natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our activities 26 100 80 60 40 20 0 Foreign policy €65 billion 6% Global Europe Global Europe covers the EU’s external relations (the ‘foreign policy’), including enlargement issues and the EU’s development assistance and humanitarian aid. 
Kontrollikoja tegevus 26 100 80 60 40 20 0 Välispoliitika 65 miljardit eurot 6% Globaalne Euroopa Globaalne Euroopa hõlmab ELi välissuhteid (välispoliitika), sh laienemisküsimused, ning ELi arengu-ja humanitaarabi.
The EU earmarked 6 % of the total budget, or €65 billion, for spending on these objectives in the 2014-2020 programming period. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 eraldas EL 6% kogu eelarvest (ehk 65 miljardit eurot) nende eesmärkide täitmiseks.
The budget for 2015 was €7.5 billion. 
2015. aasta eelarve oli 7,5 miljardit eurot.
Additional funding is provided by the EDFs, which is not part of the EU budget and therefore does not fall under the multiannual financial framework. • The EU police mission in Afghanistan (EUPOL): mixed results (7/2015) - assessed whether EUPOL was well planned and coordinated, whether it had received adequate operational support and guidance, whether it contributed to the progress of the Afghan national police and whether the phasing-out of EUPOL was adequately prepared. 
Täiendavat toetust saadi Euroopa Arengufondist, mis ei ole osa ELi eelarvest ega seega ka mitmeaastasest finantsraamistikust. • ELi politseimissioon Afganistanis: vastakad tulemused (7/2015). Aruandes hinnati, kas EUPOL oli hästi kavandatud ja koordineeritud, kas tema tegevuseks anti piisavat tuge ja suuniseid, kas missioon aitas kaasa Afganistani politsei arengule ning kas EUPOLi tegevuse lõpetamine oli asjakohaselt ette valmistatud.
The audit found that EUPOL had partly achieved its aim of helping to establish a sustainable and effective Afghan-owned civilian police. 
Auditiga leiti, et EUPOL saavutas osaliselt talle antud ülesande, milleks oli aidata luua jätkusuutlik ja mõjus afgaanide juhitud tsiviilpolitsei.
In the absence of a trained, fully functioning Afghan police force, and with high illiteracy rates and widespread corruption in the Afghan police and justice systems, EUPOL managed to contribute to a reform of the Ministry of the Interior and the professionalisation of the country’s police. 
Väljaõpe-tatud ja täielikult toimivate Afganistani politseijõudude puudumise, kõrge kirjaoskamatuse määra ning Afganistani politsei-ja justiitssüsteemis laialt levinud korruptsiooni tingimustes suutis EUPOL panustada siseministeeriumi reformi ja riigi politsei professionaalsuse suurendamisse.
However, the continuing systemic weaknesses in the country’s justice and police put at risk the legacy of the results achieved by EUPOL, as well as of the Afghan policing sector in general, after the phasing-out of the mission by the end of 2016. 
Riigi justiits-ja politseisüsteemi püsivad puudused seavad aga ohtu nii EUPOLi saavutatud tulemuste kui ka Afganistani politseisektori üldiste saavutuste püsimajäämise pärast missiooni töö lõppemist 2016. aasta lõpus.
The total cost of EUPOL for the period from May 2007 to December 2014 was close to €400 million, with security-related costs accounting for almost one third. 
EUPOLi kogumaksumus ajavahemikus mai 2007 kuni detsember 2014 oli ligikaudu 400 miljonit eurot, millest kulutused turvalisusele moodustasid peaaegu kolmandiku.
As at the end of 2014, the EU had deployed a total of 32 common security and defence policy missions, of which 16 had been completed and wound up and 16 were still ongoing. 
2014. aasta lõpu seisuga oli EL kokku ette võtnud 32 ühise julgeoleku-ja kaitsepoliitika missiooni, millest 16 olid juba lõpule viidud ning 16 veel kestsid.
