natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We note that, in 2017, the UNFCCC review reports indicated that the Commission had provided an estimation of impacts for fewer policies and measures than in 2015. 
Juhime tähelepanu sellele, et UNFCCC kohase läbivaatamise aruannetest nähtub, et 2017. aastal esitas komisjon väiksema arvu poliitikasuundade ja meetmete hinnangulise mõju kui 2015. aastal.
32 46 UNEP guide for Green Economy Indicators. 
46 ÜRO Keskkonnaprogrammi suunised rohemajanduse näitajate kohta.
47 EEA Technical Report 08/2014 “Digest of EEA indicators”. 
47 Euroopa Keskkonnaameti tehniline aruanne 08/2014 „Digest of EEA indicators“ (EEA näitajate ülevaade).
48 In addition to this, in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved” we found that Commission had not clearly expressed data needs for environmental policy analysis. 
48 Peale selle leidsime eriaruandes nr 16/2019: „Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist saab muuta poliitikakujundajatele kasulikumaks“, et komisjon ei väljendanud keskkonnapoliitika analüüsi andmevajadusi selgesti.
Conclusions and recommendations 66 Our main audit question was “Does the Commission appropriately check the EU greenhouse gas inventory and the information on future emission reductions?” 
Järeldused ja soovitused 66 Meie peamine auditiküsimus oli järgmine: kas komisjon kontrollib nõuetekohaselt ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmeid ja teavet heite vähendamise kohta tulevikus?
We found that the EU’s emission data is appropriately reported, but that the Commission needs better insight into future greenhouse gas emission reductions. 
Leidsime, et ELi heiteandmete aruandlus toimib nõuetekohaselt, kuid komisjon vajab paremat teavet kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta tulevikus.
67 The greenhouse gas inventories of the Member States, aggregated to give an EU inventory, report emission estimates on all gases, sources and sinks defined in the Kyoto Protocol commitments and the Monitoring Mechanism Regulation. 
67 Liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes, mis on koondatud ELi inventuuriandmeteks, esitatakse hinnanguline heide Kyoto protokolli kohustustes ja seiremehhanismi määruses määratletud kõigi gaaside, heiteallikate ja sidujate kohta.
The aggregated EU inventories included memorandum items. 
ELi koondatud inventuuriandmed hõlmavad memokirjeid.
Taken as a whole, EU rules and the Commission reporting to the Parliament and the Council meets and exceeds the requirements of international rules (paragraphs 23 to 27). 
ELi eeskirjad ja komisjoni aruandlus Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavad tervikuna rahvusvaheliste eeskirjade nõuetele ja on neist isegi rangemad (punktid 23–27).
68 The Commission, assisted by the EEA, reviews the Member States’ inventories addressing the main sectors and key categories, and uses automated checks corroborated by expert judgement. 
68 Liikmesriikide inventuuriandmete läbivaatamisel käsitleb komisjon EEA toetusel peamisi sektoreid ja tähtsamaid kategooriaid ning kasutab automatiseeritud kontrollimist, mida kinnitatakse eksperdihinnanguga.
The reviewers verify the parameters used for estimates with external sources of information. 
Läbivaatajad kontrollivad hinnanguliste näitajate arvutamiseks kasutatud parameetreid välistest teabeallikastest.
However, for the LULUCF sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors. 
Samas ei kontrolli läbivaatajad LULUCF-sektorit samamoodi nagu teisi sektoreid.
69 The LULUCF sector is particularly relevant and has been incorporated into the EU’s 2030 targets in 2018. 
69 LULUCF-sektor on iseäranis tähtis ja kaasati 2018. aastal ELi 2030. aasta eesmärkidesse.
The aggregated EU inventory indicates that it is a net carbon sink in the EU, however, the statistical uncertainty around the data is high (paragraphs 28 to 34). 
ELi koondatud inventuuriandmed näitavad, et ELis on see sektor CO2 netosiduja, kuid andmed on statistiliselt väga ebausaldusväärsed (punktid 28–34).
