natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 The GBER simplifies the work of the Commission and Member States consider‐ ably. 
13 Üldine grupierandi määrus lihtsustab komisjoni ja liikmesriikide tööd märgatavalt.
The GBER sets out a number of general provisions and provisions applicable to each category of aid. 
Üldises grupierandi määruses on sätestatud paljud üldnormid ja normid, mis kehtivad igale abi liigile.
Aid which falls under the GBER and complies with these provisions is automatically considered to be compatible with the inter‐ nal market. 
Abi, mis kuulub üldise grupierandi määruse alla ja on kooskõlas nende normidega, loetakse automaatselt siseturuga kokkusobivaks.
Nevertheless, for large aid measures (above the notification thresh‐ olds), notification is still required due to the potential of such measures to distort competition16. 
Sellele vaatamata on suureulatuslike abimeetmete puhul (mis ületavad teavita-miskünnist) teavitamine endiselt vajalik, kuna need meetmed võivad moonutada konkurentsi16.
De minimis aid 14 In addition, the Commission has established that aid of up to 200 000 euro granted to a single beneficiary over a period of three years neither distorts competition nor affects trade between Member States17. 
Vähese tähtsusega abi 14 Peale selle on komisjon kindlaks määranud, et kuni 200 000 euro suurune abi, mis antakse ühele abisaajale enam kui kolme aasta pikkuseks perioodiks, ei moo-nuta konkurentsi ega kahjusta liikmesriikide vahelist kaubandust17.
This type of aid is called ‘de minimis aid’ and since it does not fulfil the State aid criterion of distorting or threatening to distort competition nor the one of affecting trade between Mem‐ ber States, it is not classified as State aid and does not need to be notified to DG COMP. 
Seda liiki abi nimetatakse vähese tähtsusega abiks ja kuna see ei vasta riigiabi kriteeriumidele, mis käsitlevad konkurentsi moonutamist või konkurentsi moonutamise ohtu või liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamist, ei liigitata seda riigiabiks ja sellest ei pea teavitama konkurentsi peadirektoraati.
For services of general economic interest, the aid threshold is increased to 500 000 euro18. 
Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul suurendati abi künnist 500 000 euroni18.
Main actors involved in managing operational programmes in cohesion policy 15 The management of ERDF/CF and ESF operational programmes is shared be‐ tween Member States and the Commission. 
Ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade haldamise peamised osalejad 15 ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskavasid haldavad ühiselt liikmesriigid ja komisjon.
Member States select, manage and monitor projects, and the Commission supervises and monitors the Member States’ management and control systems. 
Liikmesriigid valivad, juhivad ja kontrollivad projekte ning komisjon kontrollib ja jälgib liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteeme.
The Commission bears ultimate re‐ sponsibility for the implementation of the EU budget19. 
Komisjonil on lõplik vastutus ELi eelarve täitmise eest19.
15 Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p.1). 
15 Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EÜ) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).
16 The thresholds vary from 400 000 euro for certain aid to start‐ups to 150 million euro for certain aid for renewable sources of energy. 
16 Künnised on erinevad, alustades 400 000 euroga idufirmadele antava teatava abi korral ja lõpetades 150 miljoni euroga taastuvatele energiaallikatele antava teatava abi korral.
17 Commission Regulation (EU) No 1407/2013 of 18 December 2013 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid (OJ L 352, 24.12.2013, p. 1). 
17 Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).
18 Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest (OJ L 114, 26.4.2012, p. 8). 
18 Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).
19 Article 53 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 1). 
19 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikkel 53 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
Introduction 19 Member State level 16 At Member State level, managing authorities are responsible for the day‐to‐day administration of operational programmes. 
Sissejuhatus 19 Liikmesriigi tasand 16 Liikmesriigi tasandil vastutavad korraldusasutused rakenduskavade igapäevase haldamise eest.
They must ensure, through manage‐ ment verifications, that all co‐financed projects are eligible for EU funding and that declared project expenditure complies with eligibility conditions, including compliance with State aid rules. 
Nad peavad juhtimise kontrollitoimingute abil tagama, et kõik kaasrahastatavad projektid on ELi rahastamiseks kõlblikud ja et deklareeritud projektikulud vastavad rahastamiskõlblikkuse tingimustele, sealhulgas riigiabi eeskirjadele.
Certifying authorities carry out checks on project expenditure claims received from managing authorities and submit them to the Commission for reimbursement. 
