natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34 FIGURE 6 INVERSE RELATIONSHIP BETWEEN SEPARATE COLLECTION AND PERCENTAGE OF IT-Sardinia ES-Catalonia PT-LVT PT-Norte IT-Puglia RO-Sud-Vest RO-Nord-Est 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Landfill rate (%) ES-Andalucía Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
34 JOONIS 6 PÖÖRDVÕRDELINE SEOS LAHUSKOGUMISE JA PRÜGILATESSE LADESTATUD JÄÄTMETE IT-Sardiinia ES-Kataloonia PT-LVT PT-Norte IT-Apuulia RO-edelapiirkond RO-kirdepiirkond 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Prügilasse ladestamise määr (%) ES-Andaluusia Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
Separate collection rate (%) 
Lahuskogumise määr (%)
35 ECONOMIC MEASURES 53. 
35 MAJANDUSMEETMED 53.
Based on the review of the waste management tariffs charged by municipalities to households in at least the three major municipalities served by each infrastructure in the sample, the Court noted the following: (a) in all cases, tariffs were flat19 and not based on ‘pay as you throw’ schemes intended to take into consideration the ‘polluter pays principle’ and to prevent or reduce waste generation; (b) some municipalities, despite not having a ‘pay as you throw’ scheme, introduced elements in the tariff to encourage recycling (see Box 10). 
Vähemalt kolmes suures omavalitsuses, mida teenindas mõni valimi taristu, täheldati järgmist: a) kõikidel juhtudel olid jäätmetasud kindla määraga19 ega sõltunud tekitatud jäätmete kogusest, mille puhul oleks arvesse võetud„saastaja maksab”põhi-mõtet ning püütud ennetada või vähendada jäätmete tekitamist; b) mõned omavalitsused, kus küll puudus tekitatud jäätmete kogusest sõltuv maksustamine, olid oma süsteemi lisanud ringlussevõttu edendavaid maksusoodustusi (vt 10. selgitus).
Five of the eight regions sampled have introduced such a waste disposal tax to promote waste management options less damaging to the environment. 
Viis kaheksast valimisse kuulunud piirkonnast on võtnud sellise jäätmete kõrvaldamise maksu kasutusele, et edendada keskkonnale vähem kahjulikke jäätmekäitlusviise.
The two regions with the highest level of landfill tax presented the lowest percentage of waste being disposed of in landfills in 2009 (see Figure 7) and the most significant improvements during the 2000–09 period. 
Kahes kõige kõrgema ladestamismaksuga piirkonnas oli jäätmete prügilasse ladestamise protsent 2009. aastal kõige madalam (vt joonis 7) ning perioodil 2000–2009 tehti seal ka kõige rohkem edusamme.
In order to encourage separate collection, two regions linked the amount of the waste disposal tax to the rate of separate collection achieved by each municipality (see Box 11). 
Lahuskogumise edendamiseks sidusid need kaks piirkonda jäätmete kõrvaldamise maksu iga omavalitsuse saavutatud lahuskogumise määraga (vt 11. selgitus).
19 Tariffs were calculated based on the square metres of apartments or houses, on the number of persons per household, on drinking water consumption or on a combination of these elements, without taking into consideration the quantity of waste generated by each household. 
19 Tasud arvutati järgmiste näitajate alusel: korterite või majade pindala ruutmeetrites, inimeste arv majapidamise kohta, joogiveekasutus või kõik need näitajad kokku, võtmata arvesse iga majapidamise tekitatud jäätmete hulka.
20 As well as to private citizens in the case of disposal in landfills. BOX 10 EXAMPLES OF WASTE MANAGEMENT TARIFFS WITH ELEMENTS TO ENCOURAGE RECYCLING In order to encourage recycling, some municipalities in Catalonia applied discounts to the waste management tariff paid by households based on home composting, use of collection centres or participation in awareness campaigns. 
10. SELGITUS NÄITED JÄÄTMEKÄITLUSMAKSUDEST, MILLE ABIL SOODUSTATAKSE RINGLUSSEVÕTTU Ringlussevõtu edendamiseks tegid mõned Kataloonia omavalitsused kodumajapidamiste makstava jäätmekäit-lusmaksu soodustusi kodumajapidamistele, kes tegelesid koduse kompostimisega, kasutasid kogumiskeskusi või osalesid teadlikkuse tõstmise kampaaniates.
The separate collection rate achieved by these municipalities (39 %) was higher than the one observed in municipalities not applying economic incentives (29 %). 
Nendes omavalitsustes saavutatud lahuskogumise määr (39%) oli kõrgem kui sellistes omavalitsustes, kus soodustusi ei kohaldatud (29%).
