natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The MFF is the tool ensuring medium-to long-term stability and predictability of future payment requirements and budgetary priorities. 
Mitmeaastane finantsraamistik on vahend, mis tagab keskpikas ja pikas perspektiivis tulevaste maksevajaduste ja eelarve prioriteetide stabiilsuse ja ennustatavuse.
Therefore long-term forecasts can only be established taking into consideration existing financial frameworks. 
Seetõttu saab pikaajalisi prognoose koostada ainult olemasolevaid finantsraamistikke arvesse võttes.
The payment implications of future financial frameworks which have not yet been agreed cannot be predicted with precision. 
Tulevaste, veel kokku leppimata finantsraamistike mõju maksetele ei saa täpselt ennustada.
The forecast for the post-2020 period will be presented in 2017 (as foreseen in point 9 of the Inter-institutional Agreement on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management) and it will be an integral part of the Commission proposals for the post-2020 MFF (to be presented before 1 January 2018 based on Article 25 of the MFF Regulation). 
2020. aasta prognoos esitatakse 2017. aastal (nagu näeb ette eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 9 eelarveküsimustes tehtava koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) ning see saab olema lahutamatu osa komisjoni ettepanekutest 2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (mis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 25 alusel enne 1. jaanuari 2018).
The Commission already committed itself to presenting a medium-term payment forecast (in the framework of the Mid-term review of the financial framework) which will analyse the sustainability of the payment ceilings and evolution of RAL and de-commitments until 2020. 
Komisjon juba võttis kohustuse esitada keskpika perspektiivi maksete prognoos (finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames), milles analüüsitakse maksete ülemmäärade jätkusuutlikkust ning täitmata kulukohustuste ja kohustustest vabastamiste arengut aastani 2020.
The delay between commitments and payments are just reflecting the duration of ongoing projects. 
Kulukohustuse võtmise ja maksete tegemise vahelised viivitused peegeldavad lihtsalt käimasolevate projektide kestust.
Some projects are large infrastructure projects in the Union or projects in rather difficult third countries and an average delay of 2,4 years should not be seen as particularly abnormal. 
Mõned projektid on liidus ellu viidavad suured taristuprojektid või küllaltki probleemsetes kolmandates riikides ellu viidavad projektid ning 2,4 aasta pikkust keskmist viivitust ei tuleks näha ebatavaliselt pikana.
The legal framework obliges the beneficiaries to keep the relevant documentation for a certain period after the closure. 
Õigusraamistik kohustab toetusesaajaid säilitama asjaomaseid dokumente teatud aja jooksul pärast kava lõpetamist.
See reply to paragraph 2.31. 
Vt vastust punktile 2.31.
Establishment of EFSI affected the launch of the CEF programme. 
EFSI loomine mõjutas Euroopa ühendamise rahastu programmi käivitamist.
Although it affects the assumptions the Commission made in its ex-ante assessment of the use of financial instruments under CEF, this was not re-evaluated. 
Ehkki see mõjutab Euroopa ühendamise rahastu raames kasutatavate rahastamisvahendite komisjonipoolses eelhindamises toodud eeldusi, ei tehtud selle kohta uut hindamist.
EFSI will also impact upon the use made of some other financial instruments (see paragraphs 2.32 to 2.38). 
EFSI mõjutab ka mõningate teiste rahastamisvahendite kasutamist (vt punktid 2.32–2.38).
Recommendations 2.47. 
Soovitused 2.47.
We recommend that: — Recommendation 1: the Commission should act to reduce outstanding commitments by, for example, quicker decommitment, where appropriate, faster closure of the 2007-2013 programmes, where appropriate, wider use of net correction in cohesion, reducing cash held by fiduciaries and the compilation of payment plans and forecasts in those areas where outstanding commitments and other obligations are significant (see paragraphs 2.5 to 2.9, 2.19 and 2.28); — Recommendation 2: the Commission should prepare and publish an annually updated cash flow forecast, spanning a seven to ten year time horizon, covering budgetary ceilings, payment needs, capacity constraints and potential decommitments (paragraph 2.10); of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 2.46. 