Sertifitseerimisasutused kontrollivad korraldusasutustelt saadud projektikulude maksetaotlusi ja edastavad need komisjonile hüvitise maksmiseks.
Audit authorities carry out audits of operations (i.e. projects) and of management and control systems and report on them to the Commission through annual control reports (ACRs) and audit opinions20. 
Auditeerimisasutused auditeerivad tegevust (st projekte) ning juhtimis-ja kontrollisüsteeme ja teavitavad neist komisjoni iga-aastaste kontrolliaruannete ja auditiarvamuste20 kaudu.
17 In addition, national State aid offices can, depending on their mandate, verify compliance of aid schemes at national level (whether or not EU‐co‐financed) or give advice or opinions to other bodies in the Member States. 
17 Peale selle võivad riigiabiametid olenevalt nende volitustest abikavasid riiklikul tasandil kontrollida ja heaks kiita (kas ELi kaasrahastatud või mitte) või anda nõu või esitada arvamusi teistele liikmesriikide institutsioonidele.
State aid offices ex‐ ist at central level in all Member States with the exception of Belgium, which has its State aid offices at regional level. 
Riigiabiametid on kesktasandil olemas kõigis liikmesriikides, välja arvatud Belgia, kus on riigiabiametid piirkondlikul tasandil.
In some Member States the State aid office is embedded in ministries for finance or economic affairs, in other Member States it is an independent body or embedded in the national competition authority. 
Mõnes liikmesriigis on riigiabiamet rahandus-või majandusministeeriumi osa, teistes liikmesriikides on see sõltumatu organ või asub riikliku konkurentsiasutuse juures.
State aid offices can also act as a contact point for obtaining expert knowledge and help in the design of aid schemes, thereby reducing the risk of non‐compli‐ ance with State aid rules (see Box 1). 
Riigiabiametid võivad tegutseda ka kontaktpunktina eksperditeadmiste ja abi saamiseks abikavade kavandamisel, vähendades seeläbi riigiabi eeskirjadele mittevastavuse riski (vt 1. selgitus).
20 ACRs are yearly reports submitted by the audit authorities which set out the findings of all the audits they carried out for a certain or several operational programme(s). 
20 Iga-aastased kontrolliaruanded on auditeerimisasutuse iga-aastased aruanded, milles ta esitab konkreetse või mitme rakenduskava kohta tehtud auditi leiud.
ACRs are the main document by which the audit authorities provide assurance on the management and control systems of the operational programme(s) concerned as well as on the legality and regularity of the projects co‐financed. 
Iga-aastane kontrolliaruanne on põhidokument, mille kaudu auditeerimisasutus annab kindlust asjaomas(t)e rakenduskava(de) juhtimis-ja kontrollisüsteemide ning kaasrahastatud projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
State aid screening by State aid office at the legislative proposal stage (Denmark) All ministries are required to make an initial assessment of State aid relevance when they prepare a legislative proposal. 
Riigiabi kontrollimine riigiabiameti poolt seadusandliku ettepaneku etapis (Taani) Kõik ministeeriumid peavad seadusandliku ettepaneku ettevalmistamisel tegema esialgse hindamise riigiabi olulisuse seisukohast.
This information is sent to the State aid Secretariat (staffed with State aid experts) for assessment. 
See teave saadetakse hindamiseks riigiabi sekretariaadile, kus töötavad riigiabi eksperdid.
If it considers that the proposal conflicts with State aid rules, the ministry is required to redraft its legislative proposal. 
Kui sekretariaat on seisukohal, et ettepanek on vastuolus riigiabi eeskirjadega, peab ministeerium seadusandlikku ettepanekut muutma.
The State aid secretariat assists the ministry with suggestions and provides advice throughout the legislative process. Box 1 
Riigiabi sekretariaat abistab ministeeriumit soovitustega ja annab kogu õigusloome protsessi vältel nõu. 1. selgitus
Introduction 20 Commission level 18 The Directorate‐General for Regional and Urban Policy (DG REGIO) is the Commis‐ sion department responsible for promoting economic and social development of the various regions of the European Union, in particular the less‐favoured ones; it manages the ERDF and the CF. 
Sissejuhatus 20 Komisjoni tasand 18 Regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat on komisjoni talitus, mis vastutab Euroopa Liidu eri piirkondade (eriti vähem soodsad piirkonnad) majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise eest; ta haldab ka Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi.
The Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion (DG EMPL) is the Commission department responsible for EU employment and social issues; it manages the ESF. 
