natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The second year (2005-2006), see (Tables 8 and 9), saw an increase in deliveries in all the new Member States, with the exception of Hungary and Malta where they remained stable. 
Teisel kvoodiaastal 2005–2006 (tabelid 8 ja 9) märgati tarnete suurenemist kõigis uutes liikmesriikides, välja arvatud Ungaris ja Maltal, kus need jäid stabiilsele tasemele.
The Czech Republic, Cyprus and Poland had to pay a levy totalling 67,7 million euro as they exceeded their national reference quantity for deliveries (35). 
Tšehhi Vabariik, Küpros ja Poola olid kohustatud oma riiklike tarnekvootide ületamise tõttu tasuma maksu (35) üldsummas 67,7 miljonit eurot.
The volume of direct sales stabilised or regressed, particularly in Poland. 
Otseturustuse maht stabiliseerus või taandus, eriti Poolas.
The general increase in the rate at which quotas for direct sales were used stems from the fact that the national quantities available fell significantly following conversions. 
Otseturustuskvootide kasutusmäära üldine tõus tulenes asjaolust, et kasutada olevad riiklikud kogused vähenesid ümberarvestamise tõttu oluliselt.
In Cyprus, the national reference quantity for direct sales was almost attained, to within one kilo (36). 
Küprosel kasutati peaaegu ära riiklik otseturustuse baaskogus, sellest jäi puudu ligikaudu üks kilogramm (36).
For 2006-2007, the quantities released from the special restructuring reserve as from 1 April 2006 reduced the risk of the delivery quota being exceeded in the Czech Republic and Poland. 
Alates 1. aprillist 2006 vähendasid restruktureerimise eri-reservist vabakslastud kogused kvoodiaasta 2006–2007 tarnekvootide ületamise ohtu Tšehhi Vabariigis ja Poolas.
In Cyprus, the national reference quantity was exceeded for both deliveries and direct sales; the levy to be collected is approximately 180 000 euro for deliveries and 16 000 euro for direct sales. 
Küprosel ületati riiklik baaskogus nii tarnete kui ka otseturustuse puhul; tarnete puhul on sissenõutav tasu ligikaudu 180 000 eurot ja otseturustuse puhul 16 000 eurot.
(35) The systems in force for the levy were not audited as the national reference quantities were not attained at the end of the first year in which milk quotas applied (2004-2005). 
(35) Maksuga seonduvaid kehtivaid süsteeme ei auditeeritud, kuna piimakvootide kohaldamise esimesel kvoodiaastal (2004–2005) ei kasutatud ära riiklikke baaskoguseid.
As regards the levies owed by the Czech Republic, Cyprus and Poland for 2005-2006, no data were available at the time of the audit. 
Seoses maksudega, mida olid Tšehhi Vabariik, Küpros ja Poola kohustatud maksma kvoodiaasta 2005–2006 eest, siis auditeerimise ajal ei olnud andmed veel kättesaadavad.
(36) National reference quantity for direct sales: 2 780 863 kg; total quantity declared: 2 780 862 kg. 
(36) Riiklik baaskogus otseturustuse puhul: 2 780 863 kg, deklareeritud kogus kokku: 2 780 862 kg.
C 185/20 Year 2004-2005 2005-2006 Sources: EN Official Journal of the European Union Table 8 Utilisation of national reference quantities for deliveries in the new Member States (2004-2005 and 2005-2006) Quantities Available quota (2) Deliveries (1) Available quota (2) CZ EE CY LV LT HU MT 2608 520 141 502 1209 1589 46 2616 554 141 632 1280 1783 49 2696 569 144 568 1250 1581 41 2679 605 142 678 1520 1835 49 22.7.2008 (1 000 tonnes) PL SI 8 347 499 949 8500 516 1003 8 931 509 981 8730 536 1005 SK Deliveries (1) Utilisation of deliveries quota (1)/(2) 99,7 % 93,9 % 99,9 % 79,3 % 94,5 % 89,1 % 93,8 % 98,2 % 96,7 % 94,6 % Utilisation of deliveries quota (1)/(2) 100,6 % 94,1 % 100,9 % 83,7 % 82,2 % 86,1 % 84,6 % 102,3 % 95,0 % 97,6 % 2004-2005 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004 (data for 11 months extrapolated over 12 months, except for Estonia) and paying agencies for PL (ARR) and SI (ARSKTRP). 