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: — 1. soovitus: komisjon peaks võtma meetmeid, et vähendada täitmata kulukohustusi, kasutades selleks võimaluse korral näiteks kiiremat kulukohustustest vabastamist, kiiremat perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamist, laiemat netokorrektsioonide kohaldamist ühtekuuluvuse valdkonnas, usalduskontodel hoitavate summade vähendamist ning maksekavade ja prognooside koostamist valdkondades, kus täitmata kulukohustuste ja muude kohustuste arv on suur (vt punktid 2.5–2.9, 2.19 ja 2.28); — 2. soovitus: komisjon peaks koostama ja avaldama igal aastal uuendatava rahavoogude prognoosi, mis hõlmaks seitsme kuni kümne aasta pikkust perioodi ning käsitleks eelarve ülemmäärasid, maksevajadusi, suutlikkuspiiranguid ja võimalikku kulukohustustest vabastamist (punkt 2.10); 2.46.
The adoption of EFSI did not affect the overall objectives of CEF, but created an additional mechanism for the EU financial assistance, i.a. to infrastructural projects, in particular via debt finance. 
EFSI loomine ei mõjutanud Euroopa ühendamise rahastu üldeesmärke, kuid andis täiendava mehhanismi ELi rahalise abi andmiseks muu hulgas taristuprojektidele, eriti laenurahastamise teel.
To take into account the launch of EFSI, the CEF DI Steering Committee in its first meeting defined the main principles for providing CEF and EFSI support, with a view to enhance their complementarity. 
EFSI käivitamise arvessevõtmiseks määratles Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi juhtkomitee oma esimesel koosolekul peamised põhimõtted Euroopa ühendamise rahastu ja EFSI toetuse andmiseks, pidades silmas nendevahelise täiendavuse parandamist.
Moreover, an addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch. 
Lisaks on koostamisel Euroopa ühendamise rahastu järelhindamise lisa, et võtta arvesse i) uusimat analüüsi Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi käivitamise potentsiaali kohta Euroopa ühendamise rahastu valdkondades ning ii) turu arengut pärast EFSI käivitamist.
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision. 
Kõnealust lisa tuleb vaadelda eelmise järelhindamise täienduse, mitte muudatusena.
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF. The Commission accepts the recommendation. 
Euroopa ühendamise rahastu sidusust teiste ELi algatuste, sealhulgas EFSIga, hinnatakse Euroopa ühendamise rahastu vahekokkuvõttes. Komisjon nõustub soovitusega.
Any measures taken by the Commission vis-à-vis the Member States, including efforts to reduce outstanding commitments and make wider use of net corrections in cohesion must obviously comply with the regulatory framework The Commission accepts the recommendation. 
Igasugune komisjoni tegevus liikmesriikide suhtes, sealhulgas töö täitmata kulukohustuste vähendamiseks ning netokorrektsioonide kohaldamise laiendamiseks ühtekuuluvuse valdkonnas peab mõistagi olema kooskõlas õigusraamistikuga. Komisjon nõustub soovitusega.
The forecast for the post-2020 period will be presented in 2017 (as foreseen in point 9 of the Inter-institutional Agreement on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management) and it will be an integral part of the Commission proposals for the post-2020 MFF (to be presented before 1 January 2018 based on Article 25 of the MFF Regulation). 
2020. aastale järgneva perioodi prognoos esitatakse 2017. aastal (nagu näeb ette eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 9 eelarveküsimustes tehtava koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) ning see saab olema lahutamatu osa komisjoni ettepanekutest 2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (mis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 25 alusel enne 1. jaanuari 2018).
In addition the Commission will present a mid-term payment forecast assessing the sustainability of the current payment ceilings until the end of the current MFF in the framework of the Mid-term review of the MFF. 
Lisaks esitab komisjon mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames maksete vaheprognoosi, milles hinnatakse kehtivate maksete ülemmäärade jätkusuutlikkust kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/75 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 3: the Commission should consider in its budgetary and financial management the capacity constraints in certain Member States in order to ensure funds are used efficiently (see paragraphs 2.19 to 2.21); — Recommendation 4: the Commission should recover unused cash balances in financial instruments under shared management (see paragraph 2.31) and remaining unused funds in indirect management financial instruments from previous44MFFs for which the eligibility period has expired ( ); THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts the recommendation within the framework set out by the MFF and the relevant legislation. 
