natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the context of this briefing paper, they are included within the TCNs. • Third-country nationals (TCNs) is any person who is not a citizen of the Union within the meaning of Article 20(1) TFEU, i.e. that does not hold a nationality of a Member State (including stateless). 
Muud mõisted 2 • Kolmanda riigi kodanik on isik, kes ei ole liidu kodanik asutamislepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses, st tal ei ole mõne liikmesriigi kodakondsust (sh kodakondsuseta isikud).
In the context of this briefing paper, third-country nationals are 'migrants from outside the EU'. 
Käesolevas infodokumendis on kolmandate riikide kodanikud väljastpoolt ELi saabuvad rändajad.
There are, therefore, different categories of migrant beyond refugees. 
Seetõttu on peale pagulaste mitu erinevat rändajate kategooriat.
A person seeking protection clearly differs from other categories of migrants who migrate for employment, family reunification, study or research purposes. 
Kaitset taotlev isik erineb selgelt nendest rändajatest, kes rändavad oma töökoha, perekonna taasühinemise, õppimise või teadustöö eesmärgil.
Other useful terminology, based on Eurostat85 are: • Final decision on asylum applications means a decision granted at final instance of the asylum procedure that results from the appeal lodged by the asylum seeker rejected in the previous stage of the process. • First instance decision on asylum application means a decision granted by the responsible authority as a first instance of the asylum procedure in the receiving country. 
Järgnevalt esitatakse muud kasulikud terminid, mis põhinevad Eurostati andmetel85. • Varjupaigataotlusi käsitlev lõplik otsus on varjupaigamenetluse lõppastmes tehtud otsus, mis tuleneb varjupaigataotleja esitatud ja menetluse eelmises etapis rahuldamata jäetud kaebusest. • Esimese astme otsus varjupaigataotluse kohta tähendab otsust, mille on vastuvõtva riigi varjupaiga taotlemise menetluse esimese otsusena vastu võtnud vastutav ametiasutus.
It can either be positive (asylum granted) or negative (application rejected). 
See võib olla kas positiivne (varjupaigataotlus rahuldatakse) või negatiivne (taotlus lükatakse tagasi).
In case of negative decision, the asylum seekers is entitled to appeal. • A First time asylum applicant is a person who lodged an application for international protection for the first time in a given Member State during the reference period, irrespective of the fact that he is found to have applied in another Member State. • Residence Permit is any authorisation valid for at least three months issued by the authorities of an EU Member State allowing a migrant to stay legally on its territory. • The Asylum, Migration and Integration Fund (AMIF) promotes the efficient management of migration flows and the implementation, strengthening and development of a common Union approach to asylum and immigration. • Cohesion Policy: Cohesion policy is one of the biggest policy areas on which the EU budget is spent. 
Negatiivse otsuse korral on varjupaigataotlejatel õigus kaebus esitada. • Esmakordne varjupaigataotleja on isik, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis vaatlusperioodi jooksul esimest korda rahvusvahelise kaitse taotluse, olenemata sellest, kui isik on ka mõnes teises liikmesriigis taotluse esitanud. • Elamisluba on ELi liikmesriigi ametiasutuste väljastatud vähemalt kolmekuuline luba, mis võimaldab rändajal seaduslikult viibida tema territooriumil. • Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifond (AMIF) edendab rändevoogude tõhusat haldamist koostöös päritolu-ja transiidiriikidega ning varjupaiga-ja sisserändeküsimuste alase liidu ühise lähenemisviisi rakendamist, tugevdamist ja arendamist. • Ühtekuuluvuspoliitika: üks suuremaid ELi eelarvest rahastatavaid poliitikavaldkondi.
It aims to reduce development disparities between different regions, restructure declining industrial areas and diversify rural areas, and to encourage cross-border, transnational and interregional cooperation. 
Selle eesmärk on eri piirkondadevaheliste erinevuste vähendamine, taandarenevate tööstuspiirkondade ümberkujundamine ja maapiirkondade mitmekesistamine ning piiriülese, riikide-ja piirkondadevahelise koostöö arendamine.