C 185/20 Aasta 2004–2005 2005–2006 Allikad: ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 Tabel 8 Kogused Tarned (1) Kasutada olev kvoot (2) Tarned (1) Kasutada olev kvoot (2) (1 000 tonni) CZ EE CY LV LT HU MT PL SI SK Riiklike tarnete baaskoguste kasutus uutes liikmesriikides (2004–2005 ja 2005–2006) 2 608 2 616 2 696 2 679 520 141 502 554 141 632 569 144 568 605 142 678 1 209 1 280 1 250 1 520 1 589 1 783 1 581 1 835 46 8 347 49 8 500 41 8 931 49 8 730 499 949 516 1 003 509 981 536 1 005 Tarne kvoodi kasutus (1)/(2) 99,7 % 93,9 % 99,9 % 79,3 % 94,5 % 89,1 % 93,8 % 98,2 % 96,7 % 94,6 % Tarne kvoodi kasutus (1)/(2) 100,6 % 94,1 % 100,9 % 83,7 % 82,2 % 86,1 % 84,6 % 102,3 % 95,0 % 97,6 % 2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).
2005-2006 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004. 
2005–2006 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.
Quotas are post conversion (provisional and final). 
Kvoodid pärast ümberarvestust (esialgsed ja lõplikud).
Year 2004-2005 2005-2006 Sources: Quantities Direct sales (1) Available quota (2) Direct sales (1) Available quota (2) (1 000 tonnes) CZ EE CY LV LT HU MT PL SI SK 3 10 2 11 76 26 0 309 20 7 Table 9 Utilisation of the national reference quantities for direct sales in the new Member States (2004-2005 and 2005-2006) 67 70 4 63 367 165 0 464 45 10 Utilisation of direct sales quota (1)/(2) 4,2 % 13,6 % 61,7 % 18 % 20,8 % 15,8 % 66,6 % 45,4 % 66,3 % 3 9 3 11 56 19 0 195 21 4 3 19 3 17 127 112 0 234 25 8 Utilisation of direct sales quota (1)/(2) 81 % 44,3 % 100 % 63,3 % 44,2 % 17,2 % 83,2 % 83,5 % 44,6 % 2004-2005 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004 (data for 11 months extrapolated over 12 months, except for Estonia) and paying agencies for PL (ARR) and SI (ARSKTRP). 
Aasta 2004–2005 2005–2006 Allikad: Kogused Otseturustus (1) Kasutada olev kvoot (2) Otseturustus (1) Kasutada olev kvoot (2) (1 000 tonni) CZ EE CY LV LT HU MT PL SI SK Tabel 9 Riiklike otseturustuse baaskoguste kasutus uutes liikmesriikides (2004–2005 ja 2005–2006) 3 10 2 11 76 6770463 367 3 9 3 11 56 319317 127 26 0 165 0 19 0 112 0 309 20 7 464 45 10 195 21 4 234258 Otseturustuskvoodi kasutus (1)/(2) 4,2 % 13,6 % 61,7 % 18 % 20,8 % 15,8 % 66,6 % 45,4 % 66,3 % Otseturustuskvoodi kasutus (1)/(2) 81 % 44,3 % 100 % 63,3 % 44,2 % 17,2 % 83,2 % 83,5 % 44,6 % 2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/21 Restructuring continues in the new Member States 67. 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/21 Restruktureerimine uutes liikmesriikides jätkub 67.
In-depth restructuring of the professional milk sector in the new Member States began long before enlargement (see paragraph 8 et seq.). 
Professionaalse piimasektori põhjalik restruktureerimine uutes liikmesriikides algas palju varem enne laienemist (vt punkt 8 jne).
The introduction of milk quotas did not therefore radically disrupt the production apparatus, which continues to develop gradually towards the technical and economic standards of the old Member States. 
Piimakvootide kasutuselevõtmine ei muutnud seetõttu radikaalselt tootmissüsteemi, mis jätkas oma järkjärgulist arengut, et jõuda vanade liikmesriikide tehniliste ja majanduslike standardite tasemele.
The most recent comprehensive data on the new Member States’ dairy herds relate to 2005. 
Kõige hilisemad ulatuslikumad andmed uute liikmesriikide piimakarja kohta pärinevad aastast 2005.
