natgillin/translations-raw huggingface dataset:
55 ANNEX I DESCRIPTION OF THE AUDIT EVIDENCE COLLECTION METHODS PRELIMINARY STUDY 1. Prior to undertaking the main research study, a preliminary study was conducted to identify the key risks related to efficient implementation of FP7. 
55 I LISA AUDITI TÕENDUSMATERJALIDE KOGUMISE MEETODITE KIRJELDUS ETTEVALMISTAV UURING 1. Enne peamise teadusuuringu läbiviimist viidi läbi ettevalmistav uuring, et määrata kindlaks seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise peamised riskitegurid.
This exploratory work was based on desk research and interviews with Commission staff involved in the main areas of FP7 implementation, staff dealing with research topics in a number of permanent representations, staff from national research and innovation liaison offices in Brussels and representatives of key beneficiaries such as universities, research organisations and private companies. 
Nimetatud uurimistöö põhines kabineti-uuringul ja intervjuudel, milles küsitleti seitsmenda raamprogrammi rakendamise peamistesse valdkondadesse kaasatud komisjoni töötajaid, mitmes alalistes esinduses teadusuuringute valdkondadega tegelevaid töötajaid, Brüsselis töötavate riiklike teadustegevuse ja innovatsiooni teabevahetusasutus-te töötajaid ning peamiste toetusesaajate (näiteks ülikoolid, teadusorganisatsioonid ja eraettevõtted) esindajaid.
BENCHMARKING VISITS TO NATIONAL FUNDING AGENCIES 2. 
VÕRDLUSANALÜÜSIGA SEOTUD KÜLASTUSED RIIKLIKESSE RAHASTAMISASUTUSTESSE 2.
Five countries were selected for comparative analysis, taking into account the quality of the country’s funding system for research, with the aim of comparing to FP7 rules for participation and Commission’s processes. 
Võrdlusanalüüsiks valiti välja viis riiki, võttes arvesse riigi teadusuuringute rahastamissüsteemi kvaliteeti, eesmärgiga võrrelda seitsmenda raamprogrammi osalemiseeskirju ja komisjoni protsesse.
In these five countries, a total of 10 agencies for funding research were identified using three main selection criteria: the budgetary size of the funding schemes managed, the similarity of funding approach and the recognised excellence of the schemes. 
Nendes viies riigis tuvastati kokku kümnes teadusuuringute rahastamisasutuses kolme peamise valikukriteeriumi kasutamine: hallatava rahastamisskeemi eelarve suurus, rahastamisviisi sarnasus ja skeemide tunnustatud kvaliteet.
The following funding agencies were visited: ο in Germany: the German Science Foundation (DFG), the Federal Ministry of Economics and Technology and the Ministry for Economics and European Affairs of Brandenburg (Managing Authority for Structural Funds); ο in the United Kingdom: research councils, the Technology Strategy Board and regional development agencies; ο in France: the French National Research Agency; ο in the United States of America: the National Science Foundation (NSF) and the Department of Energy; and ο in Switzerland: the Swiss National Science Foundation (SNF). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Külastati alljärgnevaid rahastamisasutusi: ο Saksamaal: Saksamaa Teadusfond (DFG), Föderaalne Majandus-ja Tehnoloogiaministeerium, Brandenburgi Majandus-ja Euroopa Asjade Ministeerium (struktuurifondide haldusasutus); ο Ühendkuningriigis: teadusnõukogud, tehnoloogia strateegia komitee, regionaalarenguasutus; ο Prantsusmaal: Prantsusmaa riiklik teadusuuringute rahastamise agentuur; ο Ameerika Ühendriikides: USA riiklik teadusfond (NSF), energeetikaministeerium ning ο Šveitsis: Šveitsi riiklik teadusuuringute sihtasutus (SNF). Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
56 ANNEX I QUESTIONNAIRE TO BENEFICIARIES 3. 
56 I LISA KÜSIMUSTIK TOETUSESAAJATELE 3.
A sample of more than 300 beneficiaries was asked to comment on aspects important to FP7 implementation, via an electronic questionnaire. 