It is funded from the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF). • European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD): EAFRD is the Union’s financial contribution to rural development programmes, which aims to foster the competiveness of agriculture, ensuring the sustainable management of natural resources and climate actions and achieving balanced territorial development of rural economies including the creation and maintenance of employment. 
Ühtekuuluvuspoliitikat rahastatakse läbi Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF). • Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD): EAFRD on liidu rahaline panus maaelu arengu programmidesse, mille eesmärk on muuta põllumajandus konkurentsivõimelisemaks, tagada loodusvarade ja kliimameetmete kestlikum majandamine ning saavutada maapiirkondade majanduse ja kogukondade tasakaalustatud territoriaalne areng, sh töökohtade loomine ja säilitamine.
3 • European Integration Network (EIN) promotes the cooperation with national, local and regional entities and other EU level networks in areas related to the integration of migrants. 
3 • Euroopa integratsioonivõrgustiku (EIN) kaudu edendatakse koostööd riiklike, kohalike ja piirkondlike üksuste ning muude ELi tasandi võrgustikega valdkondades, mis on seotud rändajate integreerimisega.
It is one of the measures of the 'Action Plan on integration' implemented by the Commission and replaces the former Network of National Contact Points on Integration. • The European Maritime and Fisheries Fund (EMFF) aims at helping fishermen in the transition to sustainable fishing and at supporting coastal communities in diversifying their economies. • European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund aims to reinforce economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. • European Social Fund (ESF): The European Social Fund aims at promoting high levels of employment and job quality, encouraging a high level of education and training for all, combating poverty and enhancing social inclusion, thereby contributing to strengthening economic, social and territorial cohesion within the European Union. • European Structural and Investment Funds (ESIF): Over half of EU funding is channelled through the five European structural and investment funds. 
EIN on üks komisjoni rakendatava integratsiooni tegevuskava meetmetest, millega asendatakse riiklike integratsioonialaste kontaktpunktide võrgustik. • Euroopa Merendus-ja Kalandusfondi (EMKF) eesmärk on aidata kaluritel üle minna jätkusuutlikule kalapüügile ja rannikualade kogukondadel oma majandustegevust mitmekesistada. • Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF): Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid. • Euroopa Sotsiaalfond (ESF): Euroopa Sotsiaalfondi eesmärk on edendada kõrget tööhõive ja töökohtade kvaliteeti, edendada kõigile kõrgetasemelist haridust ja koolitust, võidelda vaesuse vastu ja edendada sotsiaalset kaasatust, aidates seeläbi kaasa majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele Euroopa Liidus. • Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid (ESIF): üle poole ELi vahenditest suunatakse viie Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondi kaudu.
They are jointly managed by the European Commission and EU Member States. 
Neid haldavad ühiselt Euroopa Komisjon ja liikmesriigid.
The funds include: European Regional Development Fund (ERDF); European Social Fund (ESF); Cohesion Fund (CF); European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). • The Fund for European Aid to the Most Deprived (FEAD) contributes to alleviate the worst forms of poverty, by providing non-financial assistance to the most deprived persons by food and/or basic material assistance, and social inclusion activities aiming at the social integration of the most deprived persons. • Integration/Inclusion: Integration, according to the ‘Common Basic Principles for immigrant integration policy’, is a ‘dynamic, two-way process of mutual accommodation by immigrants and residents of Member State’. 
Need fondid on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning Euroopa Merendus-ja Kalandusfond (EMKF). • Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) aitab leevendada vaesuse kõige hullemaid vorme, andes enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalist toetust toidu-ja/või esmase materiaalse abi kaudu, ning sotsiaalse kaasamise meetmeid, mille eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne integratsioon. • Integratsioon/kaasamine: rändajate integreerimise poliitika ühiste aluspõhimõtete kohaselt tähendab integratsioon „sisserännanute ja liikmesriikide elanike dünaamilist, kahepoolset vastastikust omaksvõtmist“.
