natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The distribution of SAPS among farmers does reflect farm structural characteristics — and it is proportional to farmers’ contribution to the maintenance of area in GAEC, thus contributes to the protection of natural resources and therefore provides the basis for the delivery of public goods through agriculture. 
Ühtse pindalatoetuse kava kohaste toetuste jagamine põllumajandustootjatele ei kajasta põllumajandusettevõtte struktuuri iseloomustavaid omadusi ja see on proportsionaalne põllumajandustootja panusega maa hoidmisesse heades põllumajandus-ja keskkonnatingimustes, seega aitab see kaitsta loodusvarasid ja loob sel viisil aluse põllumajanduse kaudu avalike hüvede pakkumisele.
Member States who wanted to differentiate the level of payments between regions, could have done so by introducing the SPS or since 2010 through the specific aid. 
Liikmesriigid, kes soovisid toetuste taset piirkonniti eristada, oleksid võinud hakata kasutama ühtset otsemaksete kava või maksma alates 2010. aastast eritoetust.
An evaluation of the income effect of direct support have been published in 2011 and the Commission is currently undertaking an external evaluation on the structural effects of the direct support which will examine the effect of direct support schemes, including SAPS, on different aspects of farm structure. 
2011. aastal avaldati hinnang, milles käsitletakse otsetoetuste mõju sissetulekutele, ja praegu korraldab komisjon otsetoetuste struktuurilise mõju välishindamist, mille käigus uuritakse otsetoetuse kavade, sh ühtse pindalatoetuse kava eri tahkude mõju põllumajandusettevõtete struktuurile.
REPLY OF THE COMMISSION 68. 
KOMISJONI VASTUSED 68.
The definition of agricultural activity reflects the objective of promoting farmers’ market orientation while ensuring compliance with the WTO ‘green box’ rules. 
Põllumajandusliku tegevuse määratluses kajastub eesmärk suurendada põllumajandustootjate turule orienteeritust, tagades samal ajal WTO nn rohelise kategooria tingimuste järgimise.
The main objective of decoupling is market orientation and in general, farmers, as entrepreneurs, are actively farming in order to generate an income from the selling of their products and possibly other activities. 
Toetuse toodangust lahtisidumise põhieesmärk on turule orienteeritus ning üldjuhul tegelevad põllumajandustootjad ettevõtjatena põllumajandusliku tegevusega aktiivselt, et teenida oma toodete ja võimalike muude tegevuste müügist sissetulekut.
When discussing further targeting of direct support, during the Health Check the Council considered that flexibility should be given to Member States to consider, in accordance with the principle of subsidiarity and according to their specific economic realities, which are the right parameters to be taken into account for the application of the possibility to exclude from direct payments ‘natural or legal persons whose agricultural activities form only an insignificant part of their overall economic activities or whose principal business or company objects do not consist of exercising an agricultural activity’. 
Arutledes otsetoetuste suunamise teemat ÜPP tervisekontrolli käigus põhjalikumalt, pidas nõukogu vajalikuks võimaldada liikmesriikidele paindlikkust, et määrata vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ja spetsiifilisele majanduslikule olukorrale kindlaks, millised on õiged parameetrid, mida tuleks selle võimaluse (mitte anda otsetoetust „füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle põllumajanduslik tegevus moodustas üksnes tühise osa tema üldisest majandustegevusest või kelle peamine äriline või ettevõtte eesmärk ei hõlma põllumajanduslikku tegevust”) kasutamise puhul arvesse võtta.
This is further addressed in the Commission legislative proposals on the CAP towards 2020 through the definition of an active farmer. 
Selle küsimusega tegeletakse aktiivse põllumajandustootja määratlemise kaudu põhjalikumalt komisjoni õigusaktide ettepanekutes, milles käsitletakse ÜPP eesmärke 2020. aastaks.
Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 
Eriaruanne nr 16 – Ühtse pindalatoetuse kava kui üleminekusüsteemi mõjusus uute liikmesriikide põllumajandustootjate toetamisel
Common reply to recommendation 1 and 2 Criteria such as ‘concrete and regular agricultural activity’ could link the level of support to the performance of the beneficiary of an actual production obligation which would not be compatible neither with the CAP targets for achieving greater market orientation through decoupled direct payments, nor with the WTO ‘green box’ conditions. 