13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/75 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD — 3. soovitus: komisjon peaks eelarve haldamise ja finantsjuhtimise käigus arvesse võtma mõningate liikmesriikide suutlikkuse piiranguid, et tagada vahendite tõhus kasutamine (vt punktid 2.19–2.21); — 4. soovitus: komisjon peaks tagasi nõudma koostöös liikmesriikidega rakendatavatesse rahastamisvahenditesse paigutatud kasutamata summad (vt punkt 2.31) ja varasemate mitmeaastaste finantsraamistike kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate rahastamisvahendite kasutamata jäänud vahendid, mille rahastamiskõlblikkuse periood on lõppenud (44); — 5. soovitus: komisjon peaks EFSI loomisest tulenevalt uuesti tegema Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi eelhindamise ning arvesse võtma EFSI mõju teistele ELi programmidele ja rahastamisvahenditele.
The Commission has already put in place a Task Force for Better Implementation in order to improve the implementation of ESI funds in certain Member States, while ensuring full respect of legality and regularity of expenditure (see the Commission’s reply to observations 2.19 and 2.20). 
Komisjon on juba moodustanud parema rakendamise rakkerühma, et parandada Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide rakendamist teatud liikmesriikides, tagades samal ajal kulude seaduslikkuse ja korrektsuse (vt komisjoni vastus punktidele 2.19 ja 2.20).
The Commission intends to ensure that full benefit is drawn from the work of the Task Force and will focus on delivering a proactive and targeted approach to Member States in order to support the implementation of the Cohesion policy funding in 2014-2020. The Commission accepts the recommendation. 
Komisjon kavatseb tagada töökonna töö maksimaalse ärakasutamise ning keskendub liikmesriikidele ennetava ja sihipärase lähenemisviisi pakkumisele, et toetada ühtekuuluvuspoliitika rahastamist perioodil 2014–2020. Komisjon nõustub soovitusega.
For the indirectly managed financial instruments, a procedure for ‘return and de-commitments of funds to the EU’ covering the transfer of GIF revenues and repayments to H2020 and COSME was finalised by the Commission with the EIF in November 2015 and execution is under way. It will be accompanied by monitoring visits to the EIF. 
Kaudselt juhitavate rahastamisvahendite jaoks koostas komisjon 2015. aasta novembris koos EIFiga menetluse „rahaliste vahendite tagastamiseks ELile ja kulukohustustest vabastamiseks“, mis hõlmab EIFi tulude ülekandmist ja tagasimakseid programmidesse „Horisont 2020“ ning „COSME“ ja mille ellurakendamine on käimas.
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF. 
Euroopa ühendamise rahastu sidusust teiste ELi algatuste, sealhulgas EFSIga, hinnatakse Euroopa ühendamise rahastu vahekokkuvõttes.
An addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch. 
Koostamisel on Euroopa ühendamise rahastu järelhindamise lisa, et võtta arvesse i) uusimat analüüsi Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrumendi käivitamise potentsiaali kohta Euroopa ühendamise rahastu valdkondades ning ii) turu arengut pärast EFSI käivitamist.
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision The additionality of CEF financial instruments towards EFSI is based on a principle that CEF financing focuses on innovative, demonstrator and pilot projects and initiatives eligible under the relevant regulations in the CEF sectors, while the scope and eligibility criteria of EFSI support are broader. — Recommendation 5: the Commission should re-evaluate the ex-ante assessment for the CEF debt instrument in the light of creation of the EFSI, and consider the impact of EFSI on other EU programmes and financial instruments. 
Kõnealust lisa tuleb vaadelda eelmise järelhindamise täienduse, mitte muudatusena. Euroopa ühendamise rahastu täiendavus EFSi suhtes rajaneb põhimõttel, et Euroopa ühendamise rahastu poolne rahastamine keskendub uuenduslikele, näidis-ja pilootprojektidele ning -algatustele, mis on rahastamiskõlblikud asjakohaste Euroopa ühendamise rahastu valdkondade eeskirjade alusel, samas kui EFSI kohaldamisala ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on laiemad.