Integration and inclusion are often used as synonyms: integration is generally used in the context of the action aiming at an actual application of the fundamental rights or values (as such described in the Article 2 of the TFEU) whereas inclusion is more often referred to in the context of socio-economic measures. • Supreme audit institutions (SAI): national bodies responsible for examining government revenue and expenditure. 
Integratsiooni ja kaasamist kasutatakse sageli sünonüümidena: integratsiooni kasutatakse sagedamini põhiõiguste ja väärtuste kaitsmisele suunatud tegevuse kontekstis (nagu kirjeldatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 2) ning kaasamist kasutatakse enamasti sotsiaal-majanduslike meetmete kontekstis. • Kõrgeimad kontrolliasutused on riiklikud asutused, mille ülesanne on riigi tulude ja kulude kontrollimine.
There is one SAI in each of the EU Member States, the European Court of Auditors is the SAI of the EU. • TFEU: Treaty on the Functioning of the European Union. • The Youth Employment Initiative (YEI): The YEI aims to provide financial support to regions with youth unemployment rates above 25 %. 
Igal ELi liikmesriigil on üks kõrgeim kontrolliasutus ja ELi kõrgeim kontrolliasutus on Euroopa Kontrollikoda. • ELTL: Euroopa Liidu toimimise leping • Noorte tööhõive algatus Noorte tööhõive algatus on loodud rahalise toetuse andmiseks piirkondadele, kus noorte töötuse määr on üle 25%.
Annex II Number of migrants in the Member States and its percentage in the population (2017) 1 Number of migrants (in million) 012345 3.7% 5.3% 6.3% of the population in the Member State are migrants 4.6% 5.8% 7.7% 5.6% 5.3% 4.0% 5% 2.9% 4.9% 2.7% 2. 
Rändajate arv liikmesriikides ja nende osakaal elanikkonnas (2017) II lisa 1 Rändajate arv (miljonites) 012345 0,5% 4,6% 6,3% Rändajate osakaal elanikkonnas 5,8% 5,3% 3,7% 0,7% 0,9% 0,3% 2,6% 2,9% 4,6% 0,7% Saksamaa Itaalia Prantsusmaa Hispaania Ühendkuningriik Austria Kreeka Rootsi Belgia Madalmaad Tšehhi Vabariik Taani Portugal Läti Poola Eesti Soome Iirimaa Sloveenia Ungari Bulgaaria Rumeenia Luksemburg Horvaatia Küpros Malta Slovakkia Leedu 7,7% 5,6% 5,3% 4,0% 2,5% 2,9% 4,9% 2,7% 14,0% 13,7% 6,9% 3,5% 5,2% 0,3% 0,5% Rändajate arv (miljonites) Rändajate osakaal elanikkonnas Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Eurostati andmetel (seisuga märts 2018).
Survey on migrant integration We received the replies to our survey between 18 October and 20 December 2017. 
Uuring rändajate integratsiooni kohta Kontrollikoja uuringule laekus vastuseid ajavahemikul 18. oktoobrist kuni 20. detsembrini 2017.
All Members of the European Integration Network replied and we received 32 replies: four from Belgium (Brussels region, German-speaking community, Flemish region and Walloon region), one from each of the other 27 Member States and one from Norway. 
Vastasid kõik Euroopa integratsioonivõrgustiku liikmed ja kontrollikojale laekus 32 vastust: neli Belgiast (Brüsseli piirkond, saksakeelne kogukond, Flandria piirkond ja Valloonia piirkond), üks vastus igast 27 liikmesriigist ja üks Norrast.
Below we present the number of replies to each of the questions. 
Allpool esitame kõigi küsimuste vastused.
Not all EIN members replied to all the questions. 
Mitte kõik EINi liikmed ei vastanud kõigile küsimustele.
The numbers represent the number of EIN members that replied to the specific question of the survey; it does not correspond to the number of Member States. 
Numbrid tähistavad nende EINi liikmete arvu, kes vastasid selle uuringu konkreetsele küsimusele; numbrid ei tähista liikmesriikide arvu.
Question 1 - Name and contact details of the person filling this survey Annex III 1 Question 2 - What are the target groups of your integration policy? 