Provisional data show that dairy herd numbers in the new Member States experienced a further fall of approximately 366000 units between 2005 and 2007, i.e. 8 % (37). 
Vastavalt esialgsetele andmetele on piimalehmade arv uutes liikmesriikides veelgi vähenenud ligikaudu 366 000 isendi võrra ajavahemikul 2005–2007 ehk 8 % (37).
Restructuring also manifests itself in the dairy industry through a reduction in the number of approved purchasers, which fell from 935 in 2004-2005 to 895 in 2006-2007. 
Restruktureerimise tõttu väheneb ka piimatööstuses heakskiidetud kokkuostjate arv, mis langes 935-lt (kvoodiaasta 2004–2005) 895-le (kvoodiaasta 2006–2007).
The dairy industry in the new Member States has changed its market outlets. 
Uute liikmesriikide piimatööstus on muutnud oma turgu.
It produces more cheese and fewer other low value-added milk products (skimmed milk, milk powder and butter). 
Nimetatud piimatööstuses toodetakse rohkem juustu ja vähem teisi madala lisaväärtusega piimatooteid (lõss, piimapulber ja või).
The introduction of milk quotas coincided with the beginning of a general rise in milk prices. 
Piimakvootide kasutuselevõtmisega algas samaaegselt üldine piimahindade tõus.
The price paid to producers remains lower in the new Member States than the price paid to EU-15 producers, but the gap is narrowing. 
Tootjatele makstud hind jääb uutes liikmesriikides EL 15 tootjatele makstavast hinnast madalamaks, kuid see vahe järjest väheneb.
Price changes have encouraged milk producers to increase their deliveries to the detriment of direct sales. 
Hinnamuutus on ergutanud piimatootjaid suurendama oma tarneid otseturustuse arvelt.
The new Member States’ delivery rate therefore continues to converge with that of the other Member States although a significant gap remains between those countries where milk production is highly concentrated (the Czech Republic, Hungary and Slovakia) and those where production is still fragmented (Lithuania and Poland). 
Uute liikmesriikide tarnemäär läheneb jätkuvalt teiste liikmesriikide omale, kuid säilib märkimisväärne lõhe riikide vahel, kus toimub suur piimatootmise kontsentreerumine (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) ja kus toodang jääb veel killustatuks (Leedu, Poola).
Enlargement has increased crossborder shipments without destabilising the milk CMO 70. 
Laienemine on suurendanud piiriüleseid vedusid ja ei ole destabiliseerinud piima ühist turukorraldust 70.
Since joining the EU, the ten new Member States have increased their intra-EU trade in milk and milk products (Table 10). 
Euroopa Liiduga ühinemisest saadik on uued liikmesriigid suurendanud ühendusesisest piima ja piimatoodetega kauplemist (tabel 10).
A transfer trade in raw milk has developed in some border regions of the new Member States, where the price of milk is lower, towards neighbouring Member States where prices are higher. 
On arenenud toorpiima väljavedu uute liikmesriikide mõnelt piirialalt, kus on piimahind madalam, naa-berliikmesriikidesse, kus hinnad on kõrgemad.
This phenomenon has affected Slovenia in particular (Box 5). 
Nimetatud nähtus esineb eriti Sloveenias (5. selgitus).
Quantities Milk and cream, not concentrated or containing added sugar or other sweetening matter Raw milk included in the above Milk and cream, concentrated and containing added sugar or other sweetening matter Buttermilk, curdled milk and cream, yoghurt, kephir, and other fermented or acidified milk and cream Whey, products consisting of natural milk constituents Intra-EU exports 2004 2005 2006 334 978 1 470 (1 000 tonnes) Intra-EU imports 2004 2005 2006 127 322 514 Table 10 Milk and dairy products — External trade of CEECs 144 570 144 165 62 124 68 102 53 49 170 905 38 160 19 163 79 197 38 36 15 184 75 147 292 30 33 106 121 48 69 18 25 114 144 Butter and other butterfats Cheeses 120 Source: Commission, Eurostat (COMEXT). (37) Source: European Commission, Management Committee for milk and milk products, Quarterly questionnaires (March 2008). 