Ühine vastus soovitustele 1 ja 2 Selliste kriteeriumidega nagu „konkreetne ja regulaarne põllumajanduslik tegevus” võidakse siduda toetuse tase toetusesaaja tegeliku tootmiskohustuse täitmisega, mis ei oleks kooskõlas ei ÜPP eesmärkidega saavutada toodanguga sidumata otsetoetuste kaudu suurem turule orienteeritus ega WTO nn rohelise kategooria tingimustega.
In addition, diversification of activities is a valuable alternative to limited growth opportunities within the farm sector. 
Peale selle on tegevuse mitmekesistamine väärtuslik alternatiiv põllumajandussektori piiratud kasvuvõimalustele.
See reply to recommendation 3. 
Vt vastus soovitusele 3.
Recommendation 3 The Commission’s legislative proposals aim at a more balanced distribution of aid through several measures such as progressive reduction and capping of direct payments, flexibility between pillars, regional allocation of national ceilings, convergence of the value of payment entitlements and small farmers scheme. 
Soovitus 3 Komisjoni õigusaktide ettepanekute eesmärk on jagada toetusi tasakaalustatumalt, kasutades selleks selliseid eri meetmeid nagu otsetoetuste järkjärguline vähendamine ja nende piiramine, sammastevaheline paindlikkus, riiklike ülemmäärade piirkondlik määramine, toetusõiguste väärtuste ühtlustamine ja väikepõllumajandustootjate kava.
Under the new policy, all Member States (including current SAPS countries) will have the option to regionalise the payments taking into account agronomic and economic characteristics and their regional agricultural potential. 
Uue poliitika alusel on kõikidel liikmesriikidel (sh praegu ühtse pindalatoetuse kava rakendavatel riikidel) võimalus kohandada toetusi vastavalt piirkonnale, võttes arvesse agronoomilisi ja majanduslikke tunnusjooni ning piirkondlikku põllumajanduspotentsiaali.
An evaluation of the income effect of direct support has been published in 2011 and the Commission is currently undertaking an external evaluation on the structural effects of the direct support which will examine the effect of direct support schemes, including SAPS, on different aspects of farm structure.12 The evaluation is planned to be completed in autumn 2013. 
2011. aastal avaldati hinnang, milles käsitletakse otsetoetuste mõju sissetulekutele, ja praegu korraldab komisjon otsetoetuste struktuurilise mõju välishindamist, mille käigus uuritakse otsetoetuse kavade, sh ühtse pindalatoetuse kava eri tahkude mõju põllumajandusettevõtete struktuu-rile12.
12 In particular, the evaluation should examine the impacts of direct support on farm structures (size, number, land use, livestock numbers), maintenance of farming in marginal areas, impacts on labour force, capital and farm business strategies. 
12 Hindamise käigus tuleks uurida eelkõige otsetoetuste mõju põllumajandusettevõtete struktuurile (suurusele, arvule, maakasutusele, loomade arvule), põllumajandusliku tegevuse säilimist äärealadel, mõju tööhõivele ning põllumajandusettevõtete kapitali-ja äristrateegiaid.
On the other hand, if a farmer rents the land, SAPS payments would compensate for any capitalisation on land rentals and at most be neutral compared to a situation without SAPS. 
Teisalt, kui põllumajandustootja rendib maad, kompensee-riksid ühtse pindalatoetuse kava maksed kapitaliseerimist maarendis ja oleksid võrreldes olukorraga, kus ühtse pindalatoetuse kava ei kohaldata, neutraalsed.
Furthermore, it should be recalled that many operators who rent out their land are themselves farmers. 
Samuti tuleks meelde tuletada, et paljud ettevõtjad, kes oma maad välja rendivad, on ise põllumajandustootjad.
Recommendation 4 The issue of land prices has been analysed in a study on the functioning of land markets13, in the CAP Health Check — Impact Assessment14, and a further study on market factors is currently under way in the RTD 7th Framework Programme15. 