1. küsimus. Käesoleva uuringu täitnud isiku nimi ja kontaktandmed III lisa.
Mark if applicable Mark if there is a particular focus4 Person seeking or granted protection Refugees 29 20 Beneficiaries of subsidiary protection 27 17 Beneficiaries of humanitarian protection 21 12 Asylum seekers 20 6 Other migrants Family members 26 5 Highly qualified workers 16 4 Researchers 15 4 Students 18 5 Other workers 20 3 Stateless persons 19 4 Migrant children1 25 11 Migrant women 23 7 Young Migrants 26 6 Migrants established in rural areas 20 3 Newly arrived2 migrants with residence permit 23 8 Foreign born nationals3 14 5 EU citizens3 14 4 Notes: 1 I.e. minor migrants, accompanied or not. 
1 2. küsimus. Kes on teie integratsioonipoliitika sihtrühmad? Märkida, kui asjakohane Märkida, kui on erifookus4 Isik, kes taotleb kaitset või kellele on kaitse antud Pagulased 29 20 Täiendava kaitse saajad 27 17 Humanitaarkaitse saajad 21 12 Varjupaigataotlejad 20 6 Muud rändajad Pereliikmed 26 5 Kõrgelt kvalifitseeritud töötajad 16 4 Teadlased 15 4 Õpilased 18 5 Muud töötajad 20 3 Kodakondsuseta isikud 19 4 Lapsrändajad1 25 11 Naisrändajad 23 7 Noored rändajad 26 6 Maapiirkondadesse elama asunud rändajad 20 3 Äsja saabunud2 rändajad, kellel on elamisluba olemas 23 8 Välismaal sündinud kodanikud3 14 5 ELi kodanikud3 14 4 Märkused: 1 Nt saatjaga või saatjata alaealised rändajad.
2 Less than one year of legal residence in the host country. 
2 Vähem kui aasta seaduslikult vastuvõtvas riigis elamist.
3 Not to be considered as migrants from outside the EU. 
3 Ei loeta väljastpoolt ELi saabunud rändajateks.
4 Mark if there are specific actions or important part of funding targeting the group. 
4 Märkige, kui tegemist on erimeetmete või sihtrühmale antava rahastamise olulise osaga.
Question 3 - How do the following factors contribute to the effectiveness of migrant integration?1 Negative Positive No impact Economic and political environment Economic environment (Employment rate, demographic changes, etc.) 11 22 3 Political environment 8 23 3 Funding for integration Availability and accessibility to EU funds 1 28 0 Availability and accessibility to national/ regional and/ or local funds 2 26 3 Policy for integration Existence of an integration policy at national/ regional or local level 0 30 1 Quality of the policy design at national/ regional or local level 0 27 2 Mainstreaming of the integration policy into other relevant policies 0 27 3 Role of NGOs and other stakeholders 0 31 0 Coordination amongst different governance levels 0 28 2 Institutional entities dedicated to the integration of migrants 0 24 3 Policy monitoring 0 24 5 
3. küsimus. Kuidas aitavad järgmised tegurid kaasa rändajate integratsiooni tulemuslikkusele?1 Negatiivne Positiivne Mõju puudus Majandus-ja poliitiline keskkond Majanduskeskkond (tööhõive määr, demograafilised muutused jne) 11 22 3 Poliitiline keskkond 8 23 3 Integratsiooni rahastamine ELi vahendite kättesaadavus ja neile juurdepääs 1 28 0 Riiklike/piirkondlike ja/või kohalike vahendite kättesaadavus ja neile juurdepääs 2 26 3 Integratsioonipoliitika Integratsioonipoliitika olemasolu riiklikul / piirkondlikul või kohalikul tasandil 0 30 1 Poliitika kujundamise kvaliteet riiklikul /piirkondlikul või kohalikul tasandil 0 27 2 Integratsioonipoliitika süvalaiendamine muudesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse 0 27 3
2 EU laws and policy instruments 2 26 4 Attitude toward integration Anti-discrimination measures in the country 2 28 1 Attitude of hosting population 62 19 3 Attitude of migrants 1 21 5 Promoting awareness about the benefits of integration 0 24 4 Legal rights of TCNs Access to labour market 1 29 0 Access to family reunification 1 27 1 Access to citizenship/ long-term residence 0 26 3 Access to social and health services 2 29 0 Access to housing 3 24 2 Access to education 0 28 1 Skills-education TCNs knowledge of the host society's language 4 26 2 Procedures to recognise qualifications 4 26 1 Educational level of migrants 4 18 8 Note: 1 In some cases, the respondents identified more than one type of impact on a determined factor. 
