natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission and eu-LISA are currently already in the process of improving the mechanism. 
Komisjon ja eu-LISA juba tegelevad mehhanismi täiustamisega.
The point is regularly addressed in the SIS-VIS Committee. 
Küsimust käsitletakse regulaarselt SISi ja viisainfosüsteemi komitees.
95 The issue of timing for reporting information has been addressed in the new European Border and Coast Guard Regulation which is expected to enter into force by the end of 2019 and which will repeal the current Eurosur Regulation. 
Teabeedastuse ajastamise probleemi on käsitletud uues Euroopa piiri-ja rannikuvalve määruses, mis peaks jõustuma 2019. aasta lõpuks ja millega tunnistatakse kehtetuks praegune EUROSURi määrus.
The implementing act on Eurosur will address the timing for reporting information in Eurosur as well as the level of responsibility for reporting. 
EUROSURi rakendusaktis käsitletakse EUROSURi teabe sisestamise ajastust ning vastutuse taset teabe esitamisel.
The issue of deadlines on data entry has been addressed in the new European Border and Coast Guard Regulation which is expected to enter into force by the end of 2019, which will repeal the current Eurosur Regulation and which will allow to agree on binding implementing rules on the Eurosur information exchange in the future. 
Komisjon on nõus EUROSURi puudutava osaga. Andmesisestuse tähtaegade küsimust on käsitletud uues Euroopa piiri-ja rannikuvalve määruses, mis peaks jõustuma 2019. aasta lõpuks ja millega tunnistatakse kehtetuks praegune EUROSURi määrus.
This performance audit was carried out by Audit Chamber III External action/Security and justice, headed and led by ECA Member Bettina Jakobsen, supported by Katja Mattfolk, Head of Private Office and Kim Storup, Private Office Attaché; Alejandro Ballester Gallardo, Principal Manager; Piotr Senator, Alexandre Tan and Mirko Iaconisi, Auditors. 
Tulemusauditi viis läbi välistegevuse ning julgeoleku-ja õigusteemadega tegelev III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Bettina Jakobsen, keda abistasid kabinetiülem Katja Mattfolk, kabineti atašee Kim Storup, valdkonnajuht Alejandro Ballester Gallardo ning audiitorid Piotr Senator, Alexandre Tan ja Mirko Iaconisi.
From left to right: Mirko Iaconisi, Piotr Senator, Michael Pyper, Bettina Jakobsen, Alejandro Ballester Gallardo, Katja Mattfolk. 
Vasakult paremale: Mirko Iaconisi, Piotr Senator, Michael Pyper, Bettina Jakobsen, Alejandro Ballester Gallardo, Katja Mattfolk.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 17.4.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 11.7.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 8.10.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 31.10.2019 
Ajakava Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 17.4.2018 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 11.7.2019 Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 8.10.2019 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 31.10.2019
EN PDF ISBN 978-92-847-3858-8 doi:10.2865/83092 QJ-AB-19-020-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-3824-3 doi:10.2865/695262 QJ-AB-19-020-EN-Q 
ET PDF ISBN 978-92-847-3870-0 doi:10.2865/536684 QJ-AB-19-020-ET-N ET HTML ISBN 978-92-847-3812-0 doi:10.2865/25377 QJ-AB-19-020-ET-Q
The abolishment of border checks at the internal Schengen borders reinforced the importance of effective control and surveillance of the Schengen area external borders. 
Sisepiiride kaotamisega suureneb Schengeni ala välispiiride tõhusa kontrolli ja järelevalve tähtsus.
To help border guards control these, the EU has set up a number of information systems. 
EL on loonud mitu infosüsteemi, et aidata piirivalveametnikel neid välispiire kontrollida.
Our audit examined whether the main EU information systems for internal security support border controls efficiently. 
Meie auditiga uuriti, kas peamised ELi sisejulgeoleku infosüsteemid toetavad tõhusalt piirikontrolli.
We found that border guards are increasingly using and relying on the systems when performing border checks. 