Soovitus 4 Maahindade küsimust on analüüsitud uuringus maaturgude toimimise kohta13 ja dokumendis „ÜPP tervisekontroll – mõju hindamine”14 ning praegu viiakse teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmenda raamprogrammi raames läbi veel üht uuringut turutegurite kohta15.
Besides, an evaluation by the Commission is ongoing as regards the impact of direct support on farm structures. 
Lisaks on komisjonil praegu pooleli hindamine, milles käsitletakse otsetoetuste mõju põllumajandusettevõtete struktuurile.
As regards the tools offered, SAPS support helps farmers to mitigate adverse effects of the structural weaknesses by providing an effective income insurance and minimum stability of revenue. 
Seoses pakutavate vahenditega on ühtse pindalatoetuse kava kohastest toetustest abi põllumajandustootjatele, et leevendada struktuuriliste tegurite kahjulikku mõju, kindlustades tõhusalt sissetuleku ja tulude miinimumstabiil-suse.
In addition, other CAP instruments such as rural development support and farm advisory system are available to farmers to help tackle most of the issues mentioned by the Court. 
Samuti on põllumajandustootjatele kättesaadavad muud ühise põllumajanduspoliitika vahendid, nt maaelu arengu toetused ja põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem, et aidata lahendada enamikku kontrollikoja nimetatud küsimusi.
SAPS support helps farmers to mitigate adverse effects of such structural factors. 
Ühtse pindalatoetuse kava aitab põllumajandustootjatel leevendada selliste struktuuriliste tegurite kahjulikku mõju.
13 StudyontheFunctioningofLandMarketsintheEUMemberStates under the Influence of Measures Applied under the common agricultural policy, Final report November 2008, http://ec.europa.eu/agriculture/ analysis/external/landmarkets/index_en.htm; 14 CAPHEALTHCHECK—IMPACTASSESSMENTNOTEN°1http://ec.europa. eu/agriculture/healthcheck/ia_annex/c1_en.pdf; 15 Comparative Analysis of Factor Markets for Agriculture across the Member States, http://cordis.europa.eu/search/index.cfm?fuseaction=proj. document&PJ_RCN=11351201 REPLY OF THE COMMISSION 75. 
13 Uuring,milleskäsitletaksemaaturgudetoimimistELiliikmesriikidesühise põllumajanduspoliitika alusel kohaldatud meetmete mõju all, lõpparuanne on esitatud 2008. aasta novembris; http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/ external/landmarkets/index_en.htm 14 ÜPP TERVISEKONTROLL – MÕJU HINDAMINE, MÄRKUS nr 1 http:// ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/ia_annex/c1_en.pdf 15 Liikmesriikide põllumajanduse ressursiturgude võrdlev analüüs; http://cordis.europa.eu/search/index.cfm?fuseaction=proj. document&PJ_RCN=11351201 KOMISJONI VASTUSED 75.
It is the responsibility of Member States to take a decision on implementation of the SPS and to request consultation from the Commission. The Commission services are available for consultations and assistance if there is a need and upon a request from the Member State interested. The Commission has to respect the subsidiarity principle and cannot intervene in the Member States’ competences. 
Ühtse otsemaksete kava rakendamise otsuse peab tegema liikmesriik, nii nagu on ka liikmesriigi ülesanne paluda komisjoniga konsulteerimist. Komisjoni talitused on valmis nõustama ja aitama, kui selleks on vajadus ning asjast huvitatud liikmesriik seda palub. Komisjon peab austama subsidiaarsuse põhimõtet ega tohi sekkuda liikmesriikide pädevusvaldkondadesse.
See also reply to recommendation 5. 
Vt vastus soovitusele 5.
Recommendation 5 It is the responsibility of Member States to take a decision on implementation of the SPS and to request consultation from the Commission. 
Soovitus 5 Ühtse otsemaksete kava rakendamise otsuse peab tegema liikmesriik, nii nagu on ka liikmesriigi ülesanne paluda komisjoniga konsulteerimist.
The Commission services are available for consultations and assistance if there is a need and upon a request from the Member State interested. 
