natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pending the outcome of these reviews, the Commission will consider corrective action. Instituting individual action plans would not be appropriate as individual programmes already provide processes for priority setting depending on the management mode. 
Komisjon kaalub parandusmeetmeid sõltuvalt läbivaatamise tulemustest. Eraldi tegevuskavade kasutuselevõtmine ei oleks sobiv, sest programmid juba sisaldavad juhtimisviisist olenevalt prioriteetide seadmise protsesse.
103 The Commission considers that tracking commitment appropriations was a necessary first step to better integrating climate actions into the EU budget and provides a reasonable proxy, balancing the administrative burden of an additional layer of monitoring. 
103 Komisjoni arvates oli kulukohustuste assigneeringute seire ELi eelarves kliimameetmetega arvestamise suurendamiseks vajalik esimene samm ja kujutab endast mõistlikku lähendit, mis tasakaalustab täiendava seiretasandiga seotud halduskoormust.
The current estimates are indeed done on the basis of programmed expenditure (draft budget), they are however updated based on the actual voted budget and amending letters. 
Praegused arvutused on tehtud kavandatud kulutuste (eelarveprojekti) alusel, aga neid värskenda-takse heakskiidetud eelarve ja muudatuste alusel.
The Commission will assess the cost-effectiveness of providing ex post estimates based on actual commitments. 
Komisjon kavatseb hinnata tegelike kulukohustuste alusel tehtud arvutuste kulutõhusust.
However, calculations based on the actual payments would create additional administrative burden since the payments may last for years and may be subject to financial corrections. 
Arvutused tegelike maksete alusel suurendaksid halduskoormust, sest makseid võidakse teha mitme aasta vältel ja neid võidakse korrigeerida.
The Commission can however provide an estimate, as approximately 97 % of commitment appropriations become payment appropriations. 
Komisjon saab aga anda hinnangu, sest umbes 97%-st kulukohustustest langeb maksetele.
The Commission agrees with the need to strengthen the focus on results of the EU spending. 
Komisjon on nõus, et on vaja parandada ELi kulutuste tulemuslikkuse seiret.
However, the current performance framework set by the legislator provide for climate-related indicators only for a part of the spending and these indicators cannot be aggregated at the level of the EU budget. 
Praegune seadusandja määratud tulemuslikkusraamistik sisaldab kliimaga seotud näitajaid ainult osa kulutuste puhul ning neid näitajaid ei saa ELi eelarve tasandil koondada.
The lessons learnt will be taken into consideration in the setup of the next MFF performance framework. 
Saadud õppetundidega arvestatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku tulemus-likkusraamistiku koostamisel.
Reply of the Commission 80 Recommendation 6 — Develop indicators monitoring actual spending on climate action and related results (a) The Commission does not accept the recommendation to develop a new monitoring system at this stage. 
Komisjoni vastus 80 6. soovitus. Näitajate väljatöötamine kliimameetmete tegelike kulude ja nende tulemuste jälgimiseks a) Komisjon ei nõustu soovitusega luua praegu uus seiresüsteem.
It would lead to an increase in the level of the administrative burden imposed on Member States which was not foreseen under the current regulations and were not included in the partnership agreements and Operational Programmes. 
See suurendaks liikmesriikide halduskoormust, aga praegustes õigusaktides, partnerluslepingutes ja rakenduskavades ei ole seda ette nähtud.
The Commission will continue to use the monitoring systems in place that also provide data on expenditure. (b) The Commission accepts the recommendation and will implement it as explained below. 
Komisjon jätkab kasutusel olevate seiresüsteemide kasutamist. Need annavad andmeid ka kulutuste kohta. b) Komisjon on soovitusega nõus ja järgib seda allkirjeldatud viisil.
It will strengthen and improve comparability of the climate-related results indicators in all EU budget areas, and will consider options in the context of the next MFF to establish climate-related results indicators to assess the EU budget contribution to climate action, in particular to assess greenhouse gas emissions and reductions brought about through EU-funded measures. (c) The Commission accepts the recommendation which it considers as implemented as explained below. 
Komisjon parandab kliimaga seotud tulemusnäitajate võrreldavust kõigis ELi eelarvevaldkondades ning kaalub võimalusi määrata järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kliimaga seotud tulemusnäitajad, mille alusel hinnata ELi eelarve panust kliimameetmetesse, eriti eesmärgiga hinnata kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja nende vähendamist ELi rahastatud meetmete abil. c) Komisjon on soovitusega nõus ja peab seda elluviiduks, nagu on selgitatud allpool.