Leidsime, et piirikontrolli käigus kasutavad piirivalveametnikud neid süsteeme ja tuginevad neile aina rohkem.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 48 
Kontrollikoja eriaruanne vastavalt ELTLi artikli 287 lõike 4 teisele lõigule. 48
EN 2019 Special Report 21 Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU NO 
ET 2019 Eriaruanne 21 Võitlus antimikroobikumiresistentsusega: edusammud veterinaariasektoris, ent ELi jaoks on endiselt tegu probleemse terviseriskiga nr
Commission initiatives have not yet resolved the market failures in antimicrobial research and development Conclusions and recommendations Annexes Annex I Đ Annual sales of veterinary antimicrobial agents for food-producing species, in mg/PCU, for selected European countries, from 2011 to 2016 Annex II Đ ND4BB projects mapped against the drug development process Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 58-61 62-75 3 
Komisjon koordineerib antimikroobikumiresistentsuse alaseid teadusuuringuid, kuid ei ole oma lähenemisviisi põhjalikult hinnanud ELi rahastatud uuringud andsid teatavaid positiivseid tulemusi, kuid ei käsitlenud mõningaid olulisi probleeme Komisjoni algatused ei ole veel kõrvaldanud antimikroobikumide valdkonna teadus-ja arendustegevuse turutõrkeid Järeldused ja soovitused Lisad I lisa.
Executive summary I Antimicrobial resistance (AMR) - when microbes develop resistance against medicines that were previously able to fight them - is a growing threat to global health. 
Kokkuvõte I Antimikroobikumiresistentsus (AMR), st olukord, kui mikroobid muutuvad resistentseks ravimite suhtes, mis varem suutsid nendega võidelda, on suurenev ülemaailmne terviseoht.
The European Centre for Disease Prevention and Control reported that it already leads to 33 000 deaths each year in the EU/EEA, mostly due to infections in hospitals and other healthcare settings. 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmeil põhjustab see ELis/EMPs juba praegu igal aastal 33 000 surmajuhtumit, mis tulenevad peamiselt haiglates ja muudes tervishoiuasutustes saadud nakkustest.
The World Health OrganisationŐs ŇOne HealthÓ principle, which considers human health, animal health and the environment, recognises that an integrated approach to antimicrobials is needed. 
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) terviseühtsuse põhimõttes, mis hõlmab inimeste ja loomade tervist ning keskkonda, tunnistatakse, et antimikroobikumide küsimuses on vaja integreeritud lähenemisviisi.
II Fighting against antimicrobial resistance is complicated. 
II Võitlus antimikroobikumiresistentsuse vastu on keeruline.
It is challenging to apply good infection prevention and control measures in practice (including practices as basic as hand washing). 
Häid nakkuste ennetamise ja tõrje meetmeid on praktikas keeruline rakendada (sealhulgas ka nii lihtsaid meetodeid nagu tavaline kätepesu).
It is also challenging to use existing antimicrobials prudently (both to treat humans and animals), meaning using the right drug correctly and only when needed. 
Samuti on keeruline kasutada olemasolevaid antimikroobikume mõistlikult (nii inimeste kui ka loomade ravimiseks) – st kasutada õiget ravimit, teha seda õigesti ja üksnes siis, kui see on vajalik.
Finally, no new classes of antibiotics have been discovered for many years. 
Lisaks ei ole juba palju aastaid avastatud uusi antibiootikume.
III In the EU, human health is a Member State competence. 
III ELis on inimeste tervis liikmesriikide pädevuses.
Article 6 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union give the Union a mandate to support, coordinate, supplement and encourage cooperation between Member States for the protection and improvement of human health. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 6 ja 168 kohaselt kuulub liidu pädevusse liikmesriikide meetmete toetamine, koordineerimine ja täiendamine, et kaitsta ja parandada inimeste tervist.
Antimicrobial resistance is recognised by EU law as a serious cross-border threat to health, where EU action is required. 
Antimikroobikumiresistentsust käsitletakse ELi õigusaktides kui tõsist piiriülest terviseohtu, mille suhtes EL peab meetmeid võtma.