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on komisjoni talitus, mis vastutab ELi tööhõive ja sotsiaalküsimuste eest; ta haldab Euroopa Sotsiaalfondi.
19 Both Directorates‐General draw their assurance on the compliance of ERDF/ CF and ESF expenditure with the applicable EU and national rules mainly from the work of the audit authorities. 
19 Mõlemad peadirektoraadid tuginevad kindluse saamisel ERFi/ÜFi ja ESFi kulude vastavuse suhtes kehtivatele ELi ja riiklikele normidele ja peamiselt auditeerimisasutuste tööle.
In addition to reviewing the work of the audit authorities, they also carry out their own audits of operations and systems in the Member States as part of their supervisory work. 
Lisaks auditeerimisasutuste töö kontrollimisele auditeerivad nad oma järelevalvetöö raames ka liikmesriikide tegevust ja süsteeme.
20 DG COMP is the Commission department responsible for ensuring the correct application of EU State aid rules, in all areas except agriculture and fisheries21. 
20 Konkurentsi peadirektoraat on komisjoni talitus, mis vastutab ELi riigiabi eeskirjade korrektse kohaldamise eest kõikides valdkondades peale põllumajanduse ja kalanduse21.
DG COMP develops State aid legislation on the basis of the Treaty and oversees its implementation. 
Konkurentsi peadirektoraat töötab aluslepingu alusel välja riigiabi õigusnorme ja jälgib nende rakendamist.
In particular, it regularly monitors aid schemes to verify whether and to what extent they respect State aid rules22. 
Eelkõige kontrollib peadirektoraat korrapäraselt abikavasid, et kindlaks teha, kas ja mil määral need on kooskõlas riigiabi eeskirjadega22.
In addition, interested parties such as a Member State or a competing company may lodge a complaint with the Commission if they consider aid awarded to a certain beneficiary to be unlawful. 
Peale selle võivad huvitatud pooled, nagu liikmesriik või konkureeriv ettevõtja, esitada komisjonile kaebuse, kui nad on seisukohal, et teatavale abisaajale antud abi on ebaseaduslik.
The Commission is obliged to examine all such complaints23. 
Komisjon peab kõiki neid kaebusi uurima23.
21 Figure 4 gives a simplified overview of the actors involved in cohesion policy and the process of granting State aid. 
21 Joonisel 4 on antud lihtsustatud ülevaade ühtekuuluvuspoliitika osalejatest ja riigiabi andmise protsessist.
21 For agriculture and rural development as well as for maritime affairs and fisheries, responsibility for State aid control lies with the Directorates‐General for Agriculture and Rural Development and for Maritime affairs and Fisheries respectively. 
21 Põllumajanduse ja maaelu arengu ning merenduse ja kalanduse valdkonnas vastutavad riigiabi kontrollimise eest vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ning merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat.
22 An aid scheme is an act or law which defines in general terms what kinds of beneficiary can receive State aid under what terms. 
22 Abikava on seadus või õigusakt, milles on sätestatud üldiselt, millised abisaajad millistel tingimustel võivad abi saada.
23 Article 24 of Council Regulation (EU) 2015/1589. 
23 Nõukogu määruse (EL) nr 2015/1589 artikkel 24.
Introduction 21 Actors involved in cohesion policy and the process of granting State aid COHESION POLICY FRAMEWORK LEGAL FRAMEWORK ON STATE AID EUROPEAN COMMISSION MEMBER STATES PROJECT LEVEL DG REGIO ERDF and Cohesion Fund Monitor and audit compliance with State aid Project application DG EMPL ESF Notification through permanent representation Compatibility assessment and monitoring DG COMP Supervise and audit compliance with State aid Source: European Court of Auditors. 
Sissejuhatus 21 Ühtekuuluvuspoliitikas osalejad ja riigiabi andmise protsess ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMISTIK RIIGIABI VALDKONNA ÕIGUSRAAMISTIK DG REGIO ERF ja ÜF Riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimine ja auditeerimine LIIKMESRIIGID PROJEKTI TASAND Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Managing authorities Audit authorities Monitor and audit compliance with State aid Advices and opinions National State aid offices State aid Regulations Beneficiary (e.g. company, ministry or charity) Figure 4 
DG EMPL ESF Riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimine ja auditeerimine Riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimine ja auditeerimine Teavitamine alalise esinduse kaudu Kokkusobivuse hindamine ja järelevalve Nõu ja arvamused DG COMP EUROOPA KOMISJON Korraldusasutus Auditeerimisasutus Projektitaotlus Riigiabi õigusaktid Liikmesriikide riigiabiametid Toetusesaaja (ettevõte, ministeerium või heategevusorganisatsioon) Joonis 4
Introduction 22 Audits of the European Court of Auditors and Member 24 Special Report No 15/2011 ‘Do the Commission’s procedures ensure effective management of State aid control?’ (http:// eca.europa.eu) 25 See for example chapter 6 of our annual report concerning the financial year 2014 (OJ C 373, 10.11.2015). 26 Supreme audit institutions are national bodies responsible for auditing government revenue and spending. 