It will continue to actively promote the exchange of good practices also in the specific area of climate-related result indicators. 
Komisjon jätkab heade tavade jagamise edendamist ka konkreetselt kliimaga seotud tulemusnäitajate valdkonnas.
For example, the Expert group on monitoring and evaluation for the CAP already provides a forum for exchanges of good practices on the evaluation of the CAP, including on such indicators. 
Näiteks saab ÜPP hindamise head tava jagada juba ÜPP järelevalve ja hindamise eksperdirühmas (sh seoses kõnealuste näitajatega).
105 The targeting of research and innovation activities on particular sectors or clusters (such as low carbon economy) were expressly not the subject of detailed discussions in programming. 
105 Teadusuuringute ja innovatsiooni suunamisest konkreetsetele sektoritele või klastritele (nt vähese CO2-heitega majandusele) programmitöö kavandamise põhjalikes aruteludes sõnaselgelt ei räägitud.
Had the Commission intervened to have a stronger climate-related orientation as regards research and innovation in the OPs this would have been contrary to regulatory requirements, in particular the fact that smart specialisation strategies are a bottom-up process. 
Kui komisjon oleks sekkunud, et teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna rakenduskavades kliimaga rohkem arvestataks, oleks see olnud vastuolus õigusaktides kehtestatud nõuetega, täpsemalt sellega, et aruka spetsialiseerumise strateegiad on alt-üles protsess.
In that context the trend is that investments in R&I in energy-low carbon themes are likely to be significantly higher that set out in the programmes and captured initially in the tracking methodology. 106 The Commission underlines that as the ESF contribution to climate action can only be indirect, in particular through investments into green skills, which are in turn closely related to labour market developments and hence demand-driven, the actual share of the ESF allocated to climate-related expenditure will only be known after the programmes’ implementation. 
Seoses sellega on suundumus selline, et investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni CO2-heite tekitamise vähendamiseks energeetika valdkonnas on tõenäoliselt märgatavalt suuremad kui see on kirjas programmides ja algselt ette nähtud ka seiremetoodikas. 106 Komisjon rõhutab, et ESFi panus kliimameetmetesse saab olla vaid kaudne. Eelkõige võivad selleks olla investeeringud keskkonnahoidlikkusega seotud oskustesse, mis on omakorda tihedalt seotud tööturu arenguga ja olenevad seetõttu nõudlusest.
The Commission considers that the share of the ESF allocated to climate-related expenditure established on the basis of the information reported by the Member States in the ESF operational programmes may therefore underestimate the expected contribution of the ESF to climate action in the 2014-2020 period. 
Komisjon arvab, et seetõttu võib liikmesriikide ESFi rakenduskavades esitatud teabe alusel määratud ESFi kliimakulutuste osakaal olla alahinnatud ja tegelik ESFi panus kliimameetmetesse perioodil 2014–2020 olla suurem.
The Commission refers to its common reply to paragraphs 77-79. 
Komisjon viitab oma vastusele punktidele 77–79.
Reply of the Commission 81 107 The reform of the CAP has led to a significant increase in the financing of climate action as compared to the 2007-2013 period. 
Komisjoni vastus 81 107 ÜPP reform on kliimameetmete rahastamist märgatavalt suurendanud võrreldes perioodiga 2007–2013.
108 The Commission does not share the view that the greening of direct payments rests in practice largely on already existing agricultural practices. 
108 Komisjon ei nõustu arvamusega, et otsetoetuste rohestamise aluseks on tegelikkuses suuresti varasemad olemasolevad põllumajandustavad.
Instead the Commission believes that the introduction of greening will significantly contribute to additional climate actions. 
Komisjon usub hoopis, et rohestamise juurutamine suurendab kliimameetmeid märgatavalt.
The requirements for ecological focus area and crop diversification are indeed new and the protection of permanent pasture has been strongly reinforced with for instance the full protection of environmentally sensitive permanent grassland and a reduced margin of possibility to plough up permanent grassland. 
Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega seotud nõuded on tõesti uued ning püsikarjamaa kaitset on kõvasti tugevdatud – näiteks kaitstakse täiel määral keskkonna seisukohalt tundlikku püsirohumaad ja vähendatakse püsirohumaa üleskündmisvõimalust.
The green payment has de facto increased the baseline beyond which environmental practices can be paid under rural development programmes. The payments granted for types of operations programmed under the agri-environment climate measure can only be made for commitments and requirements going beyond the greening obligations. 
