordsed tulud, mis seonduvad pensionikohustuste ülekandmisega.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Need tulud tähendavad asjaomase ettevõtte makset valitsusele selle eest, et riigile kantakse üle kohustus teha tulevikus ettevõtte töötajatele pensionimakseid.
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important. 
Ühekordse makse suurus sõltub valitsuse hinnangust pensionimaksete kohustuste väärtuse kohta ning võib olla oluline.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings. 
Muutused tuludes või kuludes pärast kohtu või muu pädeva asutuse otsust.
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission. 
Need meetmed hõlmavad näiteks komisjoni otsusel subsiidiumite hüvitamist valitsemissektorile.
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance. 
Väärtpaberistamistehingud, millel on positiivne mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Eelarvepuudujääki suurendavad meetmed Lühiajalised erakorraliste meetmete kulud, mis on seotud suurte looduskatastroofide või muude erakorraliste olukordadega (näiteks sõjategevus).
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Kogemus näitab, et nende kulude erakorralisus sõltub olulisel määral riigi suurusest.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions. Box 4 
Muutused tuludes või kuludes pärast kohtuotsust või komisjoni otsust. 4. selgitus
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Tähelepanekud 43 61 Teine selgitamist vajav võtmeaspekt on mõiste „ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju” (vt punkt 24).
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Si-se-eesmärkidel on küll määratletud mõiste „märkimisväärne negatiivne mõju riigi rahandusele”, kuid „ootamatu majandust kahjustava sündmuse” mõistet ei ole kunagi defineeritud34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Kuna iga üksiku riigi asjaolude kogumit, millele seda mõistet kohaldada, ei ole võimalik kõikehõlmavalt määratleda, siis on vajalik kehtestada kriteeriumid, et anda mõningaid juhiseid, arvestades eelkõige, et sellised sündmused on oma olemuselt ootamatud.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
Määratluse ja juhiste puudumisel liigitas komisjon Prantsusmaa 2013. aasta madala majanduskasvu ootamatult „ootamatuks majandust kahjustavaks sündmuseks”, kuid selle põhjendatust on raske mõista.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Andmete kvaliteedihindamised ja majandusanalüüsid ei ole piisavalt läbipaistvad; analüüse tehakse vastavalt eeskirjadele, kuid need keskenduvad rohkem valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui võlgadele 63 Järgnevas osas käsitletakse komisjoni reservatsioonide ja soovituste läbipaistvust, objektiivsust ja praktilisust.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Eurostati reservatsioonide ja andmete muutmise kriteeriumid ei ole piisavalt läbipaistvad ja objektiivsed 64 Eurostat võib esitada reservatsioone või teha muudatusi, kui leiab, et andmete kvaliteet ei ole piisav.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
Ajavahemikul 2008–2014 esitas Eurostat 12 reservatsiooni ja muutis andmeid kümnel korral, millest ükski ei käsitlenud kontrollikoja kontrollitud liikmesriike.
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
Arvestades tegevuspunktide suurt arvu, on Eurostat reservatsioone esitanud üsna harva.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatu siseversiooni kohaselt.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Tähelepanekud 44 65 Eurostat ei ole kehtestanud selgeid kriteeriume reservatsioonide esitamise ega liikmesriikide andmete muutmise kohta ning menetluse aluseks on ametialane hinnang.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. 
Mõnel juhul, kui Eurostat avastas metoodikaalaseid probleeme, puudus nõuetekohane dokumentatsioon reservatsiooni mitteesitamise põhjuste kohta, sealhulgas selle võimaliku mõju kohta eelarvepuudujäägi ja võla andmetele.
Box 5 describes some of the cases concerned. 
5. selgituses kirjeldatakse mõnd sellist juhtumit.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Mõned näited ebapiisava dokumenteerimise juhtumitest, mis võivad mõjutada eelarvepuudujäägi ja võla andmeid Tšehhi Vabariik ο turupõhisuse või -välisuse kontrolli tehti harva ja suurt hulka avaliku sektori üksusi (ettevõtteid) ei kontrollitud.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Prantsusmaa ο valitsemissektori üksusele laekunud summa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kulude enda kanda võtmise eest (1,6 miljardit eurot (0,1% SKPst) 2004. aastal); ο kohaliku omavalitsuse sektori andmete puudulikkus.