Komisjoni talitused on valmis nõustama ja aitama, kui selleks on vajadus ning asjast huvitatud liikmesriik seda palub.
The Commission has to respect the subsidiarity principle and cannot intervene in the Member States’ competences. 
Komisjon peab austama subsidiaarsuse põhimõtet ega tohi sekkuda liikmesriikide pädevusvaldkondadesse.
European Court of Auditors Special Report No 16/2012 The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 51 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-921-6 doi:10.2865/27543 
Euroopa Kontrollikoda Eriaruanne nr 16/2012 Ühtse pindalatoetuse kava kui üleminekusüsteemi mõjusus uute liikmesriikide põllumajandustootjate toetamisel Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 2012 – 51 lk – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-923-0 doi:10.2865/27896
THE SINGLE AREA PAYMENT SCHEME IS A SIMPLIFIED TRANSITIONAL INCOME SUPPORT SCHEME FOR FARMERS IN THE NEW MEMBER STATES. 
ÜHTSE PINDALATOETUSE KAVA ON LIHTSUSTATUD SISSETULEKUTOETUSE ÜLEMINEKUKAVA, MIS ON SUUNATUD UUTE LIIKMESRIIKIDE PÕLLUMA-JANDUSTOOTJATELE.
PERSISTING STRUCTURAL WEAKNESSES AND INCREASING LAND PRICES MAY ADVERSELY AFFECT THE EFFECTIVENESS AND EFFICIENCY OF THE SUPPORT. 
TOETUSE MÕJUSUST JA TÕHUSUST VÕIVAD NEGATIIVSELT MÕJUTADA PÜSIVAD STRUKTUURILISED PUUDUSED JA MAA HINNA TÕUS.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-12-016-EN-C 
EUROOPA KONTROLLIKODA QJ-AB-12-016-ET-C
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN THE EUROPEAN DEVELOPMENT FUND (EDF) CONTRIBUTION TO A SUSTAINABLE ROAD NETWORK IN SUB-SAHARAN AFRICA Special Report No 17 2012 ISSN 1831-0834 
EUROOPA KONTROLLIKODA ET EUROOPA ARENGUFONDI PANUS JÄTKUSUUTLIKU TEEDEVÕRGU ARENDAMISSE SAHARA-TAGUSES AAFRIKAS Eriaruanne nr 17 2012 ISSN 1831-0818
Special Report No 17 2012 THE EUROPEAN DEVELOPMENT FUND (EDF) CONTRIBUTION TO A SUSTAINABLE ROAD NETWORK IN SUB-SAHARAN AFRICA (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Eriaruanne nr 17 2012 EUROOPA ARENGUFONDI PANUS JÄTKUSUUTLIKU TEEDEVÕRGU ARENDAMISSE SAHARA-TAGUSES AAFRIKAS (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule) EEUROOPA KONTROLLIKODA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Special Report No 17 2012 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel +352 4398-1 Faks +352 4398-46410 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Eriaruanne nr 17 2012 Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012 ISBN 978-92-9237-965-0 doi:10.2865/36740 © European Union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2012 ISBN 978-92-9237-967-4 doi:10.2865/36895 © Euroopa Liit, 2012 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
ANNEX I — ANNEX II — ANNEX III — ANNEX IV — ANNEX V — ANNEX VI — ANNEX VII — ANNEX VIII — ANNEX IX — EDF COMMITMENTS IN THE ROAD SECTOR IN SUB-SAHARAN AFRICA, 1995–2011 COUNTRIES VISITED BY THE COURT OVERVIEW OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTION FINDINGS FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN BENIN FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN BURKINA FASO FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN CAMEROON FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN CHAD FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN TANZANIA FINDINGS OF THE COURT’S ON-SITE INSPECTIONS OF ROADS IN ZAMBIA REPLY OF THE COMMISSION 4 Special Report No 17/2012 – The European Development Fund (EDF) contribution to a sustainable road network in sub-Saharan Africa 
I LISA – II LISA – III LISA – IV LISA – V LISA – VI LISA – VII LISA – VIII LISA – IX LISA – EAFi KULUKOHUSTUSED SAHARA-TAGUSE AAFRIKA MAANTEETRANSPORDI SEKTORIS, 1995–2011 KONTROLLIKOJA KÜLASTATUD RIIGID ÜLEVAADE KONTROLLIKOJA KOHAPEAL TEHTUD LEIDUDEST KONTROLLIKOJA LEIUD BENINI TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KONTROLLIKOJA LEIUD BURKINA FASO TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KONTROLLIKOJA LEIUD KAMERUNI TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KONTROLLIKOJA LEIUD TŠAADI TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KONTROLLIKOJA LEIUD TANSAANIA TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KONTROLLIKOJA LEIUD SAMBIA TEEDE KOHAPEALSEL KONTROLLIMISEL KOMISJONI VASTUSED 4 Eriaruanne nr 17/2012 – Euroopa Arengufondi panus jätkusuutliku teedevõrgu arendamisse Sahara-taguses Aafrikas
5 EXECUTIVE SUMMARY I. Roads are essential for regional integration, economic growth, social development, effective public administration and security. 