Rohkem kui 300 toetusesaajat hõlmavalt valimilt küsiti elektroonilise küsimustiku kaudu kommentaare seitsmenda raamprogrammi rakendamise jaoks oluliste aspektide kohta.
The sample was drawn from the key beneficiaries of FP7 within each category of beneficiaries (higher education sector, research institutions, industry, private entities, SMEs). 
Valimi moodustamisel kasutati seitsmenda raamprogrammi peamisi toetusesaajaid igast toetusesaajate kategooriast (kõrgharidussektor, teadusasutused, tööstus, erasektori üksused, VKEd).
The selected beneficiaries are recipients of almost half of the FP7 budget. 
Valitud toetusesaajad moodustavad peaaegu poole seitsmenda raamprogrammi eelarvest.
Around 40 % of the addressees submitted their responses. 
Umbes 40% uuringusse kaasatutest edastasid oma vastused.
SEMI-STRUCTURED INTERVIEWS WITH THE COMMISSION STAFF INVOLVED IN FP7 IMPLEMENTATION 4. 
POOLSTRUKTUREERITUD INTERVJUUD SEITSMENDA RAAMPROGRAMMI RAKENDAMISSE KAASATUD KOMISJONI TÖÖTAJATEGA 4.
In total eight Commission directorates and/or services were selected to be visited during the audit: ο Directorate H — Aerospace, Global Monitoring for Environment and Security, Security and Defence in DG Enterprise and Industry; ο Directorate E — Digital Content and Cognitive Systems in DG Information Society and Media (now Directorate A in DG Communications Networks, Content and Technology); ο Directorate G — Components and Systems in DG Information Society and Media (now Directorate G in DG Communications Networks, Content and Technology); ο Directorate E — Biotechnologies, Agriculture, Food in DG Directorate Research and Innovation ο Directorate F — Health in DG Research and Innovation; ο Directorate G — Industrial Technologies in DG Research and Innovation; ο Directorate I — Environment in DG Research and Innovation; ο the Research Executive Agency — Space and security research. 
Kokku valiti auditi ajal külastamiseks välja kaheksa komisjoni direktoraati ja/või talitust: ο direktoraat H – lennundus-ja kosmosetööstus, ülemaailmne keskkonna-ja turvaseire (GMES), julgeoleku-ja kaitseküsimused – teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ο direktoraat E – digitaalne sisu ja kognitiivsed süsteemid – infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis (praegune direktoraat A sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadis) ο direktoraat G – komponendid ja süsteemid – infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis (praegune direktoraat G sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadis) ο direktoraat E – biotehnoloogia, põllumajandus, toit – teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ο direktoraat F – tervishoid – teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ο direktoraat G – tööstustehnoloogiad – teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ο direktoraat I – keskkond – teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ο Teadusuuringute Rakendusamet – kosmose-ja julgeolekualased teadusuuringud 5.
In each directorate, the audit team arranged for semi-structured interviews with the managers of the administrative and financial unit, the horizontal coordination unit (if existing) and two operational units responsible for conducting the evaluation and monitoring of the scientific progress of the projects. 
Kontrollikoda korraldas igas direktoraadis poolstruktureeritud intervjuud haldus-ja finantsüksuste, horisontaalse koordineerimisüksuse (kui see oli olemas) ja kahe põhitegevusega tegeleva üksuse juhtidega, kes on vastutavad projektide teaduslike edusammude hindamiste läbiviimise ja järelevalve tegemise eest.
Furthermore, the audit team conducted a set of interviews with the key personnel in each DG/service with the aim of obtaining audit evidence on how the DGs/services manage their internal processes. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Lisaks viis kontrollikoda läbi mitu intervjuud iga peadirektoraadi/teenistuse peamiste töötajatega, et saada auditi tõendusmaterjalid selle kohta, kuidas peadirektoraadid/teenistused juhivad oma sisemisi protsesse. Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
57 ANNEX I DESK REVIEW OF A SAMPLE OF PROJECTS 6. 
57 I LISA PROJEKTIDE VALIMI DOKUMENTAALNE HINDAMINE 6.
A sample of 30 coordinators with projects from multiple services was drawn to analyse the Commission procedures from the perspective of the beneficiaries. 