Our activities 27 • EU support for the fight against torture and the abolition of the death penalty (9/2015) - assessed the effectiveness of the European Instrument for Democracy and Human Rights’ promotion of the prevention of torture, the rehabilitation of victims of torture and the abolition of the death penalty. 
Kontrollikoja tegevus 27 • Piinamise vastasele võitlusele ja surmanuhtluse kaotamisele eraldatud ELi toetus (9/2015). Aruandes hinnati demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi mõjusust piinamise tõkestami-se, piinamisohvrite rehabiliteerimise ja surmanuhtluse kaotamise edendamisel.
The audit found that projects receiving EU support are having an impact, but too often they are not well targeted and have limited scope because funding is thinly spread. 
Auditiga leiti, et ELi toetust saavate projektide mõju on tuntav, kuid liiga sageli ei ole need projektid hästi suunatud ja nende ulatus on väheste rahaliste vahendite tõttu piiratud.
While funding was generally well allocated, the Commission did not take sufficient account of the human rights priorities for each country. 
Kuigi rahastamine oli üldiselt hästi jaotatud, ei võtnud komisjon iga riigi inimõigustealaseid prioriteete piisavalt arvesse.
Projects were often not well coordinated with other EU actions, such as development support and political dialogue. 
Projektid ei olnud sageli muu ELi tegevusega (nt arenguabi ja poliitiline dialoog) hästi kooskõlastatud.
Projects were generally implemented by motivated organisations with good expertise, but their selection lacked rigour. 
Projekte viisid tavaliselt ellu eksperditeadmisi omavad motiveeritud organisatsioonid, kuid nende valik ei olnud piisavalt range.
The audit’s recommendations covered the targeting of financial resources, better coordination with other EU efforts, selection and improvement of project proposals, performance measurement and the self-sustainability of beneficiary organisations. 
Aruandes esitatud soovitused puudutavad rahaliste vahendite suunamist, paremat kooskõlastamist ELi teiste meetmetega, projektitaotluste valimist ja täiustamist, tulemuste hindamist ning toetust saavate organisatsioonide jätkusuutlikkust.
The European Union works through diplomatic channels and provides grants to NGOs through the European Instrument for Democracy and Human Rights. 
Euroopa Liidu tegevus käib diplomaatilisi kanaleid kaudu ja selle käigus antakse vabaühendustele toetust demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist.
Between 2007 and 2013, there were some 180 grants totalling over €100 million aimed at fighting torture and abolishing the death penalty. • EU support to timber-producing countries under the FLEGT action plan (13/2015) - examined whether support provided by the Commission under the EU Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) action plan to address illegal logging was well managed. 
Ajavahemikul 2007–2013 suunati piinamisevastasele võitlusele ja surmanuhtluse kaotamisele ca 180 toetust kogusummas 100 miljonit eurot. • Puitu tootvatele riikidele FLEGTi tegevuskava raames antav ELi toetus (13/2015). Aruandes uuriti, kas komisjon haldas ELi FLEGTi tegevuskava raames puitu tootvatele riikidele ebaseadusliku raie vastu võitlemiseks antud toetust hästi.
The audit found that while the action plan was a welcome initiative, the results overall were meagre. 
Auditiga leiti, et tegevuskava oli teretulnud algatus, kuid selle üldtulemused olid kesised.
Assistance was not granted to timber-producing countries in accordance with clear criteria, and the impact of the aid was diluted because of the large number of countries competing for assistance. 
Puitu tootvatele riikidele ei antud toetust selgete kriteeriumide alusel ja selle mõju oli toetuse pärast konkureerivate riikide suure arvu tõttu hajutatud.
The degree of progress in the countries concerned varied considerably. 
Protsessi edenemine oli riigiti väga erinev.
The lack of adequate planning by the Commission, together with the lack of clear funding priorities towards timber-producing countries, were important factors contributing to this lack of progress. 