2 Valitsusväliste organisatsioonide ja muude sidusrühmade roll 0 31 0 Erinevate valitsemistasandite vaheline kooskõlastamine 0 28 2 Rändajate integratsiooniga tegelevad ametiasutused 0 24 3 Poliitika järelevalve 0 24 5 ELi õigusaktid ja poliitikavahendid 2 26 4 Suhtumine integratsiooni Diskrimineerimisvastased meetmed riigis 2 28 1 Vastuvõtva elanikkonna suhtumine 62 19 3 Rändajate suhtumine 1 21 5 Integratsiooni kasulikkuse alase teadlikkuse edendamine 0 24 4 Kolmandate riikide kodanike seaduslikud õigused Juurdepääs tööturule 1 29 0 Perekonna taasühinemise võimaldamine 1 27 1 Juurdepääs kodakondsusele/pikaajalisele elukohale 0 26 3 Juurdepääs sotsiaal-ja tervishoiuteenustele 2 29 0 Eluaseme kättesaadavus 3 24 2 Juurdepääs haridusele 0 28 1 Oskuste õpetamine Kolmandate riikide kodanike teadmised vastuvõtva ühiskonna keele kohta 4 26 2 Kvalifikatsioonide tunnustamise kord 4 26 1 Rändajate haridustase 4 18 8 Märkus: 1 mõningatel juhtudel tegid vastajad kindlaks rohkem kui üht liiki mõju kindlaksmääratud teguritele.
Therefore, the total number of replies for each factor can be more than the total number of respondents. 
Seega võib vastuste koguarv iga teguri kohta olla suurem kui vastajate koguarv.
2 Two respondents identified the attitude of hosting population as having both a positive and a negative impact. 
2 Kaks vastajat märkisid, et vastuvõtva elanikkonna suhtumine on nii positiivne kui negatiivne.
Question 4 - Did the recent EU migratory challenge (since 2014) led your country to change any aspect of the integration policy followed? 
Kas ELi hiljutine rändeprobleem (alates 2014. aastast) ajendas teie riiki muutma mõnda kehtiva integratsioonipoliitika aspekti?
Mark if applicable National and/or regional and/or local strategies / action plans were created 22 Change in the allocation of funds to the integration of migrants 22 A new entity was created to deal with a particular aspect of the policy or an existing entity was granted more functions 17 The needs of the migrants were reassessed 14 The focus was shifted to another target group (e.g. refugees, young migrants, etc.) 16 Additional measures were developed 15 More indicators were developed 7 Other (please specify) 3 Question 5 - Are there studies/ evidence on the effects of the integration policy of your country for the integration of migrants? 
Märkida, kui asjakohane Loodi riiklikud ja/või piirkondlikud ja/või kohalikud strateegiad/tegevuskavad 22 Muudeti rändajate integreerimiseks ette nähtud vahendite eraldamist 22 Poliitika mõne konkreetse aspektiga tegelemiseks loodi uus üksus või mõnele olemasolevale üksusele anti rohkem funktsioone 17 Rändajate vajadused hinnati ümber 14 Põhiline tähelepanu suunati mõnele teisele sihtrühmale (nt pagulased, noored rändajad jne) 16 Töötati välja lisameetmed 15 Töötati välja rohkem näitajaid 7 Muu (täpsustage) 3 5. küsimus. Kas teie riigi integratsioonipoliitika mõjust rändajate integratsioonile on koostatud uuringuid või kogutud tõendeid? Jah – 22 Ei – 9 6. küsimus.