5 KOKKUVÕTE I. Maanteed on piirkondliku integratsiooni, majanduskasvu, sotsiaalse arengu, mõjusa avaliku halduse ning turvalisuse seisukohast väga olulised.
In sub-Saharan Africa, roads are the dominant mode of passenger and freight transport, accounting for more than 80 % of total movements of goods and services and transport needs are growing rapidly. 
Sahara-taguses Aafrikas toimub reisijate ja kaupade vedu peamiselt mööda maanteid, kus veetakse üle 80% kaupadest ja teenustest ning transpordivajadused kasvavad üha.
The Commission is one of the leading donors in the road sector in sub-Saharan Africa. 
Sahara-taguse Aafrika maanteetranspordi sektori üks peamisi rahastajaid on komisjon.
Road transport is a focal sector for the EDF cooperation strategy with most sub-Saharan African countries. 
Maanteetransport on EAFi koostööstrateegia sihtvaldkond enamikus Sahara-taguse Aafrika riikides.
Financially, it is by far the most important sector, with about 7 400 million euro in EDF commitments made in this region over the period from 1995 to 2011. 
Rahaliselt on see ülekaalukalt kõige olulisem sektor – piirkonnas võeti ajavahemikul 1995–2011 EAFi raames kulukohustusi summas ligikaudu 740 miljardit eurot.
The Court examined whether the EDF has contributed to sustainability of the road network in sub-Saharan Africa effectively; whether the road infrastructure supported by the EDF is sustainable; and whether the Commission effectively promotes the sustainability of road infrastructure. 
Kontrollikoda uuris, kas EAF on aidanud mõjusalt kaasa Sahara-taguse Aafrika teedevõrgu jätkusuutlikkusele: kas EAFi toetatav maanteede infrastruktuur on jätkusuutlik ning kas komisjon edendab mõjusalt maanteede infrastruktuuri jätkusuutlikkust.
The audit focused on the technical, financial and institutional sustainability of road transport infrastructure and looked at 48 programmes financed since 1995 under the 8th, 9th and 10th EDFs in six partner countries: Benin, Burkina Faso, Cameroon, Chad, Tanzania and Zambia. 
Audit keskendus maanteetranspordi infrastruktuuri tehnilisele, majanduslikule ja institutsioonilisele jätkusuutlikkusele ning selle käigus vaadati läbi 48 programmi, mida oli alates 1995. aastast rahastatud 8., 9. ja 10. EAFi raames kuues liikmesriigis: Beninis, Burkina Fasos, Kamerunis, Tšaadis, Tansaanias ja Sambias.
During their visits, the auditors inspected about 2 400 km of EDF-funded roads. 
Auditikäikudel kontrollisid audiitorid kokku ligikaudu 2400 km EAFi rahastatud maanteid.
The Court concludes that the Commission is partially effective in its support for a sustainable road network in sub-Saharan Africa. Special Report No 17/2012 – The European Development Fund (EDF) contribution to a sustainable road network in sub-Saharan Africa 
Kontrollikoda järeldab auditile tuginedes, et komisjoni toetus jätkusuutliku teedevõrgu rajamisele Sahara-taguses Aafrikas on osaliselt mõjus. Eriaruanne nr 17/2012 – Euroopa Arengufondi panus jätkusuutliku teedevõrgu arendamisse Sahara-taguses Aafrikas
V. Partner countries visited by the Court do not do enough to ensure the sustainability of road infrastructure. 
V. Kontrollikoja külastatud partnerriikide tegevus ei ole piisav maanteede infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamiseks.