Paigal-seisu põhjustas suuresti komisjonipoolne ebapiisav planeerimine ning puitu tootvaid riike hõlmavate selgete rahastamisprioriteetide puudumine.
The audit recommended that the Commission should set out clear objectives and the means of achieving them. 
Komisjonil soovitati kindlaks määrata selged eesmärgid ja nende saavutamise vahendid.
Four Member States still have to fully implement the EU timber regulation, which was introduced to prevent illegal timber entering the EU market. 
Neli liikmesriiki ei rakenda veel täielikult ELi puidumäärust, mille eesmärk on takistada ebaseaduslikult toodetud puidu sisenemist ELi turule.
Under the action plan, €300 million was allocated to 35 countries between 2003 and 2013. 
Aastail 2003–2013 eraldati tegevuskava alusel 35 riigile 300 miljonit eurot.
Two countries, Indonesia and Ghana, made good strides towards full licensing for their timber. 
Kaks riiki, Indoneesia ja Ghana, tegid oma puidule täieliku litsentsi saamisel suuri edusamme.
But, in general, progress has been very slow and many countries have struggled to overcome the barriers to good governance. 
Üldiselt on aga areng olnud väga aeglane ja paljud riigid on kogenud hea valitsemistava juurutamisel suuri takistusi.
In the 12 years since the Commission introduced the action plan, no partner country has obtained fully approved licensing. 
Kaksteist aastat pärast komisjoni tegevuskava käivitamist ei ole ükski partnerriik täielikku FLEGTi litsentsi saanud.
Our activities 28 • The ACP Investment Facility: does it provide added value? 
Kontrollikoja tegevus 28 • Kas AKV riikide investeerimisrahastu annab lisaväärtust?
(14/2015) - assessed whether the Investment Facility added value to the EU’s development cooperation with ACP countries. 
(14/2015). Kontrollikoda uuris, kas investeerimisrahastu annab ELi ja AKV riikide vahelisele arengukoostööle lisaväärtust.
The audit found that the facility does add value to EU development cooperation with ACP countries and fits in well with the EU’s policy objectives. 
Auditiga leiti, et rahastu annab Euroopa Liidu arengupoliitikale lisaväärtust ja sobib hästi selle eesmärkidega.
At the end of 2014, credit lines represented 28 % of the facility’s portfolio, compared with 14 % at the end of 2010. 
2014. aasta lõpu seisuga moodustasid krediidiliinid rahastu portfellist 28% (2010. aasta lõpus 14%).
The increased share reflects the ongoing importance of the long-term financing offered by the facility. 
Audiitorite sõnul peegeldab krediidiliinide suurenenud osakaal investeerimisrahastu pakutava pikaajalise rahastamise jätkuvat olulisust.
The facility also had a positive catalytic effect in that it attracted additional funding. 
Rahastu tegevusel oli ka positiivne majandusarengut kiirendav mõju: see soodustas täiendava rahastamise kaasamist.
The audit did note that the contractual obligation to inform end beneficiaries about European Investment Bank/Investment Facility funding is not always followed and technical assistance does not always target small and medium-sized enterprises. 
Samas märkisid audiitorid, et alati ei täideta lepingulist kohustust teavitada lõplikke toetusesaajaid EIP/investeerimisrahastu poolsest rahastamisest ning tehnilise abi vahendeid ei suunata alati väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks.
Set up in 2003, the ACP Investment Facility obtains its capital from the EDFs and is managed by the European Investment Bank. 
2003. aastal loodud AKV riikide investeerimisrahastu saab oma kapitali Euroopa Arengufondist ja seda haldab Euroopa Investeerimispank.
The facility has approved €5.7 billion worth of development projects over the last decade. 
Investeerimisrahastu on viimase kümne aasta jooksul heaks kiitnud 5,7 miljardi euro suuruses summas arenguprojekte.