Furthermore, there is clear Commission competence to act in veterinary issues, food safety, and research: all of which are relevant for antimicrobial resistance. 
Lisaks on komisjonil selge pädevus tegutseda veterinaaria, toiduohutuse ja teadusuuringute valdkondades, mis on kõik seotud antimikroobikumiresistentsusega.
IV Our audit considered the rising threat of antimicrobial resistance and recent EU policy initiatives. 
IV Meie auditis käsitleti antimikroobikumiresistentsust kui kasvavat ohtu ja hiljutisi ELi poliitikaalgatusi.
We examined how the Commission and the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) managed resources aimed at supporting Member States One Health approach to antimicrobial resistance, and whether the framework to improve the prudent use of veterinary antimicrobials and monitor antimicrobial resistance in food was being well applied. 
Uurisime, kuidas komisjon ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) kasutasid vahendeid, millega toetatakse liikmesriike terviseühtsuse põhimõtte järgimisel antimikroobikumiresistentsuse vastu ning seda, kas on hästi kohaldatud raamistikku, mille eesmärk on parandada veterinaarantimikroobikumide mõistlikku kasutamist ja jälgida antimikroobikumiresistentsust toidus.
We also examined how the Commission supported AMR related research. 
Uurisime ka seda, kuidas komisjon toetas antimikroobikumiresistentsusega seotud teadusuuringuid.
V We conclude that the activities of the Commission and agencies have led to some progress, for example, in veterinary and food related issues. 
V Jõudsime järeldusele, et komisjoni ja ametite tegevusega on tehtud teatavaid edusamme näiteks veterinaaria ja toiduga seotud küsimustes.
However, there is little evidence to date that the health burden of AMR has been reduced in the European Union. 4 
Samas on praeguse seisuga vähe tõendeid selle kohta, et antimikroobikumiresistentsuse põhjustatud tervisekahju Euroopa Liidus oleks vähenenud. 4
VI The Commission and ECDC support to strengthen Member States One Health approach to AMR was valuable, but had resulted in little demonstrable progress in reducing AMR. 
VI Komisjon ja ECDC toetavad liikmesriike antimikroobikumiresistentsuse vastase terviseühtsuse lähenemisviisi tugevdamisel, kuid sellega on saavutatud vähe nähtavaid edusamme antimikroobikumiresistentsuse vähendamisel.
The Joint Action on antimicrobial resistance, to support national One Health policies, facilitated cooperation between Member States but faced challenges to the sustainable implementation of its results. 
Antimikroobikumiresistentsuse vastased ühismeetmed, millega toetatakse liikmesriikide terviseühtsuse poliitikat, hõlbustasid liikmesriikide koostööd, kuid nende tulemusi oli keeruline jätkusuutlikult rakendada.
A recent Commission funded study led by the OECD was a compass for cost effective options for Member States to reduce antimicrobial resistance in hospitals and other healthcare settings. 
OECD juhtimisel koostatud ja komisjoni rahastatud hiljutine uuring on suunanäitajaks kulutõhusate lahenduste leidmisel, mida liikmesriigid saavad kasutada antimikroobikumiresistentsuse vähendamiseks haiglates ja teistes tervishoiuasutustes.
Outcome indicators were not consistently used by the Member States we visited, or by the Commission, to monitor progress; data on health care associated infections, which are the primary source of AMR infections, was incomplete; and, at the time of our audit, there was insufficient knowledge about AMR in the environment. 
Meie külastatud liikmesriigid ja komisjon ei kasutanud edusammude jälgimiseks järjepidevalt tuleminäitajaid; puudulikud olid andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, mis on antimikroobikumiresistentsete nakkuste peamine allikas; samuti puudusid auditi tegemise ajal piisavad teadmised antimikroobikumiresistentsuse kohta keskkonnas.
VII The prudent use of veterinary antimicrobials is generally improving in the Member States. 