Tabel 10 Piim ja piimatooted – Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriikide väliskaubandus Kogused Piim ja koor, ei ole kontsentreeritud või sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit Eespool osutatud piim Piim ja koor, kontsentreeritud ja sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit Petipiim, kalgendunud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu kääritatud või hapendatud piim ja koor Vadak, tooted, mis sisaldavad töötlemata piima koostisosi Või ja muud võirasvad Juustud 120 170 Allikas: Komisjon, Eurostat (COMEXT). Euroopa Liidu sisene eksport (1 000 tonni) Euroopa Liidu sisene import 2004 2005 2006 127 322 514 38 147 292 19 30 33 79 106 121 38 48 69 15 18 25 75 114 144 2004 2005 334 978 144 570 144 165 62 124 68 102 2006 1 470 905 160 163 197 36 184 53 49 (37) Allikas: Euroopa Komisjon, piima ja piimatoodete halduskomitee, küsimustikud kvartali kohta (märts 2008).
C 185/22 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Box 5 — The massive transfer of Slovenian raw milk to Italy Slovenia is the new Member State whose local milk market has changed the most since joining the EU. 
C 185/22 ET Euroopa Liidu Teataja 22.7.2008 5. selgitus – Suurtes kogustes Sloveenia toorpiima üm-bervedu Itaaliasse Sloveenia on uus liikmesriik, mille kohalik piimaturg on alates ühinemisest muutunud kõige rohkem.
Due to price differences with Italy, exports of Slovenian raw milk to Italy have expanded since 2005. 
Hinna erinevuse tõttu Itaalias on Sloveenia toorpiima eksport Itaaliasse suurenenud alates 2005. aastast.
In 2006, the price of milk in Slovenia was approximately 18 % lower than in Italy. 
2006. aastal oli piima hind Sloveenias ligikaudu 18 % Itaalia omast madalam.
Approximately 28 % of Slovenian milk production was exported and processed in Italy in 2006. 
Ligikaudu 28 % Sloveenia piimatoodangust 2006. aastal eksporditi ja töödeldi Itaalias.
The effect of this phenomenon has been to limit the production of milk products in Slovenia (22 % in the case of butter production in 2006, 13 % for drinking milk, 11 % for cream and 7 % for cheese) and to encourage imports of these products. 
Nimetatud nähtuse eesmärk on olnud vähendada piimatoodete tootmist Sloveenias (või tootmine 2006. aastal – 22 %, joogipiim – 13 %, – 11 % koore ja – 7 % juustu puhul) ja koore tootmine – 11 % ja juust – 7 %) ja innustada nimetatud toodete importi.
However, the scenario whereby EU enlargement would create substantial additional surpluses in milk products to be exported as from 2005 (38) did not materialise. 
Kuid siiski ei läinud täide stsenaarium, mille kohaselt kaasneksid ELi laienemisega olulised täiendavad piimatoodete üle-jäägid eksportimiseks alates 2005. aastast (38).
Only very small quantities of milk products have been subsidised by the EU since 2004 in the new Member States. 
Alates 2004. aastast on uutes liikmesriikides subsideeritud ainult piimatoodete väga piiratud koguseid.
In 2005 and 2006, budgetary expenditure on milk in the new Member States accounted for 3,7 % and 4,8 % respectively of total milk-related expenditure on intervention, refunds and disposal measures. 
2005. ja 2006. aastal moodustasid eelarvekulud piimale uutes liikmesriikides vastavalt 3,7 % ja 4,8 % pii-maga seonduvatest üldkuludest sekkumisele, toetustele ja müügimenetlustele.
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS 72. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 72.
The quota scheme limiting milk production was extended to the Member States that joined the European Union on 1 May 2004. 
Piimatootmist piirav kvootide kord laienes liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004.
Since then, the dairy market has undergone profound change, characterised by rising world prices and the gradual disappearance of the structural surpluses that provided the raison d’être for the quotas. 
Alates sellest ajast on piimaturul toimunud põhjalikud muutused, mida iseloomustas maailmahindade tõus ja nende struktuursete ülejääkide järkjärguline kadumine, mis olid kvootide ajendiks.
Although milk quotas are practically certain to disappear in 2015, until they do so the way they are applied must nevertheless be subject to an adequate level of control. 
Kuigi praktiliselt on kindel, et piimakvoodid kaovad aastal 2015, tuleb nende rakendamise suhtes siiski kuni nimetatud tähtajani teostada piisava tasemega kontrollimist.