Sissejuhatus 22 Euroopa Kontrollikoja ja liikmesriikide kõrgeimate 24 Eriaruanne nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?” (http://eca. europa.eu) 25 Vt näiteks kontrollikoja eelarveaastat 2014 käsitleva aastaaruande 6. peatükk (ELT 373, 10.11.2015).
States’ supreme audit institutions on State aid 22 One of our previous special reports in 2011 identified weaknesses in Member States’ systems for ensuring State aid is notified, based mainly on an examination of a number of complaints and monitoring cases for the 2008‐2010 period24. 
26 Kõrgeimad kontrolliasutused on riiklikud asutused, kelle ülesanne on riigi tulude ja kulude auditeerimine. kontrolliasutuste auditid riigiabi kohta 22 Ühes oma 2011. aasta eriaruandes tegi kontrollikoda kindlaks nõrgad küljed liikmesriikide süsteemides, et tagada riigiabist teavitamine, toetudes peamiselt paljude ajavahemikul 2008–2010esitatud kaebuste ja kontrollitud juhtumite uurimisele24.
23 Moreover, from 2010 to 2014, we examined the compliance with State aid rules for numerous ERDF/CF and ESF projects. 
23 Peale selle uuris kontrollikoda aastate 2010–2014 puhul paljude ERFi/ÜFi ja ESFi projektide vastavust riigiabi eeskirjadele.
The results of these audits formed part of the basis for our specific assessments for the ERDF/CF and the ESF in our an‐ nual reports25. 
Nende auditite tulemused olid osaliselt aluseks ka ERFi/ÜFi ja ESFi konkreetsel hindamisel kontrollikoja aastaaruannetes25.
Most of them stated that they included, to various degrees, checks on State aid as part of their audits26. 
Enamik neist tõdes, et nad kontrollisid oma auditite raames eri määral ka riigiabiga seonduvat26.
Audit scope and approach 23 25 Over the last years we have found in our annual compliance audit exercises a sig‐ nificant number of errors concerning compliance with State aid rules in cohe‐ sion policy. 
Auditi ulatus ja 23 lähenemisviis 25 Viimastel aastatel on kontrollikoda leidnud oma iga-aastastes vastavusauditites palju vigu seoses riigiabi eeskirjadele vastavusega ühtekuuluvuspoliitika raames.
This report examines whether the Commission has taken sufficient measures to understand why this is the case, and analyses whether the actions taken by the Commission will strengthen its, and the Member States’, capacity to prevent, detect and correct infringements of State aid rules. 
Käesolevas aruandes uuritakse, kas komisjon on võtnud piisavalt meetmeid, et mõista, miks see nii on, ja analüüsitakse, kas komisjoni võetud meetmed parandavad komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust riigiabi eeskirjade rikkumisi ennetada, avastada ja parandada.
26 Through this audit, we assessed the level of non‐compliance with State aid rules in cohesion policy (i.e. ERDF/CF and ESF) in the 2007‐2013 programme period and the extent to which the Commission was aware of the causes of non‐compliance. 
26 Käesolevas auditis hindas kontrollikoda riigiabi eeskirjadele mittevastavuse määra ühtekuuluvuspoliitikas (näiteks ERF/ÜF ja ESF) programmitöö perioodil 2007– 2013 ja seda, mil määral oli komisjon teadlik mittevastavuse põhjustest.
We also examined whether the actions undertaken by the Commission for the 2014‐2020 pro‐ gramme period are likely to address non‐compliance with State aid rules. 
Kontrollikoda uuris ka seda, kas on tõenäoline, et komisjoni meetmetega programmitöö perioodil 2014–2020 käsitletakse mittevastavust riigiabi eeskirjadele.
27 In particular, we examined: (a) whether the Commission had a comprehensive and up‐to‐date overview of the causes of non‐compliance with State aid rules in cohesion policy, and whether Commission DGs and Member States detected infringements of State aid rules. 