Valim koostati 30 koordinaatorist, kellel oli projekte mitmest talitusest, et analüüsida komisjoni menetlusi toetusesaajate seisukohast.
The analysis was used to identify cases which can illustrate the variability of procedures from the beneficiaries’ perspective, to classify common causes of delays in negotiation of projects and to assess the operation of the key controls related to ensuring the quality of spending. 
Antud analüüsi kasutati selliste juhtumite tuvastamiseks, mis illustreerivad menetluste mitmekesisust toetusesaajate seisukohast, et klassifitseerida projektide läbirääkimiste pidamisel tekkivate viivituste põhjuseid ja hinnata kulutuste kvaliteedi tagamisega seotud oluliste kontrollide toimimist.
QUESTIONNAIRE TO BENEFICIARIES OF RSFF LOANS AND REPRESENTATIVES OF JTIs 7. 
RSFFI LAENUDE TOETUSESAAJATELE JA ÜTAde ESINDAJATELE SUUNATUD KÜSIMUSTIK 7.
During the audit, all 26 beneficiaries of RSFF loans in the EU window were sent a questionnaire. 
Auditi ajal saadeti RSFFi ELi akna laenude 26 toetusesaajale küsimustik.
The aim of the questionnaire was to obtain an overview of the beneficiaries’ motivations for using the RSFF instrument and the results generated by the financed investment. 
Küsimustiku eesmärk oli saada ülevaade põhjustest, miks toetusesaajad otsustasid RSFFi vahendi kasutamise kasuks, ja rahastatud investeeringu genereeritud tulemustest.
The JTI representatives and the representatives of the industry associations were asked to fill in a questionnaire in order to obtain a balanced view of the aspects relating to the organisational structures of the JTIs. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
ÜTA esindajatel ja tööstusharuliitude esindajatel paluti küsimustik täita selleks, et saada tasakaalustatud ülevaade aspektidest, mis on seotud ÜTAde organisatsiooniliste struktuuridega. Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
ANNEX II FOLLOW-UP OF THE COURT'S PREVIOUS RECOMMENDATIONS 58 Court’s key findings in SR 1/2004, which were followed up in the audit Court’s recommendations in SR 1/2004 Commission’s replies to recommendations in SR 1/2004 Court’s assessment of the situation in 2011/2012 The complexity of the rules for participation hinders the effective contract management of FP5 and is a complication for beneficiaries. (paragraphs III, 15, 17, 27 to 29). (...) 
II LISA KONTROLLIKOJA VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED 58 Kontrollikoja peamised järeldused eriaruandes nr 1/2004, mida auditis kontrolliti Kontrollikoja soovitused eriaruandes nr 1/2004 Komisjoni vastused eriaruandes nr 1/2004 esitatud soovitustele Kontrollikoja hinnang olukorrale 2011./2012. aastal Viienda raamprogrammi osalemiseeskirjade keerukus takistab tõhusat lepinguhaldust ja on toetusesaajatele raske (punktid III, 15, 17, 27–29). [---] Komisjon peaks [---] ühenduse raamprogrammides osalemise korra aluspõhimõtetest alates läbi vaatama, eesmärgiga kõrvaldada tulevasest seitsmendast raamprogrammist tarbetu keerukus, et mitte kahjustada piisavat kontrolli kulutuste üle.
The Court’s previous recommendation of a single cost reimbursement system with three main categories of costs should be one of the main elements to be considered. (paragraph 115) [The Commission] will ensure that the framework programmes’ management model continues to develop, including when the proposal is put forward for the future FP7, focusing in particular on streamlining procedures. Partially implemented. Some simplifications have been proposed in FP7. 