Germany ο non‐market units are not classified in the general government sector from the first year of their non‐mar‐ ket status. ο unavailability of detailed data for the analysis of capital injections, financial derivatives and distributions. 
Saksamaa ο turuvälised üksused ei ole liigitatud valitsemissektorisse alates nende turuvälise seisundi tekkimise aastast; ο üksikasjalike andmete puudumine kapitalisüstide, tuletisinstrumentide ja väljamaksete analüüsiks.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο Malita ja linnavärava projekti liigitamine.
For more details see Annex IV. 
Täpsemaid üksikasju vt IV lisast.
Box 5 Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules... 
5. selgitus Tähelepanekud 45 Majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi analüüse tehakse eeskirjade kohaselt ...
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
Analüüside tulemused esitatakse uute menetluste kohta ELTLi artikli 126 lõike 3 kohases aruandes, pooleliolevate menetluste kohta aga komis-jonisiseses töödokumendis.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus käivitatakse ELTLi sätete kohaselt35, kui komisjon kontrollib liikmesriigi vastavust eelarvedistsipliinile eelarvepuudujäägi ja võla kriteeriumide alusel.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
Selleks teeb majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat järelevalvet eelarve olukorra arengu ning valitsemissektori võla kujunemise üle igas liikmesriigis tegelike andmete, liikmesriigi stabiilsus-või lähenemisprogrammis esitatud kavade ning komisjoni prognooside alusel.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
ELTLi protokollis nr 12 sätestatud künniste ületamine ei too automaatselt kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kuna peab arvestama ka muid asjassepuutuvaid tegureid.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
Nende hulka kuuluvad avatud loetelus toodud majandusnäitajad, mis on rühmitatud keskpika perioodi majandus-, eelarve-ja valitsemissektori võlapositsioonide kaupa36, ja muud liikmesriigi poolt oluliseks peetavad ja välja toodud tegurid.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
Artikli 126 lõike 3 kohased ülevaadatud aruanded käsitlesid kõiki eelnimetatud teemasid. ... kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on seni rohkem keskendunud valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui võlgadele.
68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
68 Võlakriteerium võeti kasutusele alles 2012. aastal, seda rakendatakse järk-järgult ning vähemalt kuni 2020. aastani ei kohaldata seda kõigis liikmesriikides.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Enne 2011. aasta novembrit algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused tuleb tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kriteeriumi alusel ning sellele järgneb kolm aastat kestev üleminekumenetlus, mis käsitleb võlga.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
6. selgituses kirjeldatakse võlakriteeriumi muutumist pärast Maastrichti lepingut.
35 Article 126(2). 
35 Artikli 126 lõige 2.
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 Täisnimekiri on toodud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli2 lõikes 3.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Tähelepanekud 46 Võlakriteeriumi muutumine Euroopa Liidu lepingu protokolliga nr 12, mis allkirjastati 1992. aastal Maastrichtis, seati valitsemissektori eelarvepuudujäägi künniseks 3% SKPst ja võla künniseks 60% SKPst või määr, mis „väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega”.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Kui eeldada 5% suurust aastase nominaalse SKP kasvumäära, siis stabiliseerib eelarvepuudujääk, mis moodustab 3% SKPst, võla suhte SKPsse 60% juures.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Kui suhe ületab 60%, siis põhjustab 3% suurune eelarvepuudujääk võla suhte vähenemise aastas ühe kahekümnendiku võrra erinevusest 60% suuruse kontrollväärtusega.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Teisisõnu peeti võla stabiilse vähenemise tagamiseks piisavaks keskenduda eelarvepuudujäägile, ja pikki aastaid ei peetud vajalikuks kontrollväärtusele lähenemise kiirust täpsemalt kindlaks määrata.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Pärast 2008. aasta kriisi on 5% suuruse aastase nominaalse SKP kasvu ootus ilmselgelt ebarealistlik (vt V lisa).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Seetõttu ei tähenda eelarvepuudujääk, mis moodustab 3% SKPst, enam automaatselt lähenemist 60% suurusele võla suhtele SKPsse (näiteks 3% suuruse aastase nominaalse kasvumäära ja 3% suuruse eelarvepuudujäägi korral stabiliseerub võla suhe SKPsse 100% tasemel.
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Sel põhjusel muudeti võlakriteeriumi.
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’. 