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetused on tegelikult suurendanud lähtejoont, millest teisele poole jäävate, keskkonnaga seotud tavade eest saab maaelu arengu programmidest toetust. Põllumajandusliku keskkonna kliimameetme raames saab kavandatud projektidele teha makseid ainult siis, kui kulukohustused ja nõuded on suuremad kui keskkonnahoidlikkuse tagamise nõuded.
This implies higher environmental and climatic outcomes. 
Sellest saab loota paremaid keskkonna ja kliimaga seotud tulemusi.
See Commission reply to paragraph 43. 
Vt komisjoni vastus punktile 43.
Recommendation 7 — Explore all potential opportunities and ensure a real shift towards climate action (a) The Commission partially accepts the recommendation in the same sense as for Recommendation 5, i.e. that it will identify the areas with under-utilised potential and consider opportunities and actions to increase climate relevance in their spending programmes in the context of their individual Mid-term Reviews. 
7. soovitus. Läbi uurida kõik võimalused ja tagada reaalne nihe kliimameetmete rahastamise suunas a) Komisjon on soovitusega osaliselt nõus, nagu ka 5. soovituse puhul, st komisjon teeb programmide läbivaatamisel kindlaks alakasutatud potentsiaaliga valdkonnad ning kaalub võimalusi ja meetmeid, kuidas suurendada nende kuluprogrammides kliimaga seotust.
However, it will not develop specific action plans on climate spending for individual programmes. Recommendation 7 (b) The Commission does not accept this recommendation. 
Konkreetseid tegevuskavasid iga programmi kliimakulutuste jaoks aga ei tehta. b) Komisjon ei ole soovitusega nõus.
Changing the multiannual financial programming at this stage in ESIF programmes managed under shared management, with financing structures that are determined by pre-allocated envelopes, is neither practicable nor feasible. 
Koostöös liikmesriikidega hallatavate ja eelnevalt eraldisi saavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide mitmeaastase finantsplaneerimise muutmine praeguses etapis ei ole ei otstarbekas ega teostatav.
Similarly not feasible within this programming period are the development and adoption of new climate action measures in the legislative framework (e.g. of the EMFF). 
Samamoodi ei ole praegusel programmitöö perioodil võimalik sätestada õigusraamistikus (nt EMKFi jaoks) uusi kliimameetmeid.
At the same time the Commission will consider options to strengthen climate mainstreaming in the context of the midterm reviews of individual programmes. 
Komisjon kaalub siiski võimalust parandada kliimaküsimustega arvestamise juurutamist iga programmi läbivaatamisel.
Event Date Adoption of the Audit Planning Memorandum/Start of audit 14.10.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 22.7.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 26.10.2016 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 14.11.2016 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 14.10.2015 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 22.7.2016 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 26.10.2016 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.11.2016
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 should be spent on climate-related action. 
Kliimamuutusele ja sellega seotud mahukate investeeringute vajadusele reageerimiseks on EL otsustanud eraldada vähemalt 20% oma perioodi 2014–2020 eelarvest kliimameetmetele.
We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made. 
Kontrollikoda leidis, et kõrgelennuliste plaanide elluviimine oli pooleli ja et üldiselt oli tehtud edusamme.
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort. 
On aga tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata, kui ei tehta suuremaid jõupingutusi.
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action. 
Euroopa Sotsiaalfondis ning põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse valdkondades ei ole aga toimunud olulist nihet kliimameetmete suunas.
EN 2016 Special Report NO 32 EU assistance to Ukraine EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2016 Eriaruanne nr 32 ELi abi Ukrainale EUROOPA KONTROLLIKODA
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-6378-0 PDF ISBN 978-92-872-6337-7 EPUB ISBN 978-92-872-6343-8 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/237521 doi:10.2865/937510 doi:10.2865/503560 QJ-AB-16-031-EN-C QJ-AB-16-031-EN-N QJ-AB-16-031-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016 Print ISBN 978-92-872-6356-8 PDF ISBN 978-92-872-6323-0 EPUB ISBN 978-92-872-6384-1 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/703553 doi:10.2865/379555 doi:10.2865/53556 QJ-AB-16-031-ET-C QJ-AB-16-031-ET-N QJ-AB-16-031-ET-E © Euroopa Liit, 2016 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2016 Special Report NO 32 EU assistance to Ukraine (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2016 Eriaruanne nr 32 ELi abi Ukrainale (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was produced by Chamber III – headed by ECA Member Karel Pinxten - which specialises in external action, security and justice spending areas. 