27 Eelkõige uuris kontrollikoda, kas: a) komisjonil oli põhjalik ja ajakohane ülevaade riigiabi eeskirjadele mittevastavuse põhjustest ühtekuuluvuspoliitikas ja kas komisjoni peadirektoraadid ja liikmesriigid avastasid riigiabi eeskirjade rikkumisi.
We also examined whether the Commission’s actions in response to State aid errors had led to an appropriate number of corrective actions; and (b) whether the Commission had taken appropriate actions to prevent infringe‐ ments of State aid rules in cohesion policy in future. 
Uuriti ka seda, kas meetmed, mida komisjon võttis vastuseks riigiabiga seotud vigadele, viisid asjakohase arvu parandusmeetmete võtmiseni; b) kas komisjon võttis asjakohaseid meetmeid, et vältida edaspidi ühtekuuluvuspoliitikas riigiabi eeskirjade rikkumisi.
28 Moreover, we analysed in detail the findings of our compliance audits and used examples to illustrate frequent State aid errors. 
28 Kontrollikoda analüüsis põhjalikult oma vastavusauditite leide ja kasutas näiteid, et illustreerida sagedasi riigiabiga seotud vigu.
In addition, we examined the Commission’s approval procedure for certain projects of high financial signifi‐ cance (‘major projects’). 
Samuti uuris ta komisjoni teatavate suure rahalise väärtusega projektide (edaspidi „suurprojektid”) heakskiitmise korda.
29 The audit consisted of documentary review (analysis for example of annual re‐ ports from audit authorities, Commission audit reports and Commission Regula‐ tions) and interviews with Commission representatives. 
29 Auditi raames vaadati läbi dokumente (näiteks analüüsiti auditeerimisasutuste aastaaruandeid, komisjoni auditiaruandeid ja komisjoni määrusi) ja küsitleti komisjoni esindajaid.
Audit scope and approach 24 30 At Member State level we carried out two surveys: (a) a survey of 113 audit authorities in 28 Member States responsible for 440 ERDF/CF and ESF 2007‐2013 operational programmes, 100 of which replied (88 %); and (b) a survey of 31 State aid offices in 28 Member States, 24 of which replied (77 %). 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 24 30 Liikmesriikide tasandil tehti kaks uuringut: a) uuring, mis korraldati 28 liikmesriigi 113 auditeerimisasutuse seas, kes vastutavad 2007–2013 programmitöö perioodi 440 ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskava eest ja kellest vastas 100 (88%), ning b) uuring, mis korraldati 28 liikmesriigi 31 riigiabiameti seas, kellest vastas 24 (77%).
31 Finally, we visited four Member States (Denmark, Hungary, Poland and Portugal) to examine a number of different State aid processes used by various authorities. 
31 Lisaks sellele külastati nelja liikmesriiki (Taanit, Ungarit, Poolat ja Portugali), et uurida eri ametiasutuste mitmesuguseid riigiabi protsesse.
Observations 25 Lack of comprehensive analysis by the Commission of State aid errors and insufficient Member State focus on State aid 32 We sought to define the extent of non‐compliance with State aid rules in cohe‐ sion policy by analysing our annual compliance audits and to determine whether the Commission had an overview of State aid errors across Member States. 
Tähelepanekud 25 Komisjonipoolse põhjaliku riigiabiga seotud vigade analüüsi puudumine ning liikmesriikide ebapiisav keskendumine riigiabile 32 Kontrollikoda püüdis riigiabi eeskirjadele mittevastavuse määra ühtekuuluvuspoliitikas määrata kindlaks oma iga-aastaste vastavusauditite analüüsimisega ja välja selgitada, kas komisjonil oli ülevaade liikmesriikides tehtud riigiabiga seotud vigadest.
If drawn up appropriately, such an overview would help the Commission direct its resources for auditing, monitoring and supporting Member States. 
Selline asjakohaselt koostatud ülevaade peaks aitama komisjonil suunata oma vahendeid liikmesriikide auditeerimisel, kontrollimisel ja toetamisel.
We compared the detection of State aid errors by the Commission and the Member States to our own, and we examined the corrective actions taken by the Commission in response to the errors found. 
Kontrollikoda võrdles komisjoni ja liikmesriikide ning endapoolset riigiabiga seotud vigade avastamist ja uuris parandusmeetmeid, mida komisjon võttis leitud vigadele reageerimiseks.