Did the Commission prepare for and supervise the extension of the milk quota scheme to the new Member States effectively? 
Kas komisjon valmistas ette ja teostas järelevalvet piimakvootide korra laienemise üle uutes liikmesriikides tõhusalt?
During the pre-accession phase, the Commission supported the implementation of the scheme, mainly by coordinating peer review exercises and by negotiating national reference quantities with the candidate countries. 
Ühinemiseelsel etapil toetas komisjon korra kehtestamist, peamiselt kooskõlastades vastastikuse eksperthinnangu toiminguid ja pidades kandidaatriikidega läbirääkimisi riiklike baaskoguste üle.
‘Delivery’ quotas were set at levels close to the quantities actually delivered during the reference period. 
Tarnekvoodid määrati tasemetel, mis on lähedased võrdlusperioodil tegelikult tarnitud kogustele.
The negotiations for ‘direct sales’ quotas, by contrast, resulted in the granting of reference quantities that considerably exceeded requirements (see paragraphs 15 to 21). 
Seevastu otseturustuskvootide üle peetavate läbirääkimiste tulemuseks oli taotlusi oluliselt ületavate baaskoguste määramine (vt punktid 15–21).
(38) Agenda 2000, volume II, Com(97) final of 15 July 1997. 
(38) Agenda 2000, köide II, KOM(97) lõplik, 15. juuli 1997.
As regards the Commission’s activities in the 2004-2006 period, the Court noted the following shortcomings: — the Commission released the special restructuring reserve for all the new central and eastern European Member States, even though supporting evidence for certain aspects of the restructuring process was lacking. 
Seoses komisjoni tegevusega ajavahemikul 2004–2006 täheldas kontrollikoda järgmisi puudusi: — komisjon vabastas restruktureerimise erireservi kõigis uutes Kesk-ja Ida-Euroopa liikmesriikides, vaatamata teabe puudumisele mõne restruktureerimisprotsessi aspekti kohta.
It used the changes in on-farm consumption reported by the Member States as the main assessment criterion and did not question the data supplied by the national authorities (see paragraphs 23 to 26); — at the time of the audit, the Commission had still not carried out any detailed on-the-spot checks in the new Member States to ensure that the scheme was running smoothly, the weaknesses identified in the peer review exercises had been rectified or the checks envisaged in the regulations had been implemented (see paragraphs 40 to 43). 
Komisjon kasutas peamise hindamiskriteeriumina liikmesriikide aruannetes esitatud muutusi omatarbimises ega seadnud kahtluse alla liikmesriikide ametiasutuste esitatud andmeid (vt punktid 23–26); — auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud uutes liikmesriikides ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli, et tagada korra tõrgeteta toimimine, vastastikuste eksperdihinnangute toimingutes täheldatud puuduste korrigeerimine või õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimine (vt punktid 40–43).
Recommendation 1 As part of shared management, the Commission should continue to take all necessary action to ensure that the implementation and sound management of the milk quota scheme are effectively monitored. 
1. soovitus Liikmesriikidega jagatud halduse puhul peaks komisjon jätkuvalt võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada piimakvootide korra tõhus järelevalve ja usaldusväärne juhtimine.
It is vital for the Commission to have reliable, standardised information in order to assess the actual extent of the restructuring process and to corroborate the data on direct sales. 
On oluline, et komisjonil oleks kasutada usaldusväärne ja ühtlustatud teave, mis võimaldaks hinnata restruktureerimisprotsessi tegelikku ulatust ja kinnitada andmeid otseturustuse kohta.
Have the new Member States created adequate structures for administering milk quotas? 
Kas uued liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid?
Do the management and oversight of the scheme comply with EU legislation? 
Kas korra haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega?
For the most part, the new Member States made a considerable effort to ensure that their administrative and inspection systems were operational in good time and have actually created structures that are broadly adequate for administering milk quotas (see paragraphs 35 to 61). 
Uued liikmesriigid tegid üldiselt olulisi jõupingutusi, et haldus-ja kontrollisüsteemid toimiksid ajakava kohaselt, ja on tegelikult loonud struktuurid, mis on üldjoontes piisavad piimakvootide haldamiseks (vt punktid 35–61).