70 The quality of the inventories has improved over time. 
70 Inventuuriandmete kvaliteet on aja jooksul paranenud.
For our sample of Member States, most of the observations raised during the Commission review were solved during the review process and, in 2018, the Commission did not require Member States to correct estimates. 
Meie valimi liikmesriikides lahendati enamik komisjonipoolsel läbivaatamisel tehtud tähelepanekutest läbivaatamise käigus ja 2018. aastal ei nõudnud komisjon liikmesriikidelt hinnanguliste andmete parandamist.
The overall level of uncertainty for the aggregated EU inventory decreased in the period 2016-2018 (paragraphs 35 to 40). 
Ajavahemikus 2016–2018 vähenes ELi koondatud inventuuriandmete üldine ebausaldusväärsus (punktid 35–40).
Recommendation 1 – Improving the Commission review process for the LULUCF sector The Commission should update its review guidelines for inventories to strengthen checks in the LULUCF sector and align them with those made in the other sectors. 
1. soovitus. Parandada LULUCF-sektori komisjonipoolset läbivaatamist Komisjon peaks ajakohastama oma inventuuriandmete läbivaatamist puudutavaid suuniseid, et parandada LULUCF-sektori kontrollimist ja viia need vastavusse teiste sektorite kontrollimisel rakendatavate suunistega.
Timeframe: 2022. 
Tähtaeg: 2022.
71 The Commission and the EEA, also check the quality of Member State projections. 
71 Komisjon ja EEA kontrollivad ka liikmesriikide prognooside kvaliteeti.
The review identified fewer issues in 2017 compared to 2015, indicating an improvement in national projections. 
Läbivaatamisel tuvastati 2017. aastal vähem probleeme kui 2015. aastal, mis viitab riikide prognooside paranemisele.
To date, the aggregated EU projections are based on national models and assumptions. 
Seni põhinevad ELi koondprognoosid liikmesriikide mudelitel ja eeldustel.
The Commission will make available a modelling tool to harmonize the process for interested Member States (paragraphs 42 to 46). 
Komisjon teeb kättesaadavaks modelleerimisvahendi, et ühtlustada protsessi huvitatud liikmesriikide jaoks (punktid 42–46).
72 The Commission produces a separate EU reference scenario based on their own assumptions. 
72 Komisjon koostab oma eeldustest lähtuva eraldiseisva ELi võrdlusstsenaariumi.
However, the Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario (paragraphs 47 to 50). 
Komisjon ei hinnanud aga märkimisväärse kõrvalekaldumise riski ELi võrdlusstsenaariumist (punktid 47–50).
73 The Commission uses the data from the main sources of emissions to assess progress towards the reduction targets. 
73 Komisjon kasutab peamiste heiteallikate kohta esitatud andmeid vähendamiseesmärkide täitmisel tehtud edusammude hindamiseks.
The 2020 target established at EU level excluded LULUCF emissions and removals, as well as emissions from international shipping (but included those from international aviation). 
ELi tasandil kehtestatud 2020. aasta eesmärgist jäeti välja LULUCF-sektori heide ja sidumine ning rahvusvahelise meresõidu põhjustatud heide (samas võeti arvesse rahvusvahelise lennunduse heide).
The scope of the EU 2030 target has been extended to the LULUCF sector, but not to international shipping. 
ELi 2030. aasta eesmärk hõlmab ka LULUCF-sektorit, kuid mitte rahvusvahelist meresõitu.
The International Maritime Organization committed to halving emissions by 2050. 
Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võttis kohustuse vähendada heidet 2050. aastaks poole võrra.
However, there are no EU intermediate targets or reduction measures for this sector. 
Ometi ei ole selle sektori kohta püstitatud ELi vahe-eesmärke ega vähendusmeetmeid.
Vessels calling to ports in the European Economic Area represent 27 % of emissions from international shipping. 