Kontrollikoja eelmine soovitus kulude hüvitamise ühtse süsteemi kohta, millel on kolm peamist kulukategooriat, peaks olema üks peamisi elemente, mida tuleks kaaluda (punkt 115). [Komisjon] tagab, et raamprogrammide haldusmudeleid arendatakse edasi, eelkõige siis, kui projektitaotlus esitatakse tulevaseks seitsmendaks raamprogram-miks, keskendudes eelkõige menetluste lihtsustamisele.
Simplification of the funding model is an important element of the Commission’s proposal on Horizon 2020 (see paragraph 20). 
Rahastamismudeli lihtsustamine on komisjoni programmi„Horisont 2020” ettepaneku oluline osa (vt punkt 20).
The fragmentation of programmes into five DGs resulted in dilution of responsibilities, duplication of functions and increased need for coordination and consultation (paragraphs V, 46 to 57, 63, 116). 
Programmide killustamine viie peadirektoraadi vahel on andnud tulemuseks vastutuse hajumise, funktsioonide dubleerimise ning suurenenud koordineerimis-ja konsulteerimisvajaduse (punktid V, 46–57, 63, 116).
The Court recommends that the structure of the framework programme and the organisation of the Commission services which manage it be brought into line. 
Kontrollikoda soovitab, et raamprogrammi struktuur ja seda haldavate komisjoni talituste organisatsiooniline struktuur tuleb viia vastavusse.
The basic design of research programmes as single programmes should be reflected in the organisational structure of the Commission. 
Teadusuuringute programmide kui ühtsete programmide põhikujundus peaks kajastuma komisjoni organisatsioonilises struktuuris.
Horizontal aspects, such as support for small and medium-sized enterprises or international cooperation, should be integrated as far as possible within the thematic programmes. (paragraph 119) The Court recommends that the Commission analyses the possibility of merging the RTD framework programmes in a single entity. (paragraph 123) (...) The Court’s recommendations concerning horizontal aspects have largely been adhered to. (...) One ‘Programme Management Committee’ oversees all thematic priorities in each specific FP6 programme. (...) 
Horisontaalsed aspektid, nagu toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele või rahvusvaheline koostöö, tuleks võimalikult suurel määral integreerida teemavaldkondade programmidesse (punkt 119). Kontrollikoda soovitab komisjonil analüüsida TTA raamprogrammide üheks üksuseks ühendamise võimalust (punkt 123). [---] Kontrollikoja soovitustest horisontaalsete aspektide kohta on enamasti kinni peetud. [---] üks„programmi juhtkomitee” jälgib kõiki teemavaldkondade prioriteete igas konkreetses kuuenda raamprogrammi programmis. [---] Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et tõhus koordineerimine [---] on tõhusa haldamise jaoks väga oluline. [---] komisjon on seisukohal, et tsentraliseeritud juhtimissüsteem ei ole asjakohane.
The action plan adopted in January 2003 by the Commission (...) includes a proposal to set up a permanent interdepartmental group to ensure better coordination and cohesion between Commission departments. 
Komisjoni 2003. aasta jaanuaris vastu võetud tegevuskava [---] sisaldab ettepanekut moodustada alaline talitustevaheline töörühm, et tagada komisjoni talituste vahel parem koordineerimine ja sidusus.
The number of Commission services involved in the management of FP7 implementation has even increased. 
Seitsmenda raamprogrammi rakendamise haldamisse kaasatud komisjoni talituste arv on isegi kasvanud.
For instance, FP7 beneficiaries are faced with some differences which arise from the relative autonomy of the Commission services (see paragraphs 35 to 36). 
Näiteks puutuvad seitsmenda raamprogrammi toetusesaajad kokku mõne erinevusega, mis tulenevad komisjoni talituste suhtelisest iseseisvu-sest (vt punktid 35–36).
The Research Enquiry Service was established at the very beginning of FP7. 
Teadusuuringute päringute talitus loodi kohe seitsmenda raamprogrammi alguses.