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välissuhete, turvalisuse ja õiguse kuluvaldkonna eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Karel Pinxten.
The audit was led by ECA Member Szabolcs Fazakas, supported by Márton Baranyi, Attaché of his private office; Beatrix Lesiewicz, Principal Manager, and Francis Joret, Principal Manager ad interim; Christian Geoffroy, Head of Task; Alina Milasiute and Balazs Kaszap, Auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Szabolcs Fazakas, keda toetasid kabineti atašee Márton Baranyi, valdkonnajuht Beatrix Lesiewicz, valdkonnajuhi kohusetäitja Francis Joret, auditijuht Christian Geoffroy ning audiitorid Alina Milasiute ja Balazs Kaszap.
From left to right: B. Kaszap, B. Lesiewicz, F. Joret, S. Fazakas, C. Geoffroy, A. Milasiute, M. Baranyi. 
Vasakult paremale: B. Kaszap, B. Lesiewicz, F. Joret, S. Fazakas, C. Geoffroy, A. Milasiute, M. Baranyi.
Abbreviations 05 and acronyms AAP: Annual action programme ACU: Accounting Chamber of Ukraine CRIS: Common Relex Information System CSO: Civil society organisation CSP: Country strategy paper DG: Directorate-general EAMR: External assistance management report EBRD: European Bank for Reconstruction and Development EEAS: European External Action Service EIB: European Investment Bank ENI: European Neighbourhood Instrument ENPI: European Neighbourhood and Partnership Instrument EUAM: EU Advisory Mission for Civilian Security Sector Reform FAC: Fight against corruption GDP: Gross domestic product GRECO: Group of States against Corruption IMF: International Monetary Fund IFI: International financial institution MFA: Macro-financial assistance NABU: National Anti-Corruption Bureau of Ukraine NIP: National indicative programme OECD: Organisation for Economic Cooperation and Development PCA: Partnership and cooperation agreement PEFA: Public expenditure and financial accountability 
Kontrollitud programmid Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused Lühendid 05 ACU: Ukraina riigikontroll CRIS: välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem DG: peadirektoraat EAMR: välisabi korraldamise aruanne EBRD: Euroopa Rekonstruktsiooni-ja Arengupank EEAS: Euroopa välisteenistus EIP: Euroopa Investeerimispank ENI: Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend ENPI: Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrument EUAM: ELi nõuandemissioon tsiviiljulgeoleku sektori reformiks GRECO: riikide korruptsioonivastane ühendus IMF: Rahvusvaheline Valuutafond KM: käibemaks MFA: makromajanduslik finantsabi NABU: Ukraina riiklik korruptsioonivastase võitluse amet OECD: Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon PEFA: riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamisprogramm PIFC: avaliku sektori sisefinantskontroll
Abbreviations and acronyms 06 PIFC: Public internal financial control PFM: Public finance management SBC: State building contract SGUA: Support Group for Ukraine SIGMA: Support for improvement in governance and management TACIS: Technical assistance to the Commonwealth of Independent States and Georgia VAT: Value added tax 
Lühendid 06 SGUA: Ukraina toetusrühm SIGMA: juhtimistavade ja haldussuutlikkuse parandamise toetusprogramm SKP: sisemajanduse koguprodukt TACIS: tehniline abi Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele ja Gruusiale
Executive 07 summary I Ukraine is one of the European Union’s largest and politically most important direct neighbours. 
Kokkuvõte 07 I Ukraina on üks Euroopa Liidu suurematest ja poliitiliselt olulisematest otsestest naabritest.
Institutional and political instability, governance issues, and economic and financial difficulties predominate in the country. 
Riigis valitseb institutsiooniline ja poliitiline ebastabiilsus, domineerivad valitsemistavaga seotud probleemid ning majandus-ja finants-raskused.
The conflict in eastern Ukraine has greatly exacerbated the economic and financial challenges. 
Konflikt Ukraina idaosas on majandus-ja finantsprobleeme oluliselt süvendanud.
However, Ukraine has launched many significant reforms since the Maidan events of 2014. 
Ukraina on pärast 2014. aasta Maidani sündmusi siiski algatanud mitu olulist reformi.
II EU–Ukraine cooperation is part of the European Neighbourhood Policy and its eastern dimension, the Eastern Partnership. 
II ELi ja Ukraina vaheline koostöö on osa Euroopa naabruspoliitikast ja selle idamõõtmest – idapartnerlusest.