Euroopa Majanduspiirkonna sadamaid külastavad laevad tekitavad 27% rahvusvahelise meresõidu heitest.
Studies project these emissions to increase significantly (paragraphs 51 to 55). 
Uuringute kohaselt suureneb see heide märkimisväärselt (punktid 51–55).
74 The Commission presented in 2018 a Communication on achieving climate neutrality by 2050, covering all sectors. 
74 Komisjon esitas 2018. aastal teatise kliimaneutraalsuse saavutamise kohta 2050. aastaks kõigis sektorites.
The Commission adopted long-term sectoral roadmaps covering almost 70 % of the emissions reported. 
Komisjon võttis vastu pikaajalised sektoripõhised tegevuskavad, mis katavad peaaegu 70% teatatud heitest.
Such specific roadmaps define the objectives for the sustainable development of these sectors, in accordance with the EU 2050 climate commitments, and set a direction for shorter-term sectoral policies and measures. 
Sellistes spetsiifilistes tegevuskavades määratletakse nende sektorite kestliku arengu eesmärgid kooskõlas ELi 2050. aasta kliimakohustustega ja määratakse kindlaks lühemaajalise sektoripõhise poliitika ja meetmete suund.
However, the Commission did not propose specific roadmaps for certain key sectors such as agriculture and LULUCF (paragraphs 56 to 58). 
Komisjon aga ei esitanud sektoripõhiste tegevuskavade ettepanekuid teatavate oluliste sektorite kohta, nagu põllumajandus ja LULUCF (punktid 56–58).
75 The Commission did not report estimates for some mitigation policies and measures’ impacts on emissions. 
75 Komisjon ei esitanud hinnangulisi andmeid osa leevenduspoliitika ja -meetmete mõju kohta heitele.
As a result, the reports to the UNFCCC do not present a complete view of the contribution of EU and national mitigation policies and measures to the intended emission reductions for 2020, 2030 and 2050 (paragraphs 59 to 65). 
Seetõttu ei anna UNFCCC sekretariaadile esitatud aruanded täielikku ülevaadet ELi ja riikide leevenduspoliitika ja -meetmete panuse kohta kavandatud heite vähendamisse 2020., 2030. ja 2050. aastaks (punktid 59–65).
Recommendation 2 – Improving the framework for future emission reductions The Commission should improve the framework for future emission reductions by: (a) assessing the case for introducing intermediate measures and milestones at EU level for international shipping in line with the global commitment to achieve at least 50 % reduction in emissions by 2050 in this sector. (b) ensuring that the strategic plans for agriculture and LULUCF contribute to achieving the 2050 reduction targets, and verifying that Member States set out appropriate policies and measures for these sectors in line with their long term strategies. (c) assessing and reporting to the UNFCCC the impacts on emissions of key EU policies and measures, such as the Emissions Trading Scheme, the Regulations on CO2 emissions from road transport, and other sectors covered by the Effort-Sharing Decision. 
2. soovitus. Täiustada heite vähendamist tulevikus käsitlevat raamistikku Komisjon peaks täiustama heite vähendamist tulevikus käsitlevat raamistikku järgmiselt: a) hindama, kas rahvusvahelise meresõidu sektoris tasub kehtestada ELi tasandi vahemeetmed ja -eesmärgid kooskõlas ülemaailmse kohustusega vähendada selles sektoris 2050. aastaks heidet vähemalt 50%; b) tagama, et põllumajanduse ja LULUCF-sektori strateegilised kavad aitaksid kaasa 2050. aasta heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele, ning kontrollima, kas liikmesriigid on kooskõlas nende pikaajaliste strateegiatega kehtestanud asjakohase poliitika ja meetmed nende sektorite jaoks; c) hindama peamiste ELi poliitikasuundade ja meetmete, näiteks heitkogustega kauplemise süsteemi ja maanteetranspordist pärit CO2 heidet käsitlevate määruste, ning jõupingutuste jagamist käsitlevas otsuses käsitletud teiste sektorite mõju heitele ja andes sellest aru UNFCCC sekretariaadile.