Yes – 22 No – 9 Question 6 - Which funds does your country use to implement measures for the integration of migrants? 
Milliseid fonde kasutab teie riik rändajate integratsioonimeetmete rakendamiseks?
EU Funds AMIF Asylum, Migration and Integration Fund 30 SOLID funds General programme on Solidarity and Management of Migration Flows consisting of four funds (EIF, ERF, EBF, RF) 23 EAFRD European Agricultural Fund for Rural Development 3 EMFF European Maritime and Fisheries Fund 0 ESF European Social Fund 23 ERDF European Regional Development Fund 5 FEAD Fund for European Aid to the most Deprived 4 EaSI EU programme for Employment and Social innovation 1 Horizon 2020 EU Framework Programme for Research and Innovation 1 YEI Youth Employment Initiative 1 ERASMUS+ European Programme for education, training, youth and sport 6 COSME Competitiveness of Enterprises and small and medium-sized enterprises 0 Europe for Citizens programme 0 Rights, Equality and Citizenship Programme 0 Justice Programme 0 National funds 24 
ELi fondid AMIF Varjupaiga-, Rände-ja Integratsioonifond 30 SOLID programmi vahendid üldprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine aastatel 2007–2013“, mis koosneb neljast fondist (Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond, Euroopa Pagulasfond, Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond) 23 EAFRD Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond 3 EMKF Euroopa Merendus-ja Kalandusfond 0 ESF Euroopa Sotsiaalfond 23 ERF Euroopa Regionaalarengu Fond 5 FEAD Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks 4 EaSI Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm 1 3 Programm „Horisont 2020“ ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm 1 YEI noorte tööhõive algatus 1 „ERASMUS+“ ELi haridus-, koolitus-, noorte-ja spordiprogramm, 6 COSME Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm 0 Programm „Kodanike Euroopa“ 0 Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm 0 Õigusprogramm 0 Liikmesriigi vahendid 24 7. küsimus.
3 Question 7 - Are the numbers of migrants supported and the corresponding funding (commitments) from EU and national funds known? 
Kas toetatavate rändajate arv ning vastav ELi ja riiklike fondide toetus (kulukohustused) on teada?
Yes – 6 Partially – 20 No – 5 Question 8 - Are the numbers of migrants supported and the corresponding funding from EU and national funds detailed by groups of migrants (e.g. workers, refugees, family members, etc.)? 
Jah – 6 Osaliselt – 20 Ei – 5 8. küsimus. Kas toetatavate rändajate arv ning vastavad ELi ja riiklikud vahendid on rühmitatud rändajate rühmade kaupa (nt töötajad, pagulased, pereliikmed jne)?
EU funds Yes, for all funds Yes, for some funds No 1 10 18 National funds Yes, for all funds Yes, for some funds No 2 5 16 Question 9 - Is there a coordination body between the different entities responsible for the implementation of measures related to the integration of migrants? 
ELi vahendid Jah, kõigi vahendite puhul Jah, teatud vahendite puhul Ei 1 10 18 Liikmesriigi vahendid Jah, kõigi vahendite puhul Jah, teatud vahendite puhul Ei 2 5 16 9. küsimus. Kas rändajate integratsioonimeetmete rakendamise eest vastutavate asutuste vahele on loodud koordineerimisasutus?
Yes – 2 Partially – 8 No – 19 Question 11 - Please provide the total number and corresponding breakdown of the entities responsible for the implementation and monitoring of measures related to the integration of migrants. 
Jah – 2 Osaliselt – 8 Ei – 19 11. küsimus. Palun esitage rändajate integreerimisega seotud meetmete rakendamise ja järelevalve eest vastutavate üksuste koguarv ja vastav jaotus.
Note: Different approaches were used to reply to this question. 
Märkus: sellele küsimusele vastamiseks kasutati erinevaid lähenemisviise.
The results are therefore not meaningful and thus not presented. 
Seetõttu ei ole tulemused tähenduslikud ja neid ei esitata.