In all partner countries visited by the Court, roads are affected to varying degrees by premature deterioration. 
Kõigis kontrollikoja külastatud partnerriikides on teed erineval määral enneaegselt kahjustatud.
Most of these countries have adopted institutional reforms, notably entailing the creation of road funds and road agencies, and made significant progress on road maintenance. 
Enamik neist riikidest on rakendanud institutsioonilisi reforme, eelkõige neid, mis hõlmavad teederahastute ja -ametite loomist, ning teinud märgatavaid edusamme teedehoolduse alal.
However, many challenges remain to be addressed in all of them to ensure appropriate maintenance. 
Asjakohase hoolduse tagamiseks tuleb kõigis riikides siiski veel mitu probleemi lahendada.
Although spending on road maintenance has increased over time in all the partner countries visited by the Court, it remains insufficient to cover the needs. 
Kuigi kulutused teedehooldusele on kõikides kontrollikoja külastatud partnerriikides aja jooksul kasvanud, ei kata need ikkagi kõiki vajadusi.
One main reason is the priority given in national budgets to the rehabilitation and upgrading of the road network rather than to maintenance. 
Üheks peamiseks põhjuseks on asjaolu, et riigieelarvetes eelistatakse teedevõrgu hooldusele selle taastamist ja ajakohastamist.
Most of the partner countries visited by the Court have failed to demonstrate sufficient commitment to implementing effective measures aimed at reducing the incidence of vehicle overloading, which has an important impact on road life expectancy and maintenance costs. 
Suurem osa kontrollikoja külastatud partnerriikidest ei ole näidanud üles piisavat pühendumist mõjusate meetmete elluviimisel sõidukite ülekoormuse vähendamiseks, mis avaldab suurt mõju teede eeldatavale elueale ning hoolduskulude suurusele.
Regional and national legislation on axle loads is not enforced effectively and too little attention is given to the root causes of vehicle overloading, such as illicit arrangements to share the market between road transport service providers, informal road controls and the lack of competitiveness of other transport modes, notably railways. 
Teljekoor-must käsitlevaid piirkondlikke ja siseriiklikke õigusakte ei kohaldata mõjusalt ning liiga vähe pööratakse tähelepanu sõidukite ülekoormuse põhjustele, nagu ebaseaduslikud toimingud turu jagamiseks maantee-transporditeenuse pakkujate vahel, mitteametlikud teedekontrollid ning teiste transpordiliikide, eelkõige raudtee vähene konkurentsivõime.
The Commission is partially effective in promoting the adoption and implementation of the sector policy reforms that are required to address the existing obstacles to a sustainable road network in sub-Saharan Africa. 
Komisjoni tegevus valdkondlike poliitikareformide heakskiitmisel ja rakendamisel, mida on vaja Sahara-taguse Aafrika teedevõrgu jätkusuutlikkust takistavate tegurite kõrvaldamiseks, on osaliselt edukas.
The Commission’s use of the conditions attached to its financial support has a moderate incentive effect. 
Komisjoni poolt eraldatavale rahalisele toetusele seatavate tingimuste ergutav mõju on mõõdukas.
This also has an impact on policy dialogue, which the Commission does not use in to its full potential, although this dialogue has been instrumental in promoting progress in some areas, notably where the institutional framework and road maintenance funding are concerned. 
See mõjutab ka poliitilist dialoogi, mida komisjon ei kasuta täies ulatuses, kuigi dialoog on väga oluline vahend teatud piirkondade arengu edendamisel, eelkõige seoses institutsioonilise raamistiku ja teede hoolduse rahastamisega.
Technical cooperation funded by the Commission has been less successful than could be expected. 
Komisjoni rahastatud tehniline koostöö on olnud vähem edukas, kui võis eeldada.