Timeframe: 2023. 
Tähtaeg: 2023.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 25 September 2019. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, võttis käesoleva aruande vastu 25. septembri 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 36 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE
Annex – Information on greenhouse gases Figure A – Emissions of main greenhouse gases decreased in general since 1990 Evolution of emissions over time (Mt CO2e) Total CO2 CH4 N2O HFCs PFCs Mix of HFCs and PFCs 6 000 5 000 4 000 3 000 120 100 1990 1995 2000 2005 2010 2017 1990 1995 2000 2005 2010 2017 800 80 700 600 60 500 400 40 300 200 20 100 SF6 0 0 NF3 Source: Aggregated EU inventory reported to the UNFCCC in 2019 (1990-2017 data). 37 
Teave kasvuhoonegaaside kohta Joonis A. Üldiselt on peamiste kasvuhoonegaaside heide alates 1990. aastast vähenenud Heite muutumine ajas (mln t CO2) Kokku CO2 CH4 N2O HFC PFC HFC ja PFC segu 6000 5000 4000 3000 120 100 1990 1995 2000 2005 2010 2017 1990 1995 2000 2005 2010 2017 800 80 700 600 60 500 400 40 300 200 20 100 SF6 0 0 NF3 Allikas: 2019. aastal UNFCCC sekretariaadile esitatud ELi koondatud inventuuriandmed (1990.– 2017. aasta andmed).
Figure B – 2017 emissions of greenhouse gases by type of gas in CO2 equivalents CO 82.14 % 2 10.14 % 5.11 % N2O Source: Data on emissions from the aggregated EU inventory reported to the UNFCCC in 2019. 
Joonis B. 2017. aasta kasvuhoonegaaside heide väljendatuna CO2-ekvivalendina ja liikide kaupa 0,0011% NF3 0,04% HFC ja PFC segu 0,15% SF6 0,07% PFC Allikas: 2019. aastal UNFCCC sekretariaadile esitatud ELi koondatud inventuuriandmed heite kohta.
2.35 % HFCs 0.0011 %NF3 38 CH4 0.04 % 0.15 % 0.07 % Mix of HFCs and PFCs SF6 PFCs 
CH4 10,14% 5,11% N2O 2,35% HFC CO 82,14% 2 Joonis C. Enamikku kasvuhoonegaase seiratakse ja nendest antakse aru KYOTO PROTOKOLL Süsinikdioksiid (CO2) Metaan (CH4) Dilämmastikoksiid (N2O) Väävelheksafluoriid (SF6) Lämmastiktrifluoriid (NF3) Perfluorosüsivesinikud (PFC): CF4 C2F6 C3F8 C4F10 C5F12 C6F14 c-C4F8 MONTREALI PROTOKOLL Fluoritud eetrid ja alkoholid (HFE): CHF2OCF3 CHF2OCHF2 CH3OCF3 CHF2OCHClCF3 CH3OCF2CF3 CHF2OCH2CF3 CH3OCF2CHF2 CH3OCF2CF2CF3 CHF2CF2OCH2CF3 CH3OCF2CF2CHF2 C4F9OCH3 