Other municipalities in Catalonia took into account the proportion of waste landfilled when establishing the tariff to benefit the households of those municipalities with lower landfill rates. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Teised Kataloonia omavalitsused arvestasid jäätmemaksu määramisel prügilatesse ladestatud jäätmete mahtu ning soodustuse said nende omavalitsuste kodumajapidamised, kus oli madalam prügilatesse ladestamise määr. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
36 FIGURE 7 WASTE DISPOSAL TAX AND PERCENTAGE OF MUNICIPAL WASTE LANDFILLED IN 20091 100 % 90 % 80% 70% 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % RO-Nord-Est ES-Andalucía RO-Sud-Vest PT-Norte PT-LVT IT-Puglia ES-Catalonia 0% 0 5 10 15 20 25 Average waste disposal tax in euro per tonne landfilled 1 For ES-Andalucía and IT-Puglia data refer to 2008. For RO-Nord-Est and RO-Sud-Vest the proportion of waste landfilled does not take into consideration waste not collected. 
100 % 90 % 80% 70% 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % RO-kirdepiirkond ES-Andaluusia RO-edelapiirkond PT-Norte PT-LVT IT-Apuulia 36 JOONIS 7 JÄÄTMETE KÕRVALDAMISE MAKS JA PRÜGILATESSE LADESTATUD OLMEJÄÄTMETE OSAKAAL 2009. AASTAL1 0% 0 5 10 15 20 25 Keskmine jäätmete kõrvaldamise maks (eurot tonni kohta) 1 Andaluusia (Hispaania) ja Apuulia (Itaalia) andmed on 2008. aasta kohta.
IT-Sardinia BOX 11 AN EXAMPLE OF THE WASTE DISPOSAL TAX SET FOR WASTE LANDFILLED OR INCINERATED BASED UPON THE PERCENTAGE OF SEPARATE COLLECTION ACHIEVED BY EACH MUNICIPALITY Since 2005, to promote separate collection of waste at source, Sardinia has adapted the tariff charged to waste landfilled or incinerated, based on the separate collection rate achieved by each municipality. 
SELGITUS NÄIDE PRÜGILASSE LADESTATUD VÕI PÕLETATUD JÄÄTMEKOGUSTELT ARVESTATUD JÄÄTMETE KÕRVALDAMISE MAKSUST, MIS PÕHINEB IGA OMAVALITSUSE SAAVUTATUD LAHUSKOGUMISE PROTSENDIL Selleks, et edendada lahuskogumist jäätmete tekkekohas, on Sardiinia alates 2005. aastast kohaldanud prügilatesse ladestatud või põletatud jäätmete maksu vastavalt iga omavalitsuse saavutatud lahuskogumise määrale.
For example, in 2010, if the separate collection rate reached a level between 50 % and 60 % a tax relief of 20 % was applied. 
Näiteks aastal 2010 kohaldati 20% maksusoodustust, kui lahuskogumise määr moodustas 50–60%.
If separate collection was above 60 % municipalities benefited from a tax relief of 40 %. 
Kui lahuskogumise määr oli üle 60%, sai omavalitsus 40% maksusoodustust.
However if separate collection was below 50 % (or 40 % depending on the number of inhabitants of the municipality) a penalty of an additional 5,16 euro/tonne was charged. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? Proportion of waste landfilled 
Kui aga lahuskogumise määr jäi alla 50% (või alla 40%, sõltuvalt omavalitsuse elanike arvust), nõuti iga jäätmetonni pealt lisaks 5,16 eurot trahvi. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
37 WHEN APPROVING OPERATIONAL PROGRAMMES OR PROJECTS, THE COMMISSION DID NOT ENCOURAGE THE IMPLEMENTATION OF SUPPORTING MEASURES 55. 
37 RAKENDUSKAVADE VÕI PROJEKTIDE HEAKSKIITMISEL EI JULGUSTANUD KOMISJON RAKENDAMA TOETAVAID MEETMEID 55.
Structural measures funding did not influence the implementation of information, administrative and economic supporting measures. 
Struktuurimeetmete rahastamine ei mõjutanud teavitus-ja haldusalaste ega majanduslike toetavate meetmete rakendamist.
The Commission required limited information on such instruments when deciding on the co-financing of waste management infrastructures: (a) for ERDF funding, the Court noted that 9 of the 10 operational programmes selected did not contain information regarding specific administrative measures nor any reference to waste disposal taxes or types of waste management tariffs paid by households (flat rate or based on ‘pay as you throw’ schemes); (b) even if each Cohesion Fund project was individually assessed and approved by the Commission during the 2000–06 programme period, the Court noted that the level of detail concerning supporting measures requested by the Commission from Member States did not in general ensure their existence before the granting of EU funding. 