It provides medium-to long-term financing and aims to deliver sustainable economic, social and environmental benefits. • ACP–EU Energy Facility support for renewable energy in East Africa (15/2015) - assessed whether the Commission successfully used the Energy Facility to increase access to renewable energy for the poor in East Africa. 
Rahastu eraldab keskpikka ja pikaajalist rahastamist eesmärgiga tuua jätkusuutlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu. • AKV-ELi energiarahastu toetus taastuvenergiale Ida-Aafrikas (15/2015). Aruandes hinnati, kas komisjon oli kasutanud energiarahastut edukalt, et parandada Ida-Aafrika vaeste juurdepääsu taastuvenergiale.
The audit found that the facility achieved some notable successes but still needs better supervision. 
Auditiga leiti, et energiarahastu oli edukas, kuid järelevalvet tuleb siiski parandada.
The Commission had made some good selections among the projects proposed, but failed to monitor progress closely enough. 
Komisjon oli teinud esitatud projektide seast häid valikuid, ent ei teinud projektide üle piisavat järelevalvet.
Reports submitted by the project managers were of uneven quality and the Commission did not attempt to enforce compliance with reporting obligations. 
Raken-duspartnerite esitatud aruannete kvaliteet oli ebaühtlane ning komisjon ei nõudnud neilt aruande-kohustusest kinnipidamist.
When projects were known to encounter serious difficulties, Commission staff did not make sufficient use of on-site visits and monitoring reviews to complement the information provided by those responsible. 
Kui oli teada, et mõne projektiga võib esineda tõsiseid probleeme, ei kasutanud komisjoni töötajad piisavalt kohapealseid külastusi ega järelevalvearuandeid, et täiendada vastutavatelt isikutelt saadud teavet.
The report made recommendations for selecting future projects more rigorously, strengthening their monitoring and increasing their sustainability. 
Aruandes esitati soovitusi tulevaste projektide rangemaks valimiseks, nende järelevalve parandamiseks ja jätkusuutlikkuse väljavaadete suurendamiseks.
Between 2006 and 2013, the ACP–EU Energy Facility was allocated €475 million of EDFs, mostly for grants to projects in sub-Saharan Africa. 
Ajavahemikus 2006–2013 eraldati Euroopa Arengufondist AKV-ELi energiarahastule 475 miljonit eurot, peamiselt projektidele Sahara-taguses Aafrikas.
By mid 2014, a total of €268 million had been granted, €106 million for projects in East Africa, which had by far the lowest rate of access to electricity in the region. 
2014. aasta keskpaigaks oli kokku eraldatud 268 miljonit eurot, millest 106 miljonit eraldati projektidele Ida-Aafrikas – sealsetel elanikel on Aafrikas kõige halvem juurdepääs elektrile.
Our activities 29 • Review of the risks related to a results-oriented approach for EU development and cooperation action (21/2015) - was conducted in the light of recent renewed interest in shifting the focus of EU development and cooperation policies from activities to results. 
Kontrollikoja tegevus 29 • Ülevaade ELi arengu-ja koostöötegevuse tulemustele suunatud lähenemisviisis sisalduvatest riskidest (21/2015). Audit viidi läbi, pidades silmas uuenenud huvi ELi arengukoostöö poliitika rõhuasetuse muutmise vastu tegevuselt tulemustele.
The review identified nine key risk areas: inconsistent results-related terminology or failure to establish a clear logical chain between action, outputs, outcome and impact; increased complexity due to the integration of cross-cutting issues in EU programmes; lack of harmonisation between development partners’ aid-delivery instruments, results frameworks and accountability structures; weaknesses in evaluation and results reporting; lack of consolidated reports on or an overview of results achieved by EU aid; lack of sufficient, relevant, reliable and up-to-date data; focusing on budgetary outturn as an objective; and changes in the context of actions. 