Based on the main findings of the audit, the summary table below (Illustration 4) assesses how well they have been implemented at each stage of the process and in each of the Member States visited. 
Allpool esitatud kokkuvõtlikus tabelis (joonis 4) hinnatakse auditi peamiste leidude põhjal, kuidas on neid rakendatud igas protsessi etapis ja igas külastatud liikmesriigis.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union Illustration 4 Evaluation of the implementation of the milk quota scheme in the countries of central and eastern Europe (based on the situation at the time of the audit in 2005 or 2006) C 185/23 2004-2005 marketing year 2004-2005 and/or 2005-2006 marketing years Deliveries Direct sales Adoption of the acquis communautaire Management of the national reserve Design and updating of databases Controls Control plan Estimated amount required Quota use Estimated amount required Quota use Risk analysis On-the-spot checks carried out (2) (4) (10) (12) (16) (2) (4) (9) (10) (12) (16) (3) (5) (12) (13) (3) (5) (6) (9) (10) (12) (13) (14) (1) (2) (5) (7) (9) (10) (12) (13) (15) (9) (10) (12) (13) (16) (5) (10) (12) (16) (1) (3) (8) (9) (11) (12) (13) CZ EE LV LT HU PL SI SK Good (no problems identified) Average (room for improvement) Poor (serious weaknesses) (1) Over-allocation of individual deliveries quotas (paragraph 28). 
22.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja C 185/23 Taotletud koguse hinnang Kvootide kasutus Taotletud koguse hinnang Kvootide kasutus Riigireservi haldus Riskianalüüs Kohapealsete kontrollide teostamine Tarned Otseturustus Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine Andmebaaside kavandamine ja ajakohastamine Kontrollid Kontrolli-plaan Joonis 4 Piimakvootide korra kehtestamise hindamine Kesk-ja Ida-Euroopa riikides (vastavalt 2005. ja 2006. aasta auditi ajal olevale olukorrale) Kvoodiaasta 2004–2005 Kvoodiaastad 2004–2005 ja/või 2005–2006 (2) (4) (10) (12) (16) (2) (4) (9) (10) (12) (16) (3) (5) (12) (13) (3) (5) (6) (9) (10) (12) (13) (14) (1) (2) (5) (7) (9) (10) (12) (13) (15) (9) (10) (12) (13) (16) (5) (10) (12) (16) (1) (3) (8) (9) (11) (12) (13) CZ EE LV LT HU PL SI SK Hea (ei tuvastatud ühtegi probleemi) Keskmine (võimalik parandada) Nõrk (tõsised puudused) (1) Individuaalsete tarnekvootide ülemäärane eraldamine (punkt 28).
(2) Less than 20 % of the national reference quantity for direct sales quotas allocated (paragraphs 19 and 31, Tables 3 and 6) (39). 
(2) Otseturustuskvootide määramine alla 20 % riiklikust baaskogusest (punktid 19 ja 31, tabelid 3 ja 6) (39).
(3) Between 20 % and 60 % of the national reference quantity for direct sales quotas allocated (paragraphs 19 and 31, Tables 3 and 6) (39). 
(3) Otseturustuskvootide määramine 20 % ja 60 % vahel riiklikust baaskogusest (punktid 19 ja 31, tabelid 3 ja 6) (39).
(4) Utilisation of quotas for direct sales less than 15 % of the national reference quantity (Table 9) (39). 
(4) Otseturustuskvootide alla 15 % riiklikust baaskogusest (tabel 9) (39).
(5) Utilisation of quotas for direct sales between 15 % and 45 % of the national reference quantity (Table 9) (39). 
(5) Otseturustuskvootide kasutus 15 % ja 45 % ja vahel riiklikust baaskogusest (tabel 9) (39).
(6) Risk associated with the definition of ‘deliveries’ (paragraph 37). 
(6) „Tarnete” määratlusega seotud risk (punkt 37).
(7) Individual quotas pooled by cooperatives (paragraph 38). 
(7) Kooperatiivide ühendatud individuaalsed kvoodid (punkt 38).
(8) Risks associated with producer-purchasers (paragraph 39). 
(8) Tootjate ja kokkuostjatega seotud riskid (punkt 39).
(9) Anomalies in the management of the national reserve (paragraph 47 and Box 4). 
(9) Kõrvalekalded riigireservi halduses (punkt 47 ja 4. selgitus).