After lengthy negotiations, the Association Agreement signed in 2014 will replace in its entirety the 1994 Partnership and Cooperation Agreement once the former enters into force. 
Pärast pikki läbirääkimisi asendatakse 1994. aasta partnerlus-ja koostööleping täies mahus 2014. aastal allkirjastatud assot-sieerimislepinguga siis, kui see jõustub.
The European Neighbourhood and Partnership Instrument, which was replaced by the European Neighbourhood Instrument in 2014, provided most of the bilateral assistance. 
Enamik kahepoolsest abist anti Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrumendi kaudu, mis asendati 2014. aastal Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendiga.
During the audited period (2007-2015), EU financial assistance consisted of 1.6 billion euros in grants, half of which was in the form of budget support, and of 3.4 billion euros in macro-financial loans. 
Auditeeritud perioodil (2007–2015) koosnes ELi rahaline abi toetustest (1,6 miljardit eurot), millest pool anti eelarvetoetusena, ja makromajandusliku finantsabi laenudest (3,4 miljardit eurot).
III Over most of the period audited, the unstable political, legislative and administrative context limited the effectiveness of EU assistance. 
III Enamiku auditeeritud perioodist piiras ebastabiilne poliitiline, õiguslik ja halduskeskkond ELi abi mõjusust.
EU–Ukraine cooperation advanced in the wake of the 2014 Maidan events, but the challenges faced by Ukraine still heavily affect the reform process and the risks posed by the oligarchs remain high. 
Pärast 2014. aasta Maidani sündmusi on ELi ja Ukraina vaheline koostöö edenenud, kuid Ukraina probleemid mõjutavad endiselt väga tugevalt reformide edenemist ning oligarhidega seotud riskid on endiselt suured.
The EU response to the Ukraine crisis of 2014 (the 2014-2020 package of 11.2 billion euros), although prompt, was an emergency solution. 
EL reageeris 2014. aastal Ukraina kriisile küll kiirelt (11,2 miljardi euro suurune pakett perioodiks 2014–2020), kuid see oli siiski vaid hädaabilahendus.
The EU was able to allocate and disburse large amounts of money rapidly and without a predefined strategy. 
EL suutis ilma eelnevalt paika pandud strateegiata kiiresti suuri summasid eraldada ja välja maksta.
IV The audit objective was to assess whether Commission and EEAS (European External Action Service) assistance was well prepared, appropriate and effective in supporting the transformation of Ukraine into a well governed state in the area of public finance management (PFM) and the fight against corruption (FAC),as well as in the gas sector during the 2007-2015 period. 
IV Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse abi oli hästi koostatud, asjakohane ja mõjus, toetamaks Ukraina kujundamist hästi juhitud riigiks riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, korruptsioonivastases võitluses ja gaasisektoris perioodil 2007–2015.
The audit scope included all EU budget support and macro-financial assistance programmes initiated since 2007, as well as the financial instruments from the Commission’s package launched in 2014. 
Audit hõlmas kõiki alates 2007. aastast käivitatud ELi eelarvetoetuse ja makromajandusliku finantsabi programme ning samuti 2014. aastal vastu võetud komisjoni finantsabi paketis sisalduvaid finantsinstrumente.
V Overall, EU assistance to Ukraine has been partially effective in supporting the transformation of Ukraine into a well governed state in the areas mentioned in paragraph IV. 
V Ukrainale antav ELi abi on üldiselt olnud osaliselt mõjus toetamaks Ukraina kujundamist hästi juhitud riigiks punktis IV loetletud valdkondades.
Executive summary 08 VI EU assistance to Ukraine was partially effective in producing tangible and sustainable results in PFM and FAC. 
Kokkuvõte 08 VI Ukrainale antav ELi abi oli riigi rahanduse juhtimise parandamises ja korruptsioonivastases võitluses konkreetsete ja jätkusuutlike tulemuste saavutamisel osaliselt mõjus.
PFM occupied a modest place in EU–Ukraine dialogue for most of the 2007-2013 period. 
Riigi rahanduse juhtimisel oli ELi ja Ukraina vahelises dialoogis tagasihoidlik tähtsus enamiku perioodist 2007–2013.
Until 2014, the Ukrainian government’s limited commitment to the reform process was reflected in incomplete and delayed outcomes. 
Kuni 2014. aastani väljendus Ukraina valitsuse vähene reformiprotsessile pühendumine ebatäielikes ja kokkulepitust hiljem saadud väljundites.