VII Veterinaarantimikroobikume kasutatakse liikmesriikides üldiselt üha ettevaatlikumalt.
Between 2011 and 2016, sales of veterinary antimicrobials reduced by 20 %. 
Ajavahemikus 2011–2016 vähenes veterinaarantimikroobikumide müük 20%.
However, there are big differences between the Member States, and consumption of some antimicrobials is still too high. 
Liikmesriigiti on aga suuri erinevusi ja mõne antimikroobikumi tarbimine on ikka veel liiga suur.
Recent EU legislation on medicinal products and feed addressed some known weaknesses. 
Hiljuti vastu võetud ravimeid ja sööta käsitlevates ELi õigusaktides käsitleti mõningaid teadaolevaid puudusi.
The future Common Agricultural Policy provides an opportunity to further strengthen the EU framework for dealing with AMR. 
Tulevane ühine põllumajanduspoliitika annab võimaluse veelgi tugevdada ELi raamistikku antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks.
VIII The antimicrobials market lacks commercial incentives to develop new treatments. 
VIII Antimikroobikumide turul puuduvad ärilised stiimulid uute raviviiside väljatöötamiseks.
Funding from the EU budget is a major source of investment for research, and has created structures to speed up the development of new antimicrobials. 
ELi eelarvest rahastamine on teadusuuringute jaoks oluline investeeringute allikas, mille abil on loodud struktuurid, et kiirendada uute antimikroobikumide väljatöötamist.
The Commission has not comprehensively evaluated its approach to antimicrobial research, and its action plan does not address some of the specific challenges facing AMR research. 
Komisjon ei ole põhjalikult hinnanud oma lähenemisviisi antimikroobikumide uurimisele ja tema tegevuskavas ei käsitleta antimikroobikumiresistentsuse alaste uuringute mõningaid peamisi probleeme.
Concrete initiatives to address market failures affecting provision of new antimicrobials are largely absent. 
Enamasti puuduvad konkreetsed algatused uute antimikroobikumide pakkumist takistavate turutõrgete kõrvaldamiseks.
IX Based on our conclusions, we make recommendations aimed at strengthening the CommissionŐs response to antimicrobial resistance through better support to Member States; promoting the prudent use of antimicrobials and better monitoring of antimicrobial resistance; and strengthening strategies for research. 5 
IX Esitame oma järeldustele tuginedes soovitused, mille eesmärk on tugevdada komisjoni tegevust antimikroobikumiresistentsuse vastases võitluses (komisjoni parem toetus liikmesriikidele); antimikroobikumide mõistliku kasutamise edendamist ja paremat seiret antimikroobikumiresistentsuse üle; ning teadusuuringute strateegiate tugevdamist. 5
Introduction What is Antimicrobial Resistance 01 Antimicrobials are used to treat people, animals and plants. 
Sissejuhatus Mis on antimikroobikumiresistentsus 01 Antimikroobikume kasutatakse inimeste ja loomade raviks ning taimede töötlemiseks.
Antimicrobial resistance (AMR) happens when microbes (bacteria, viruses, parasites, and fungi) develop resistance against medicines that were previously able to fight them, making the treatment less efficient or completely ineffective. 
Antimikroobikumiresistentsus tekib siis, kui mikroorganismid (bakterid, viirused, parasiidid ja seened) muutuvad resistentseks ravimite suhtes, mis olid varem võimelised nendega võitlema, muutes ravi/töötluse vähem tõhusaks või täiesti ebatulemuslikuks.
AMR develops naturally over time, usually through genetic changes1, but it accelerates when antimicrobials are overused or misused i.e. are not used prudently Đ meaning the right drug is used when needed, at the right dose, frequency, and duration (Figure 1 shows how AMR develops). 
Antimikroobikumiresistentsus tekib aja jooksul loomulikul teel, tavaliselt geneetiliste muutuste kaudu1, kuid see kiireneb, kui antimikroobikume kasutatakse üle või valesti, mis tähendab, et neid ei kasutata mõistlikult – st vajaduse korral, õiges annuses, õige sagedusega ja aja õige aja jooksul (joonisel 1 kirjeldatakse antimikroobikumiresistentsuse teket).