In 2011, the Commission established the Research Clearing Committee with a mandate to take final positions on horizontal matters related to the implementation on which the services did not reach consensus (see paragraph 34). 
2011. aastal asutas komisjon teadustegevuse selgituskomitee, mille ülesandeks on rakendamisalaste horisontaalküsimuste kohta lõplike otsuste tegemine, kui talitused ei jõua konsensusele (vt punkt 34).
Support for SMEs and international cooperation has been substantially integrated within the thematic programmes. 
VKEde ja rahvusvahelise koostöö toetamine on suurel määral temaatilistesse programmidesse integreeritud.
The Court recommends that the Commission considers setting up centralised support functions for: — ‘procedural and legal advice’, — ‘information technology’, — ‘registration and clearing’, and — ‘controlling and reporting’. (paragraph 122) (...) Depending on the operations to be undertaken, coordination within FP6 is ensured by means of appropriate arrangements (...). Mostly implemented. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda tsentraalsete tugifunktsioonide kasutusele võtmist järgmistes valdkondades: –„menetlusalane ja õigusnõustamine”, – „infotehnoloogia”, –„registreerimine ja selgitamine”, ja – „kontroll ja aruandlus” (punkt 122). [---] Tehtavatest toimingutest sõltuvalt tagatakse koordineerimine kuuendas raamprogrammis asjakohaste korral-dusmeetmete võtmisega [---] Enamasti täidetud.
To reduce unnecessary duplications, the Commission has implemented several measures, such as the Unique Registration Facility, Research Enquiry Service and Research Clearing Committee (see paragraphs 25, 32 to 34). The support function ‘information technology’ was not centralised. 
Ebavajalike dubleerimiste vähendamiseks on komisjon rakendanud mitu meedet, näiteks spetsiaalne registreerimissüsteem, teadusuuringute päringute talitus ja teadustegevuse selgituskomitee (vt punktid 25, 32–34). „Infotehnoloogia” tugifunktsiooni ei tsentraliseeritud.
Instead, the Commission services developed IT tools with similar functionalities independently of each other (see paragraph 49). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Selle asemel arendasid komisjoni talitused üksteisest sõltumatult sarnaste funktsionaalsustega IT-vahendeid (vt punkt 49). Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
ANNEX II 59 Court’s key findings in SR 1/2004, which were followed up in the audit Court’s recommendations in SR 1/2004 Commission’s replies to recommendations in SR 1/2004 Court’s assessment of the situation in 2011/2012 Certain rules and practices unnecessarily extend the grant selection process (paragraphs VI, 58 to 61, 68 to 69). 
II LISA 59 Kontrollikoja peamised järeldused eriaruandes nr 1/2004, mida auditis kontrolliti Kontrollikoja soovitused eriaruandes nr 1/2004 Komisjoni vastused eriaruandes nr 1/2004 esitatud soovitustele Kontrollikoja hinnang olukorrale 2011./2012. aastal Teatavaid eeskirju ja tavasid rakendatakse toetuste valimisprotsessile ebavajalikul määral (punktid VI, 58–61, 68–69).
The Commission should further improve the flexibility of the RTD framework programme and streamline its internal procedures and practices. 
Komisjon peaks veelgi parandama TTA raamprogrammi paindlikkust ja lihtsustama oma sisemisi menetlusi ja tavasid.
Partially implemented. Time to grant has only been reduced in 2012 to around 270 days, for most of the services (see paragraphs 56 to 64). 
Toetuse määramiseni kuluvat aega suudeti lähendada alles 2012. aastal (umbes 270 päevani); see kehtib enamiku talituste kohta (vt punktid 56–64).
The Commission experienced difficulties in employing staff with required profiles resulting in uneven caseload, bottlenecks or insufficient monitoring (paragraphs V, 70 to 77). (...) 