C4F9OC2H5 CH F2 OCF2 OC2 F4 OCH F2 CHF2OCF2OCHF2 2 trans—CHF = CHCF3 CF3CH = CHCF3 C3H2ClF3 (HCFC-1233zd) C3H2ClF3 (HCFC-1233xf) KASVUHOONEGAASID Fluorosüsivesinikud (HFC-d) CHF3 CH2F2 CH3F CHF2CF3 CHF2CHF2 CH2FCF3 CH2FCHF2 CH3CF3 CH2FCH2F CH3CHF2 CF3CHFCF3 CH2FCF2CF3 CHF2CHFCF3 CF3CH2CF3 CH2FCF2CHF2 CHF2CH2CF3 CF3CH2CF2CH3 CF3CHFCHFCF2CF3 Küllastumata osaliselt halogeenitud (kloro)fluorosüsivesinikud: CF3CF = CH2 Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud (HCFC): CHFCl2 CHF2Cl C2HF3Cl2 C2HF4Cl CH3CFCl2 CH3CF2Cl CF3CF2CHCl2 CF2ClCF2CHClF Haloonid CF2BrCl (haloon-1211) CF3Br (haloon-1301) C2F4Br2 (haloon-2402) Tertraklorometaan CCl4 VIINI KONVENTSIOON Kõigi punasega tähistatud ning Kyoto ja Montreali protokollides loetletud gaaside süstemaatiline seire RAHVUSVAHELISTES LEPINGUTES VÕI ELi ÕIGUSAKTIDES KÄSITLEMATA KASVUHOONEGAASID Uraanheksafluoriid (UF6) CF3I CH2Br2 CHCl3 CH2Cl2 Muud halogeensüsivesiniku d: C F C(O)C F C3F7 25 CH2FCl C2HFCl4 C2HF2Cl3 CHCl2CF3 CHFClCF3 C2H2FCl3 C2H2F2Cl2 C2H2F3Cl C2H3FCl2 C2H3F2Cl C2H4FCl C3HFCl6 C3HF2Cl5 C3HF3Cl4 C3HF4Cl3 C3HF5Cl2 C3HF6Cl C3H2FCl5 C3H2F2Cl4 C3H2F3Cl3 C3H2F4Cl2 C3H2F5Cl C3H3FCl4 C3H3F2Cl3 C3H3F3Cl2 C3H3F4Cl C3H4FCl3 C3H4F2Cl2 C3H4F3Cl C3H5FCl2 C3H5F2Cl C3H6FCl Klorofluorosüsivesinikud (CFC): CFCl3 CF2Cl2 C2F3Cl3 C2F4Cl2 C2F5Cl CF3Cl C2FCl5 C2F2Cl4 C3FCl7 C3F2Cl6 C3F3Cl5 C3F4Cl4 C3F5Cl3 C3F6Cl2 C3F7Cl Muud Klorofluorosüsivesinikud (HCFC-d): CHF OCF CF OCHF 2 2 2 c-C3F6 (CF3)2CFOCH3 CF3CF2CH2OH (CF3)2CHOH CF3CHFOCF3 CHF2OCHFCF3 CF3CH2OCF3 CHF2CH2OCF3 CF3CH2OCH3 CHF2CF2OCF2CF3 CF CH OCF CF Fluorosüsivesinikud (HFC-d) CH3CH2F ELi ÕIGUSAKTID FLUORITUD KASVUHOONE-GAASIDEKOHTA Muud perfluoritud ühendid: CF OCF(CF )CF OCF OCF SF 3CF 3 5 3 2 2 3 3 2 2 3 (CF3)2CHOCHF2 CHFCHOCFCF 7 16 C4F6 C5F8 2 2 2 3 CH3OCF2CHFCF3 (CF3)2CHOCH3 CHF2CH2OCF2CHF2 CHF2OCH2CF2CHF2 CF3CF2CH2OCH3 CHF2CF2OCH2CH3 C4F8O Märkus: osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll on põhjapanev mitmepoolne keskkonnaleping, millega reguleeritakse peaaegu 100 sünteetilise kemikaali ehk osoonikihti kahandava aine tootmist ja tarbimist (ÜRO Keskkonnaprogramm).
Source: EU legislation and international treaties. 
Allikas: ELi õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud.