Figure 1 Đ How antimicrobial resistance develops High number of bacteria including good bacteria (protecting body from illness), bacteria causing illness and few resistant bacteria. 
Joonis 1. Antimikroobikumiresistentsuse teke Suur hulk baktereid, sh head bakterid (kaitsevad organismi haiguse eest), haigusi põhjustavad bakterid ja mõned resistentsed bakterid.
Antibiotics kills off all bacteria (the good ones and ones causing the illness) except the antibiotic resistant bacteria. 
Antibiootikumid tapavad kõik bakterid (head ja haigusi põhjustavad bakterid), välja arvatud antibiootikumiresistentsed bakterid.
Drug resistant bacteria can transfer its mutation to other bacteria. 
Ravimiresistentsed bakterid võivad anda oma mutatsiooni üle teistele bakteritele.
Source: ECA based on United States Centers for Disease Control and Prevention (CDC). 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda Ameerika Ühendriikide haiguste ennetamise ja tõrje keskuse (CDC) põhjal.
02 The World Health Organisation (WHO) identified AMR as a serious threat to global health, development and food security2. 
02 Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) leidis, et antimikroobikumiresistentsus ohustab ülemaailmset tervishoidu, arengut ja toiduga kindlustatust2.
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) reported3 that 33 000 people die each year, based on Antimicrobial resistance Đ Key facts, WHO, February 2018. 
Haiguste „Antimicrobial resistance – Key facts” (Antimikroobikumiresistentsuse põhifaktid), WHO, veebruar 2018.
WHO (2017), Antibiotic Resistance Fact Sheet, World Health Organization. 
6 1 2 WHO (2017), Antibiotic Resistance Fact Sheet, Maailma Terviseorganisatsioon.
2015 data, in the EU / European Economic Area (EEA) from infections caused by drug resistant bacteria. AMR generates additional yearly costs of Ű1.5 billion4 due to extra healthcare costs and productivity losses. 
Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmeil3 sureb ELis / Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) ravimiresistentsete bakterite põhjustatud infektsioonide tõttu igal aastal 33 000 inimest (2015. aasta andmed). Antimikroobikumiresistentsusega kaasnevad täiendavad kulud moodustavad aastas 1,5 miljardit eurot4, mis on tingitud täiendavatest tervishoiukuludest ja tootlikkuse vähenemisest.
Infections caused by organisms that have developed resistance, usually acquired in hospitals and other healthcare settings, may require lengthier and costlier treatments, some with serious side effects (e.g. renal failure), and carry a higher risk of death for patients. 
Resistentsuse omandanud organismide põhjustatud infektsioonid, mis saadakse tavaliselt haiglates ja muudes tervishoiuasutustes, võivad vajada pikemat ja kulukamat ravi, neil on mõned rasked kõrvalnähud (nt neerupuudulikkus) ja patsientidel on suurem oht neisse surra.
03 Nearly 40 % of the health burden of AMR is caused by bacteria resistant to last-line antibiotics (such as carbapenems and colistin). 
03 Peaaegu 40%antimikroobikumiresistentsuse põhjustatud tervisekahjust on tingitud viimase valiku antibiootikumide (nagu karbapeneemid ja kolistiin) suhtes resistentsetest bakteritest.
When last-line antibiotics are no longer effective, it is difficult and may be impossible to treat infected patients5. 
Kui viimase valiku antibiootikumid ei ole enam tõhusad, on nakatunud patsiente raske ja võibolla ka võimatu ravida5.
04 In the EU / EEA, about two thirds of total antimicrobial use is for food producing animals6. 
04 Umbes kaks kolmandikku ELis/EMPs tarbitavatest antimikroobikumidest moodustavad toiduloomade ravimid6.
Some of these then end up in the environment7. 
Osa neist jõuab hiljem keskkonda7.