Komisjon nõudis jäätmekäitlustaristute kaasrahastamisotsuste tegemisel vaid vähest teavet selliste vahendite kohta: a) EFRi rahastamise puhul märkis kontrollikoda 10st valitud rakenduskavast üheksa puhul, et need ei sisaldanud teavet konkreetsete haldusmeetmete kohta ega ka viiteid jäätmete kõrvaldamise maksude või kodumajapidamiste makstavate jäätmekäitlusmaksude kohta (kindlamääralised või tekitatud jäätmete kogusest sõltuvad); b) isegi kui komisjon hindas programmitöö perioodil 2000–2006 iga Ühtekuuluvusfondi projekti eraldi ja kiitis selle heaks, täheldas kontrollikoda, et komisjon ei nõudnud liikmesriikidelt toetavate meetmete kohta üldiselt nii üksikasjalikku teavet, et nende olemasolus oleks saanud veenduda enne ELi toetuse eraldamist.
Implementation reports submitted by the sampled Member States to comply with the requirements set in EU waste directives contain some information on such supporting measures (information on landfill tax implementation, inspections, public information, etc.). 
ELi jäätmedirektiivide nõudeid täitma pidavate valimisse kuulnud liikmesriikide rakendusaruanded sisaldavad mõningast teavet selliste toetavate meetmete kohta (näiteks teave prügilamaksude kohaldamise, kontrollide, avalikkuse teavitamise kohta jne).
However, the Court did not note any link between the assessment of the implementation reports by DG Environment and the EU funding of waste management infrastructures which is the responsibility of DG Regional and Urban Policy: Member States not reporting to the Commission or providing incomplete reports benefit in the same way from structural measures funding for waste management infrastructures. 
Kontrollikoda aga ei täheldanud seost keskkonna peadirektoraadi tehtava rakendamisaruannete hindamise ja regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadi vastutusalasse kuuluva ELi-poolse jäätmekäitlustaristute rahastamise vahel. Struktuurimeetmetest jäätmekäitlustaristutele eraldatud vahendeid saavad ka need liikmesriigid, kes komisjonile aruandeid ei esita või kelle aruanded on ebatäielikud.
The lack of a link between EU funding and the existence of supporting instruments was especially significant in relation to the implementation of the ‘polluter pays principle’, which is one of the principles on which EU environmental policy is based21. 
Seose puudumine ELi rahastamise ja toetavate meetmete olemasolu vahel oli eriti märgatav „saastaja maksab” põhimõtte rakendamisel, mis on üks ELi keskkonnapoliitika alustalasid21.
According to cohesion policy regulations and to Commission internal guidelines, EU financial support should take into consideration the implementation of the principle through differentiated rates of assistance24. 
Ühtekuuluvuspoliitika määruste ja komisjoni enda sisemiste suuniste kohaselt tuleks ELi rahalise toetuse puhul seda põhimõtet toetusmäärade diferentseerimisel arvesse võtta24.
21 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (consolidated version). 
21 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõige 2 (konsolideeritud versioon).
22 Article 15 of Directive 75/442/EEC, Article 15 of Directive 91/156/EEC, Article 15 of Directive 2006/12/EC and Article 14 of Directive 2008/98/EC. 
22 Direktiivi 75/442/EMÜ artikkel 12, direktiivi 91/156/EMÜ artikkel 15, direktiivi 2006/12/EÜ artikkel 15 ja direktiivi 2008/98/EÜ artikkel 14.
23 Article 10 of Directive 1999/31/EC. 
23 Direktiivi 1999/31/EÜ artikkel 10.
24 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds: ‘The contribution of the Funds shall be differentiated through the application of the polluter pays principle’. 
24 Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/99, millega kehtestatakse struktuurifondide üldsätted, artikkel 29:„Fondide osalus diferentseeritakse, kohaldades „saastaja maksab” põhimõtet.”
Article 52 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999: ‘The contribution from the Funds may be modulated through the application of the polluter pays principle’. 
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999: „Fondide osalust võib muuta, rakendades põhimõtet, et saastaja maksab.”
Article 55 of Regulation (EC) No 1083/2006: ‘In calculating the eligible expenditure on revenue-generating projects, the managing authority shall take account of the application of the polluter-pays principle’. 
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 55. „Tulusate projektide abikõlblike kulude arvestamisel võtab korraldusasutus arvesse „saastaja maksab” põhimõtte kohaldamist.”