Ülevaate põhjal leiti üheksa peamist riskivald-konda: tulemustega seotud terminoloogia ebajärjepidev kasutamine ning tegevuste, väljundite, tulemuste ja mõju vaheliste selge ja loogilise ahela puudumine; suurem keerukus, mis tuleneb mitut valdkonda hõlmavate teemade integreerimisest ELi programmidesse; arengupartnerite abi osutamise vahendite, tulemusraamistike ja aruandlusstruktuuride ebapiisav ühtlustamine; konsolideeritud aruannete ning ELi antud arenguabiga saavutatud tulemusi käsitleva ülevaate puudumine; piisava, usaldusväärse ja ajakohastatud teabe puudumine; eelarve täitmisele kui eesmärgile keskendumine ning arengukoostöö tegevuste kontekstis toimuvad muutused.
The review showed that these risk areas had been correctly identified by the Commission in a wide range of documents. 
Ülevaade näitas, et komisjon on neile riskivald-kondadele paljudes dokumentides tähelepanu juhtinud.
Nevertheless, further action remains to be taken in order to harness the full potential of the Commission’s initiatives to improve EU development and cooperation results. 
Sellegipoolest tuleb veel teha tööd selle nimel, et kasutada komisjoni algatuste kogu potentsiaali ELi arengukoostöö poliitika tulemuste parandamiseks.
In this context, the review formulated a number of recommendations that the Commission should take into account. 
Kirjeldatud kontekstis sõnastas kontrollikoda komisjonile kaalumiseks mitu soovitust.
Our activities 30 100 80 60 40 20 0 Financial and economic governance The EU’s economic governance framework aims to address problematic financial and economic trends, such as excessive government deficits or public debt levels, which can hold back growth and puts the sustainability of public finances at risk. 
Kontrollikoja tegevus 30 100 80 60 40 20 0 Finants-ja majandusjuhtimine Euroopa Liidu majandusjuhtimise raamistiku eesmärk on käsitleda problemaatilisi majanduslikke suundumusi, nagu ülemäärane riigieelarve puudujääk või liiga suur valitsemissektori võlg, mis võivad takistada majanduskasvu ja ohustada riikide rahanduse jätkusuutlikkust.
It also includes the setting-up of the EU banking union. 
See hõlmab ka ELi pangandusliidu loomist.
Performance audit in focus: Financial assistance provided to countries in difficulties (18/2015) Our institution has, in recent years, acquired new responsibilities in the area of EU financial and economic governance, and we have responded by building up the required internal expertise. 
Lähemalt ühest tulemusauditist: Raskustes olevatele riikidele antud finantsabi (18/2015) Kontrollikojale on viimastel aastatel antud uusi finants- ja majandusjuhtimise alaseid ülesandeid, mille täitmiseks on kontrollikoda arendanud vajalikke asutusesiseseid ekspertteadmisi.
This was our second special report published in this area, following the first on the European Banking Authority in 2014. 
Tegemist oli kontrollikoja teise selle valdkonnaga seotud eriaruandega (2014. aastal avaldatud esimene aruanne käsitles Euroopa Pangandusjärelevalvet).
In 2008, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
2008. aastal seisis Euroopa silmitsi finantskriisiga, millest kujunes riigivõlakriis.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies, and the difficulties experienced by large financial institutions, and the consequent bailout costs borne by the general public. 
Riigivõlakriisi põhjustasid mitmesugused asjaolud, nagu puudulik pangandusjärelevalve ja kehv eelarvepoliitika, ning suurtes finantseerimisasutustes tekkinud raskused (ja nende lahendamiseks antud päästeabi kulud, mis jäid üldsuse kanda).
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non-euro area countries in 2008-2009 and later spreading to the euro area itself. 
Kriis tabas ELi liikmesriike kahe lainena, millest esimene mõjutas euroalasse mittekuuluvaid riike aastatel 2008-2009 ja teine euroala ennast.
Our audit team examined the European Commission’s management of financial assistance during the crisis provided under the balance-of-payments facility and the European Financial Stabilisation Mechanism, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
Auditi käigus uuriti, kuidas komisjon haldas kriisi ajal maksebilansi mehhanismi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames antud finantsabi, mille jaoks komisjon laenas kapitaliturgudelt, kasutades selleks tagatisena ELi eelarvet.