(44) See paragraphs 6.46 to 6.52 of our 2014 annual report. 
(44) Vt 2014. aasta aastaaruande punktid 6.46–6.52.
EN C 375/78 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS INTRODUCTION 3.1. The subject of this chapter is performance (see Figure 3.1). 
ET Käesolevas peatükis käsitletakse tulemuslikkust (vt selgitus 3.1). 1. 3.
Since 2010, we have analysed the Commission’s self-assessment on performance as stated in the annual activity reports (AARs) of a selection of the Commission’s directors-general, and included an examination of some of the themes developed in that year’s special reports on performance audit. 
Alates 2010. aastast on kontrollikoda analüüsinud komisjoni tulemusalast enesehindamist valitud komisjoni peadirektoraatide aasta tegevusaruannete alusel. Lisaks on käsitletud ka mõningaid selle aasta tulemusauditeid käsitlevates eriaruannetes esitatud teemasid.
Other elements of performance that we have examined are, the management plans of selected directorates-general (DGs) and the reporting by the Commission to the European Parliament and the Council including the first few editions of the Commission’s ‘evaluation reports’ (1). 
Tulemuslikkuse seisukohast on kontrollitud ka valitud peadirektoraatide juhtimiskavu ja komisjonipoolset aruandlust Euroopa Parlamendile ja nõukogule, sh komisjoni esimesed hindamisaruanded (1). Selgitus 3.1.
Figure 3.1 – Performance in the EU Performance in the EU is assessed on the basis of the sound financial management principles (economy, efficiency and effectiveness) (2), and covers: (a) inputs — financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme; (b) outputs — the deliverables of the programme; (c) results — the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; (d) impacts — long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action. 
Tulemuslikkus ELis Euroopa Liidu tulemuslikkust hinnatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete alusel (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus) (2) ning see hõlmab: a) sisendeid – programmi elluviimiseks vajalikud rahalised, personali-, materiaalsed, organisatsioonilised ja regulatiivsed vahendid; b) väljundeid – programmi raames tehtud töö; c) tulemusi – programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või toetusesaajale; d) mõju – pikaajalised muutused ühiskonnas, mis on vähemalt osaliselt tingitud ELi tegevusest.
(1) Required under Article 318 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFEU). 
(1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318.
(2) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities, Article 27; repealed by Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
(2) Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/ 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikkel 27, mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikliga 30 (jõustus 1. jaanuaril 2013).
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/79 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.3. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja C 375/79 KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 3.3.
In the equivalent chapter of last year’s annual report, we took a particular look at the EU’s long-term strategy, Europe 2020. 
Kontrollikoja eelmise aastaaruande samas peatükis vaadeldi lähemalt Euroopa Liidu pikaajalist strateegiat „Euroopa 2020“.
We examined the EU’s high-level monitoring and reporting of the strategy and, for the European Structural and Investment Funds (3) (the ESI funds), how the strategy feeds through into the partnership agreements and funding programmes agreed between the Commission and Member States. 
Kontrollikoda uuris strateegia ELi-poolset kõrgetasemelist järelevalvet ja aruandlust ning Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide(3) puhul seda, kuidas strateegia mõjutab komisjoni ja liikmesriikide vahelisi partnerluslepinguid ja rahastamisprogramme.
This year we continue that theme, and focus our examination of the Commission’s performance through Horizon 2020, the Commission’s research and innovation programme and, as will be seen below, a very significant item in the EU budget. 
Käesoleval aastal jätkab kontrollikoda sama teemaga ning keskendub komisjoni tulemuslikkusele seoses komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“, mis, nagu alljärgnevalt näidatud, on ELi eelarve väga oluline artikkel.
The chapter therefore consists of three parts. 
Peatükk koosneb kolmest osast.
Horizon 2020 performance is the subject of the first part. 
Esimene osa käsitleb programmi „Horisont 2020“ tulemuslikkust.
The remaining two parts deal with subjects we have examined in previous years: the extent to which performance is covered in the main annual planning and reporting documents prepared by the Commission’s directors-general and some of the main themes arising from our 2015 special reports including the follow-up of a sample of recommendations from previous special reports and, for the first time, responses from the Member States to a survey that we conducted on their follow up of our recommendations. 