This principle of differentiated rates of assistance was further developed by the Commission during the 2000–06 period in a technical paper25 which established that ‘where the financing of a project includes a system of charges (such as low flat rate charges), which are not based on the actual consumption of resources and do not provide the necessary financial means to properly maintain the infrastructure nor to cover the operational costs and a large part of the depreciation costs, then the rate of assistance should be reduced’. 
Toetusmäärade diferentseerimise põhimõtet arendas komisjon edasi perioodil 2000–2006 oma tehnilises dokumendis25, milles sätestati, et „toetuse määra tuleb vähendada, kui projekti rahastamine hõlmab maksude süsteemi (nagu madalad kindlamääralised maksud), mis ei põhine ressursside tegelikul tarbimisel ega kujuta endast vastavat finants-vahendit taristu asjakohaseks hoolduseks ega kata tegevuskulusid ning suurt osa amortisatsioonikulusid”.
In these cases, the proposed rate of assistance should normally be as set out in column 5 of Annex IV. 
Neil juhtudel peaks kavandatud toetusmäär vastama IV lisa viiendas veerus toodule.
The Court noted that although for the selected infrastructures, operating and depreciation costs were not covered by the waste management tariff charged to households, the Commission did not apply the principle of a differentiated rate of assistance by reducing the co-financing rate. 
Kontrollikoda täheldas, et kuigi valimisse kuulunud taristute puhul ei kaetud tegevus-ja amortisatsioonikulusid kodumajapidamistele kogutavate jäätmekäitlusmaksude abil, ei kohaldanud komisjon diferentseeritud toetusmäärade põhimõtet ega vähendanud kaasrahastamismäära.
As a result, in almost all the cases the co-financing rate granted was higher than the one that should have applied in accordance with the principle of differentiated rates of assistance (see Annex IV). 
Selle tulemusena oli peaaegu kõigil juhtudel eraldatud kaasrahastamise määr kõrgem kui määr, mida oleks tulnud kohaldada vastavalt diferentseeritud toetusemääradele (vt IV lisa).
Some municipalities did not charge any waste management tariff to households. 
Mõned omavalitsused kodumajapidamisi ühegi jäätmekäitlusmaksuga ei maksustanud.
Tariffs charged by municipalities to households for the management of waste varied significantly, even within each region (see Table 3). 
Omavalitsuste kodumajapidamistele kohaldatud jäätmekäitlusmaksud erinesid märgatavalt isegi piirkonnasiseselt (vt tabel 3).
Dif-ferences, reaching in some cases up to 300 % within the same region, could not be solely explained by differences in the average income of households and their affordability level or in the cost of waste management among the municipalities sampled. 
Erinevusi, mis mõnel juhul ulatusid ühe piirkonna siseselt 300 protsendini, ei olnud valimisse kuulunud omavalitsustes võimalik põhjendada ainult kodumajapidamiste keskmise sissetuleku erinevustega või jäätmekäitluse maksumusega.
25 ‘The new programming period 2000-2006: Technical paper 1 — Application of the polluter pays principle — Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations’ (6.12.1999). 
25 The new programming period 2000–2006: Technical paper 1 – Application of the polluter pays principle – Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations (6.12.1999).
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 39 WEAKNESSES WERE NOTED IN THE EU WASTE REGULATORY FRAMEWORK AND EU GUIDELINES 61. 
Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? 39 PUUDUSI LEITI KA ELi JÄÄTMEKÄITLUSE ALASES ÕIGUSRAAMISTIKUS NING ELi SUUNISTES 61.
The EU waste regulatory framework and EU guidelines can contribute to maximise the effectiveness of EU funding. 
ELi õigusraamistik ja suunised võivad aidata ELi toetuse mõjusust maksimeerida.
The Court noted weaknesses in this area. 
Kontrollikoda leidis selles vallas puudusi.
LACK OF FOCUS OF EU DIRECTIVES’ TARGETS ON WASTE PREVENTION 62. 
ELi DIREKTIIVID EI KESKENDU JÄÄTMETE TEKKE VÄLTIMISELE 62.
The EU waste hierarchy contained in the waste directive indicates prevention as the first waste management option. 
ELi jäätmedirektiivis esitatud jäätmehierarhias on jäätmete tekke ennetamine esimene jäätmekäitlusvõimalus.
The sixth environment action programme26 included an overall objective to substantially reduce waste generation and disposal. 
Kuuenda keskkonnaalase tege-vusprogrammi26 üldeesmärk on vähendada märgatavalt jäätmete teket ja kõrvaldamist.