Acronyms and abbreviations CFCs: Chlorofluorocarbons CH4: Methane CO2: Carbon dioxide DG CLIMA: European Commission’s Directorate-General for Climate Action EEA: European Environment Agency ETS: Emissions Trading Scheme Halons: Compounds of carbon with bromine and other halogens HCFCs: Hydro chlorofluorocarbons HFCs: Hydrofluorocarbons HFEs: Fluorinated ethers and alcohols IPCC: The Intergovernmental Panel on Climate Change JRC: The European Commission’s Joint Research Centre LULUCF: Land use, land use change and forestry NF3: Nitrogen trifluoride N2O: Nitrous oxide PaMs: Policies and measures PFCs: Perfluorocarbons SF6: Sulphur hexafluoride UNFCCC: The United Nation’s Framework Convention for Climate Change 41 
Punane uue gaasi seire Sinine ja oranž olemasoleva gaasi seire ... ... ... ... Akronüümid ja lühendid CFC: klorofluorosüsivesinikud CH4: metaan CO2: süsinikdioksiid DG CLIMA: Euroopa Komisjoni kliimameetmete peadirektoraat EEA: Euroopa Keskkonnaamet Haloonid: süsinikust, broomist ja teistest halogeenidest koosnevad ühendid HCFC: osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud HFC: fluorosüsivesinikud HFE: fluoritud eetrid ja alkoholid HKS: heitkogustega kauplemise süsteem IPCC: valitsustevaheline kliimamuutuste rühm LULUCF: maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus N2O: dilämmastikoksiid NF3: lämmastiktrifluoriid PaMs: Policies and measures PFC: perfluorosüsivesinikud SF6: väävelheksafluoriid UNFCCC: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioon
Glossary Carbon sink: any process, activity or mechanism which removes a greenhouse gas, an aerosol or a precursor of a greenhouse gas from the atmosphere. 
Mõisted CO2 siduja: protsess, tegevus või mehhanism, mis seob atmosfäärist kasvuhoonegaasi, aerosooli või kasvuhoonegaasi lähteainet.
In particular forests, soil and oceans, remove and store CO2 from the atmosphere, i.e. are carbon sinks. 
Atmosfäärist seovad ja säilitavad CO2 ehk toimivad CO2 sidujana eelkõige metsad, pinnas ja ookeanid.
EU emissions reduction targets: Objectives to reduce emissions by a certain extent and by a certain date (e.g. by 20 % by 2020). 
ELi heite vähendamise eesmärgid: eesmärgid heite vähendamiseks kindlas ulatuses ja kindlaks kuupäevaks (nt 2020. aastaks 20%).
EU quality control and assurance (Commission review): planned system of review procedures to ensure that data reported satisfy certain quality criteria and represent the best possible estimates. 
ELi kvaliteedi kontroll ja tagamine (läbivaatamine komisjonis): kavandatud läbivaatamismenetluste süsteem, millega tagatakse, et esitatud andmed vastavad teatavatele kvaliteedikriteeriumidele ja kajastavad parimaid võimalikke hinnanguid.
Quality control procedures are internal (by the Commission for the aggregated EU inventory), while quality assurance review is performed by an external reviewer (by the Commission for Member States’ inventories). 
Kvaliteedikontrolli menetlused on institutsioonisisesed (ELi koondatud inventuuriandmete puhul toimuvad need komisjonis), kvaliteedi tagamise läbivaatamise viib aga läbi välisläbivaataja (liikmesriikide inventuuriandmete puhul teeb seda komisjon).
Greenhouse gas inventories: Greenhouse gas inventories are recorded estimates of past greenhouse gas emissions, accompanied by descriptive information on their compilation and quality assurance. 
Kasvuhoonegaase käsitlevad prognoosid: hinnangulised andmed tulevikus tekkiva kasvuhoonegaaside heite kohta, millega kaasneb kirjeldav teave nende koostamise ja kvaliteedi tagamise kohta.
Greenhouse gas projections: Projections represent estimates of future greenhouse gas emissions, accompanied by descriptive information on their compilation and quality assurance. 