Komisjonil on olnud raskusi seoses nõutava profiiliga töötajate värbamisega, mille tulemuseks on ebaühtlane töökoormus, kitsaskohad ja ebapiisav järelevalve (punktid V, 70–77). [---] Erilist tähelepanu tuleks pöörata täitmata ametikohtade arvu vähendamisele ja personaliressursside õiglasele eraldamisele peadirektoraatide ja programmide vahel, võttes aluseks tegeliku ja eeldatava töökoormuse arvud.
This would require the implementation of appropriate monitoring instruments in the framework of Activity Based Budgeting (ABB). (paragraph 121) In line with the Court’s recommendations, the Commission has adopted a package of measures designed to integrate its research staff into the mainstream of the Commission’s personnel policy and to reduce vacancy rates. (...) 
See nõuab asjakohaste järelevalvevahendite rakendamist tegevuspõhise eelarvestamise raamistikus (punkt 121).
The number of vacancies has been reduced. 
Täitmata ametikohtade arvu on vähendatud.
The staff resources continue to be an issue in the management of FP7. 
Personaliressursid on seitsmenda raamprogrammi haldamisel endiselt probleemiks.
It is not certain that staff resources are equitably allocated between services. (see paragraphs 53 to 55) IT systems deployed were inadequate and not sufficiently integrated with each other. (paragraphs VIII, 82 to 86, 127) (...) The Commission should continue its implementation of a common and integrated IT system. 
Pole kindel, et tööjõuressurssi jagatakse talituste vahel õiglaselt (vt punktid 53–55) Kasutusele võetud IT-süsteemid olid puudulikud ja ebapiisavalt üksteisega integreeritud (punktid VIII, 82–86, 127). [---] komisjon peaks jätkama ühise ja integreeritud IT-süsteemi rakendamist.
In particular, the development of the IT system should be based on clearly defined user requirements and provide for comprehensive testing of the software before the programmes actually become operational. (paragraph 125) As far as possible, paper-based transactions should be phased out during FP6, with the aim of achieving complete electronic interaction in FP7. (paragraph 126) The Commission accepts however that further integration of its IT systems would have improved the efficiency of the management of FP5 indirect RTD actions (...) 
Eelkõige peaks IT-süsteemi arendamine põhinema selgelt määratletud kasutajanõuetel ja tuleks tagada tarkvara laiaulatuslik testimine enne programmide tegelikku toimima hakkamist (punkt 125).
Partially implemented. The Commission has put into operation a number of tools to support FP7 implementation. 
Komisjon on seitsmenda raamprogrammi rakendamise toetamiseks käivitanud mitu vahendit.
On the front-office side, the tools have been harmonised across the Commission services; harmonisation of the corresponding back-office tools has not progressed at the same pace (see paragraph 49). 
Tehingute sõlmimise vahendid on ühtlustatud kõikides komisjoni talitustes; vastavate haldustoe vahendite ühtlustamine ei ole samas tempos edenenud (vt punkt 49).
The tools are not yet fully integrated (see paragraph 51). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Vahendeid ei ole veel täielikult integreeritud (vt punkt 51). Eriaruanne nr 2/2013 – Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?
ANNEX II 60 Court’s key findings in SR 1/2004, which were followed up in the audit Court’s recommendations in SR 1/2004 Commission’s replies to recommendations in SR 1/2004 Court’s assessment of the situation in 2011/2012 Not all important internal controls were operated effectively. (paragraphs 26, 89 to 94, 100) Internal control activities should be harmonised and their implementation strengthened across the framework programme. 
II LISA 60 Kontrollikoja peamised järeldused eriaruandes nr 1/2004, mida auditis kontrolliti Kontrollikoja soovitused eriaruandes nr 1/2004 Komisjoni vastused eriaruandes nr 1/2004 esitatud soovitustele Kontrollikoja hinnang olukorrale 2011./2012. aastal Mitte kõik olulised sisekontrollid ei toiminud tõhusalt (punktid 26, 89–94, 100). Sisekontrolli tegevused peaksid olema ühtlustatud ja nende rakendamist tuleks tugevdada kogu raamprogrammis.