However, targets set in EU directives in the waste management field relate only to recycling, recovery and diversion of biodegradable waste from landfills and do not address prevention or reduction of waste (see paragraph 39). 
ELi jäätmekäitlusvaldkonna direktiivides seatud eesmärgid käsitlevad aga vaid ringlussevõtmist, taaskasutamist ja biolagunevate olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimist, mitte jäätmete tekkimise vältimist või vähendamist (vt punkt 39).
However, the directive is not clear enough on what such treatment should consist of and whether treatment requires a reduction in the quantity of waste landfilled or only a reduction of its volume27. 
Direktiivis ei selgitata aga piisavalt seda, milles peaks töötlemine seisnema ja kas seeläbi peab vähenema ka ladestatavate jäätmete kaal või ainult nende maht27.
This lack of clarity regarding the concept of treatment before landfilling has resulted in different strategies at national and/or regional level. 
Kuna jäätmete ladestamisele eelneva töötlemise kontseptsioon on ebaselge, kasutatakse riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil erinevaid strateegiaid.
One of the regions sampled focused, for example, on mechanical biological treatment plants, the performance of which in achieving the reduction of waste landfilled was not satisfactory. 
Ühes valimi piirkondadest keskenduti näiteks mehhaanilistele bioloogilise töötlemise jaamadele, mille tulemuslikkus ladestatava jäätmehulga vähendamisel ei olnud rahuldav.
In two other regions, when high levels of separate collection were achieved, waste was considered as having been treated and could be taken to the landfill directly (see paragraphs 28 and 44). 
Kahes muus piirkonnas, kus saavutati kõrge lahuskogumise tase, käsitati kogutud jäätmeid töödel-duna ja viidi need otse prügilasse (vt punktid 28 ja 44).
26 Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the sixth environment action programme of the European Community (COM(2001) 31 final). 
26 Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus-ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta (KOM/2001/0031 lõplik).
27 Article 6(a) of Directive 1999/31/EC stipulates that ‘by reducing the quantity of the waste or the hazards to human health or the environment’, while Article 2(h) stipulates that ‘to reduce its volume or hazardous nature, facilitate its handling or enhance recovery’. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
27 Direktiivi 1999/31/EÜ artikli 6 lõige a sätestab:„jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega”, ning artikli 2 lõige h sätestab: „vähendada nende kogust või ohtlikkust, lihtsustada nende käsitsemist või tõhustada taaskasutamist”. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
40 LACK OF EU QUALITY STANDARDS FOR COMPOST 66. 
40 PUUDUSID ELi KVALITEEDISTANDARDID KOMPOSTILE 66.
The EU co-financed composting and anaerobic digestion plants in all eight regions sampled. 
EL kaasrahastas komposteerimis-ja anaeroobsel kääritamisel töötavaid jaamu valimi kõigis kaheksas piirkonnas.
However, at the time of the audit four of the regions reviewed lacked any quality standards for compost. 
Auditi ajal puudusid aga neljas kontrollitud piirkonnas kompostile kehtivad kvaliteedistandardid.
In the four remaining regions, the admissible concentration levels of heavy metals varied significantly (see paragraph 52). 
Ülejäänud neljas piirkonnas varieerusid kompostis lubatavate raskemetallide kontsentratsioonipiirid märgatavalt (vt punkt 52).
The fact that quality standards for compost at national/regional level either did not exist or if they existed, varied significantly, hampered the development of a compost market, making it difficult for plant operators to sell the compost produced. 
Asjaolu, et komposti kvaliteedistandardid riiklikul/piirkondlikul tasandil kas puudusid või olid väga erinevad, takistas kompostituru arengut ning raskendas jaamade käitajatel toodetud komposti müümist.
NO EU GUIDELINE FOR THE FINANCIAL SECURITY FOR LANDFILL CLOSURE COSTS 68. Concerning the financial security to cover closure and after-care costs, the Court noted that significant differences existed in the methodologies applied for its calculation in the six regions where landfills were sampled, resulting in significantly varying amounts for a landfill of the same capacity, which indicates that they may not always be sufficient to cover all the costs for a period of 30 years as required by the landfill directive. 
Prügilate sulgemise ja järelhooldusega seotud kulude katmise rahalise tagatise osas märkis kontrollikoda, et kuues piirkonnas, mille prügilad valimisse kuulusid, erinesid tagatise arvutamise meetodid märgatavalt. Selle tulemusel varieerusid sama ladestamismahuga prügilate tagatised märkimisväärselt, mis näitab, et need ei pruugi alati olla piisavad prügiladirektiivis nõutud 30-aastase perioodi kulude katmiseks.