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
Audit hõlmas Ungarile, Lätile, Rumeeniale, Iirimaale ja Portugalile makstud finantsabi, pöörates erilist tähelepanu komisjoni rollile nimetatud programmides.
Our auditors also examined the Commission’s cooperation with its partners — the European Central Bank (ECB) in Frankfurt and the International Monetary Fund (IMF) in Washington. 
Kontrollikoja audiitorid kontrollisid ka komisjoni koostööd oma partnerite, Frankfurdis asuva Euroopa Keskpanga (EKP) ja Washingtonis asuva Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF).
They collected audit evidence through detailed paper reviews and documentary analyses, as well as interviewing staff of the Commission, national authorities, ECB and IMF. 
Audiitorid kogusid põhjalikku teavet üksikasjalike dokumentaalsete hindamiste ja analüüside kaudu ning intervjuude kaudu komisjoni, riikide ametiasutuste, EKP ja IMFi töötajatega.
They did not audit the partners, or the decisions taken at the EU’s political level. 
Kontrollikoda ei auditeerinud partnereid ega ELi poliitilise tasandi otsuseid.
Our auditors found that the European Commission was not prepared for the first requests for financial assistance during the 2008 financial crisis because warning signs had passed unnoticed, which largely explains the significant initial weaknesses in its management processes. 
Audiitorid leidsid, et Euroopa Komisjon ei olnud ette valmistunud esimesteks 2008. aasta finantskriisi ajal esitatud finantsabi taotlusteks, sest ohumärkidele ei pööratud tähelepanu.
They identified four main areas of concern about the Commission’s handling of the crisis: the different approaches used, limited quality control, weak monitoring and shortcomings in documentation. 
Tuvastati neli peamist probleemset valdkonda seoses komisjonipoolse kriisi käsitlemisega: eri lähenemisviiside kasutamine, piiratud kvaliteedikontroll, puudulik järelevalve ja dokumentatsioon.
By way of illustrating these weaknesses, our auditors found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation and that in some programmes, the conditions for assistance were less stringent, which made compliance easier. 
Seoses puudustega leidis kontrollikoda näiteid selle kohta, et sarnases olukorras olevaid riike ei koheldud võrdselt, ning mõne programmi puhul olid abi saamise tingimused vähem ranged, mis muutis nende täitmise lihtsamaks.
They also found that the Commission’s teams insufficiently reviewed key documents, that the underlying calculations were not reviewed outside the team and that the work of the experts was not thoroughly scrutinised and the review process not well documented. 
Leiti ka, et komisjoni rühmad ei kontrollinud piisavalt põhidokumente, dokumentide aluseks olevaid kalkulatsioone ei kontrollitud programmirühma väliselt, ekspertide tööd ei kontrollitud põhjalikult ja kontrollimise käik oli halvasti dokumenteeritud.
Our activities 31 However, the auditors found that the Commission did succeed in taking on its new management duties in managing assistance programmes which brought about reform, despite its lack of experience, which, given the time constraints, was an achievement. 
Kontrollikoja tegevus 31 Audiitorid leidsid siiski, et komisjon hakkas täitma oma uusi juhtimisülesandeid, hallates programme, mis aitasid reformi läbi viia. Arvestades algseid ajapiiranguid ja eelneva kogemuse puudumist, oli see suureks saavutuseks.
Moreover, they found that, as the crisis unfolded, the Commission increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries concerned, while later reforms also introduced better macroeconomic surveillance. 
Lisaks leiti, et kriisi süvenedes kasutas komisjon üha rohkem asutusesiseseid ekspertteadmisi ja kaasas palju sidusrühmi abi palunud riikidest, ning hilisemad reformid tõid kaasa ka parema makromajandusliku järelevalve.