Täpsem määratlus on esitatud nõukogu 8. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1177/2011 artikli 1 lõike 2 punktis b: „[võla suhet SKPsse] käsitatakse [---] piisavalt vähenevana ja kontrollväärtusele rahuldava kiirusega lähenevana, kui eelneva kolme aasta jooksul on erinevus kontrollväärtusega vähenenud võrdlusalusena keskmiselt ühe kahekümnendiku võrra [---]”.
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
23 liikmesriigile, mille suhtes oli 2011. aasta novembris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus juba käimas, rakendatakse aga üleminekureeglit kolme aasta jooksul alates vastava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamisest.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Seetõttu ei kohaldata uut võlakriteeriumi ühetaoliselt kõigile liikmesriikidele vähemalt kuni 2020. aastani (vt ka tabel 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Alates 2011. aastast on olnud reegliks, et valitsemissektori võla suhe SKPsse vastab võlakriteeriumile, kui see ei ole kõrgem kui kontrollväärtus (60% SKPst) või kui erinevus kontrollväärtusest väheneb kolme aasta jooksul keskmiselt ühe kahekümnendiku võrra aastas, kas tagasiulatuvalt, etteulatuvalt või tsüklilise kohanduse alusel.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Võla ja SKP suhte aktsepteeritav vähenemiskiirus on umbkaudu selline, mis rakenduks – sõltumata algsest võlamäärast –, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk on 3% SKPst ja aastane nominaalne kasv 5%.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Kuna nominaalne kasv on alates 2008. aastast pidevalt olnud alla 5%, tuleb võla võrdlusalusega vastavusse viimiseks tuua valitsemissektori eelarvepuudujääk alla 3% SKPst, ning kui algne võlamäär on kõrgem, peab eesmärgiks seatud eelarvepuudujääk olema veelgi väiksem.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. Box 6 
See teeb lähenemisnõuete täitmise eriti keeruliseks suure võlakoormusega riikidele. 6. selgitus
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Tähelepanekud 47 71 Tabelis 4 on kasutatud komisjoni andmeid ning aastate 2013–2020 võla ja SKP suhte projektsiooni37, et arvutada valimisse kuuluva viie riigi aastane suhe, mis saadakse võla võrdlusalusega vastavuse korral38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Üksnes Saksamaa ja Malta, mille võlg püsib 70% tasemel SKPst, jäävad asjaomase ajavahemiku jooksul võlakriteeriumi piiresse.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Küprose puhul, mis lülitati finantsabiprogrammi 2013. aasta aprillis, prognoositakse võla võrdlusalusega vastavuse saavutamist 2018. aastaks.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Prantsusmaa, mille suhtes käivitati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus 2009. aasta aprillis ja eelduste kohaselt lõpetatakse menetlus 2017. aasta lõpus, peaks võlakriteeriumiga vastavuse saavutama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamisel algava kolmeaastase üleminekuperioodi lõpuks (st 2020. aastal).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Kuna Prantsusmaa võla suhe SKPsse oli 2015. aastal aga 96,5%, ei ole tõenäoline, et riik täidab võlakriteeriumi 2020. aastaks.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Itaalia puhul prognoosib komisjon, et sarnaselt Prantsusmaale ületab riigi võla suhe SKPsse võrdlusalusele vastamiseks lubatava maksimummäära kõigil vaatlusaluse ajavahemiku aastatel.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Komisjoni prognoositud stsenaariumi korral ei ole Itaalia, mille võla suhe SKPsse oli 2015. aastal 133,0%, seega suuteline saavutama vastavust võrdlusalusega prognoosi tähtajaks 2020. aastal ning seetõttu rikub esmapilgul ka võlakriteeriumi.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Võla kujunemine komisjoni lähtestsenaariumi kohaselt võrreldes võla võrdlusalusega (kõik näitajad, %) 37 Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Malta andmed pärinevad komisjoni eelarve jätkusuutlikkuse 2015. aasta aruandest (lähtestsenaarium).
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Küprose andmeid komisjon ei käsitle, kuna tegemist on riigiga, mis on lülitatud finantsabiprogrammi.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Seetõttu on Küprose andmed võetud IMFi Küprost käsitleva IV artikli aruandest (IMFi riigiaruanne nr 14/313 – oktoober 2014).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Välja arvatud Tšehhi Vabariik, kus võla suhe SKPsse on alla 60% künnise.