Ülejäänud kaks osa käsitlevad kontrollikoja poolt eelmistel aastatel kontrollitud teemasid: millises ulatuses on tulemuslikkust kajastatud komisjoni peadirektoraatide koostatud peamistes iga-aastastes kavandamis- ja aruandlusdokumentides. Sellele lisaks uuritakse kontrollikoja 2015. aasta eriaruannete keskseid teemasid, sh varasemates eriaruannetes esitatud soovituste põhjal võetud meetmete järelkontroll ja esmakordselt ka liikmesriikide vastused uuringule, mille kontrollikoda viis läbi seoses kontrollikoja soovituste põhjal võetud meetmete kontrolliga.
In the 2014 annual report, we reported that, based on information supplied by the Commission, the mid-term review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, had been delayed until early 2016 (4). 
2014. aasta aastaaruandes märkis kontrollikoda komisjonilt saadud teabe alusel, et komisjonipoolne strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamine, mille nõukogu oleks pidanud saama märtsis 2015, on 2016. aasta alguseni edasi lükatud (4).
As of June 2016, the Commission informed us that the mid-term review had been finalised and that there would now be no formal mid-term review concluding document. 
Juunis 2016 teatas komisjon kontrollikojale, et vahehindamine on lõpetatud ning nüüdsest ei koostata ametlikku vahehindamist käsitlevat dokumenti.
As a result, we are not in a position to report in this chapter on how this review process was carried out. 
Seetõttu ei ole kontrollikojal võimalik käesolevas peatükis aru anda selle kohta, kuidas vahehindamine läbi viidi.
We may, however, return to this issue in future reports. 
Kontrollikoda võib aga teema juurde naasta tulevastes aruannetes.
(3) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund, the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund. 
(3) Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide hulka kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond.
(4) 2014 annual report, paragraph 3.29. 
(4) 2014. aasta aastaaruande punkt 3.29.
EN C 375/80 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 1 — HORIZON 2020 (2014-2020) 3.6. There are three elements to our analysis of Horizon 2020. 
C 375/80 Euroopa Liidu Teataja 13.10.2016 ET KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD 1. OSA. „HORISONT 2020“ (2014–2020) 3.6. Programmi „Horisont 2020“ analüüs koosneb kolmest osast.
First we set out the main features of the programme and examine the strategic framework in which it operates, in particular its links to other EU strategies. 
Esmalt esitatakse programmi peamised omadused ning vaadeldakse selle toimimise strateegilist raamistikku, eelkõige selle seoseid muude ELi strateegiatega.
The second element considers the advantages and potential risks involved in bringing research and innovation activity together. 
Teine osa hõlmab teadusuuringute ja innovatsioonialaste tegevuste ühendamise eeliseid ja potentsiaalseid riske.
Finally we analyse the extent to which there is a focus on performance within Horizon 2020. 
Kolmandaks analüüsitakse seda, millises ulatuses pannakse programmi „Horisont 2020“ raames rõhku tulemuslikkusele.
Section 1 — Links between Europe 2020, the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Europe 2020 and Horizon 2020 3.7. 
1. jagu. „Euroopa 2020“, komisjoni uute prioriteetide ja „Horisont 2020“ vahelised seosed ei hõlbusta alati tulemuslikkusele keskendumist ning neid tuleb selgitada „Euroopa 2020“ ja „Horisont 2020“ 3.7.
Europe 2020 is the European Union’s 10-year jobs and growth strategy. 
Strateegia „Euroopa 2020“ on ELi kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia.
It was launched in 2010 to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth. 
Strateegia käivitati aastal 2010, et luua tingimused arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks.
Responsibility for delivering the Europe 2020 strategy is shared between the EU and its 28 Member States. 
Strateegia elluviimise eest vastutavad EL ja 28 liikmesriiki ühiselt.
Thus the strategy’s five headline targets (5) have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each. 
Strateegia viiel peamisel eesmärgil (5) on igas liikmesriigis asjaomane riiklik eesmärk, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi tingimusi.