There is evidence that reductions in the use of antimicrobials in food-producing animals lead to reductions in the presence of antimicrobial-resistant microorganisms in these animals8. 
On tõendeid selle kohta, et antimikroobikumide kasutamise vähendamine toiduloomade raviks vähendab antibiootikumiresistentsete mikroorganismide esinemist neis loomades8.
EU Action on Antimicrobial Resistance, European Commission, 2017. 
ELi tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, Euroopa Komisjon, 2017.
ECDC infographic on AMR, November 2018. 
ECDC antimikroobikumiresistentsuse teemaline infograafik, november 2018.
See Table 5 of the most recent JIACRA report (from 2017) on the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food producing animals. 
Vt antimikroobikumide tarbimist ning inimestel ja toiduloomadel leitud bakterite antimikroobikumiresistentsust käsitleva kõige viimase JIACRA aruande (2017) tabel 5.
See, for example WHO guidelines on use of medically important antimicrobials in food-producing animals and How do we reduce antibiotic resistance from livestock?, Hannah Ritchie, Our World in Data, November 2017. 
Vt näiteks WHO guidelines on use of medically important antimicrobials in food-producing animals (WHO suunised meditsiiniliselt oluliste antimikroobikumide kasutamise kohta toiduloomadel) ja How do we reduce antibiotic resistance from livestock? (Kuidas vähendada kariloomade antibiootikumiresistentsust), Hannah Ritchie, Our World in Data, november 2017.
See, for example, ŇRestricting the use of antibiotics in food-producing animals and its associations with antibiotic resistance in food-producing animals and human beings: a systematic review and meta-analysisÓ, The Lancet, November 2017; or ŇWHO calls on food industry to stop routinely using antibiotics in healthy animalsÓ, The Pharmaceutical Journal, November 2017. 7 4 5 6 7 8 
Vt näiteks „Restricting the use of antibiotics in food-producing animals and its associations with antibiotic resistance in food-producing animals and human beings: a systematic review and meta-analysis“ (Antibiootikumide kasutamise vähendamine toiduloomadel ja selle seosed antibiootikumiresistentsusega toiduloomadel ja inimestel: süstemaatiline ülevaade ja metaanalüüs), The Lancet, november 2017; või „WHO calls on food industry to stop 7 3 4 5 6 7 8
Why fighting AMR is complicated 06 The continued overuse or misuse of antimicrobials in the human and animal health sectors accelerates the development of antimicrobial resistance. 
Miks on antimikroobikumiresistentsusega raske võidelda 06 Antimikroobikumide jätkuv liig-või väärkasutamine inim-ja loomatervishoius kiirendab antimikroobikumiresistentsuse teket.
The ECDC has reported some reductions in the consumption of antimicrobials for human health, with significant variations between Member States9. 
ECDC on teatanud, et inimtervishoius on antimikroobikumide tarbimine mõningal määral vähenenud, kusjuures liikmesriikide vahel on märkimisväärseid erinevusi9.
The prevention and control of cross-transmission of antimicrobial-resistant microorganisms in healthcare settings, in particular hospitals and long-term care facilities, is important. 
Oluline on vältida ja kontrollida antimikroobikumiresistentsete mikroorganismide ristlevikut tervishoiuasutustes, eelkõige haiglates ja pikaajalist hooldust pakkuvates asutustes.
However, it is a challenge to ensure good infection prevention and control measures (such as hand hygiene, contact precautions, patient isolation, and cleaning) in practice. 
Häid nakkuste ennetamise ja tõrje meetmeid (näiteks käte hügieen, füüsilise kontaktiga seotud ettevaatusabinõud, patsientide isoleerimine ja puhtana hoidmine) on aga tegelikkuses raske tagada.
These measures require training, resources, and supervision across healthcare facilities; and need to be applied rigorously by the hundreds of thousands of healthcare personnel in the EU. 
Need meetmed nõuavad koolitust, ressursse ja järelevalvet tervishoiuasutustes, ning seda, et sajad tuhanded tervishoiutöötajad kogu ELis neid rangelt rakendavad.