Kasvuhoonegaaside inventuuriandmed: dokumenteeritud hinnangulised andmed tekkinud kasvuhoonegaaside heite kohta, millega kaasneb kirjeldav teave nende koostamise ja kvaliteedi tagamise kohta.
Mitigation policies and measures: Policies and measures are actions put in place to reduce emissions and thus mitigate climate change. 
Leevenduspoliitika ja -meetmed: heite vähendamiseks ja seega kliimamuutuste leevendamiseks kehtestatud tegevus.
42 National communication and biennial report: Report to the UNFCCC secretariat detailing information on inventories, projections, policies and measures. 
Riigi kliimaaruanne ja kahe aasta kohta esitatav aruanne: UNFCCC sekretariaadile esitatavad aruanded, milles esitatakse üksikasjalik teave inventuuriandmete, prognooside, poliitika ja meetmete kohta.
Sensitivity analysis: An analysis of the impact of the parameters and of the assumptions used on the outcome of the projection. 43 
Tundlikkusanalüüs: analüüs parameetrite ja eelduste mõju kohta prognoosi suurusele.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “EU GREENHOUSE GAS EMISSIONS: WELL REPORTED, BUT BETTER INSIGHT NEEDED INTO FUTURE REDUCTIONS” EXECUTIVE SUMMARY II. The Commission agrees that further improving insights in future greenhouse gas emission reductions is of importance and continues to undertake such efforts. 
KOMISJONI VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „ELI KASVUHOONEGAASIDE HEIDE: ARUANDLUS TOIMIB, KUID HEITE VÄHENDAMISEKS TULEVIKUS ON VAJA PAREMAT TEAVET“ KOKKUVÕTE II. Komisjon on nõus, et oluline on hankida veelgi paremat teavet kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta tulevikus, ja jätkab sellealaste jõupingutuste tegemist.
The Commission pays high attention to this task and is also in a continuous dialogue with Member States to further improve the capacity to project future emissions and the impact of policies. 
Komisjon pöörab sellele ülesandele suurt tähelepanu ning peab pidevat dialoogi liikmesriikidega, et veelgi suurendada suutlikkust prognoosida tulevikus tekkivat heidet ja poliitikameetmete mõju.
The Commission is also committed to continue improving the quality of the EU greenhouse gas inventory. 
Komisjon on ka kindlalt otsustanud jätkata ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kvaliteedi parandamist.
The Commission applies the EU reference scenario as a baseline, integrating existing policies, for assessing future policies at EU level. 
Komisjon kasutab ELi võrdlusstsenaariumi võrdlusalusena, milles on lõimitud olemasolevad poliitikameetmed, et hinnata ELi tasandi tulevasi poliitikameetmeid.
When developing new policies, the Commission is basing its analysis on projections, including sensitivity analysis, and alternative assumptions in the projections used for the assessment of these policy proposals to see what their impact is on achieving the objective under consideration for that policy. 
Uute poliitikameetmete väljatöötamisel tugineb komisjon poliitikaettepanekute analüüsimisel prognoosidele, sealhulgas tundlikkusanalüüsile ja kasutatud prognooside eeldustele, et näha, milline on ettepanekute mõju vaatlusaluse eesmärgi saavutamisele asjaomase poliitika raames.
In 2011, the Commission developed an economy-wide roadmap that included all sectors, as well as separate specific sectoral roadmaps for transport and energy. 
Komisjon töötas 2011. aastal välja kõiki majandussektoreid hõlmava tegevuskava ning eraldi sektoripõhised tegevuskavad transpordi ja energia jaoks.
The more recent Communication on “A Clean Planet for all - A European strategic long-term vision for a prosperous, modern, competitive and climate neutral economy”, adopted in 2018, covers all sectors including agriculture; land use, land use change and forestry (LULUCF); energy and transport. 
Komisjoni hilisem teatis „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“, mis võeti vastu 2018. aastal, hõlmab kõiki sektoreid, sealhulgas põllumajandust; maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF) ning energiat ja transporti.