natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1992 the OECD DAC issued best practice guidelines on ElAs for development projects to be followed by all its members (4). 
1992. aastal andis OECD arenguabikomitee (OECD DAC) kõigile oma liikmetele järgimiseks välja arenguprojektide keskkonnamõju hindamist käsitlevad heade tavade suunised (4).
EIAs are particularly relevant for infrastructure and mining projects, since these generally have a high environmental impact. 
Keskkonnamõju hindamine on eriti asjakohane infrastruktuuri-ja kaevandamisprojektide puhul, kuna need mõjutavad keskkonda tavalisest enam.
Up to 35 % of ninth EDF financing under the current Country Strategy Papers (CSPs) is allocated for road projects alone. 
Umbes 35 % üheksanda Euroopa Arengufondi (EAFi) rahast antakse praeguste riikide strateegiadokumentide kohaselt ainuüksi teedeehituse projektidele.
A Commission evaluation in 2004 of ÔEC interventions in the transport sector in third countriesŐ found that no EIA had been carried out for four of the fifteen projects evaluated. 
Komisjon leidis 2004. aastal oma analüüsis “EÜ sekkumised kolmandate riikide transpordisek-toris”, et keskkonnamõju oli hinnatud 15 analüüsitud projektist nelja puhul.
This weakness is especially important for roads crossing sensitive areas such as tropical forests, where there is a direct link between the improved access and increasing deforestation and illegal hunting. 
Eriti oluline on see puudujääk teede puhul, mis läbivad tundlikke alasid, nagu näiteks troopilisi metsi, millel on otsene seos parema juurdepääsu ning raadamise ja ebaseadusliku jahipidamise vahel.
(2) Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (OJ L 175, 5.7.1985, p. 40), amended by Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997 (OJ L 73, 14.3.1997, p. 
(2) Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40), mida on muudetud 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5).
(3) Article 37 of Fourth ACP-EEC Convention signed at Lom on 15 December 1989 (OJ L 229, 17.8.1991). 
(3) 15. detsembril 1989 Lomé’s allkirjastatud neljanda AKV-EMÜ konventsiooni artikkel 37 (EÜT L 229, 17.8.1991).
(4) OECD Development Assistance Committee Guidelines on Aid and Environment No. 1 ÔGood Practices for Environmental Impact Assessment of Development ProjectsŐ, Paris 1992. 
(4) OECD arenguabikomitee. Suunised — abi ja keskkond. Nr 1: Arengu-projektide keskkonnamõju hindamiste head tavad, Pariis 1992.
Box 6 Environmental screening in the CommissionŐs delegation in Nicaragua The CommissionŐs Regional Delegation in Nicaragua deals with six countries and has over 140 staff. 
6. selgitus Keskkonnaalane kontroll komisjoni Nicaragua delegatsioonis Komisjoni piirkondlik delegatsioon Nicaraguas tegeleb kuue riigiga ja selles töötab üle 140 töötaja.
The audit found that no guidelines for environmental screening are used by the Delegation and no environmental screening leading to further detailed assessment had been carried out for projects and programmes in the 2002 to 2006 CSP. 
Auditi käigus leiti, et delegatsioon ei rakendanud keskkonnaalaseks kontrolliks mingeid juhiseid ning aastate 2002–2006 riikide strateegiadokumentide projektide ja programmide suhtes ei teostatud keskkonnaalast kontrolli, mis oleks viinud edasise üksikasjaliku hindamiseni.
Moreover, the Delegation did not have an environmental expert although such an expert could have supervised and provided support to environmental screening procedures. 
Lisaks sellele ei olnud delegatsioonil keskkonnaeksperti, kuigi selline asjatundja oleks võinud juhendada ja abistada keskkonnaalaste kontrollide tegemist.
The environment is, however, only one of a whole series of issues to be addressed by these fiches and the audit of 20 project identification fiches reviewed by the OQSG in 2005 found that environmental issues had not been adequately addressed in them: (a) although it was required to classify the project according to its environmental impact (1), in none of the 20 cases had this been done; (b) although it was required to explain how the environment was to be mainstreamed into the project design, in 16 cases this had not been done. 
Keskkond on aga ainult üks paljudest küsimustest, mida kirjeldus peab sisaldama, ning 2005. aastal kvaliteeditoerühma üle vaadatud 20 projektikirjelduse auditeerimisel tuvastati, et keskkonnaaspekte ei oldud neis piisavalt käsitletud. a) Kuigi nõuti projekti klassifitseerimist keskkonnamõju järgi, (1) ei oldud seda tehtud ühelgi 20 juhust. b) Kuigi nõuti selgitusi selle kohta, kuidas keskkonnamõõde integreeritakse projektikavandisse, ei oldud seda tehtud 16 juhul.
(1) The three categories foreseen are: A Ń High Environmental Impact, B Ń Significant possible environmental risks and opportunities, C Ń Low Environmental Impact. 
(1) Kolm ettenähtud kategooriat on: A — suur keskkonnamõju, B — märkimisväärsed võimalikud keskkonnaalased ohud ja kasutegurid, C — vähene keskkonnamõju.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/13 Box 7 Environmental impact assessments for large infrastructure and mining projects In Tanzania, for the rehabilitation and upgrading of the Mwanza Border-Tinte and Isaka-Nzga Roads (eighth EDF, 85 million euro), what the Financing Proposal termed an EIA amounted to only one page in the feasibility study. 
29.9.2006 ET Euroopa Liidu Teataja C 235/13 7. selgitus Keskkonnamõju hindamised suurte infrastruktuuri-ja kaevandamisprojektide puhul Tansaania Mwanza piiri-Tinte ja Isaka-Nzga maanteede taastamise ja remondi projekti puhul (kaheksas EAF, 85 miljonit eurot) nimetati rahastamisettepanekus keskkonnamõju hindamiseks vaid ühe lehekülje pikkust osa teostatavusuuringust.
In Botswana, no EIA was carried out on a Sysmin project (eighth EDF, 30 million euro) which provided assistance to extend the life of the Selebi Phikwe copper/nickel mine without immediately addressing the serious risk of the collapse of tailings dam or the unacceptably high level of sulphur dioxide emissions from the smelter. 
Botswanas ei korraldatud keskkonnamõju hindamist Sysmini projekti puhul (kaheksas EAF, 30 miljonit eurot), mis andis abi Selebi Phik-we vase-ja niklikaevanduse kasutusea pikendamiseks, ilma et viivitamatult oleks võetud meetmeid seoses rikastamisjäätmete tammi varingu ja sulatusahju tekitatud vastuvõetamatult kõrge vääveldiok-siidiheitme tasemega.
In Guatemala, no EIA was carried out for a project to resettle refugees (12 million euro) although resettlement projects can be considered a priori to have a potentially significant environmental impact. 
Guatemalas ei hinnatud keskkonnamõju põgenike ümberasustamise projekti puhul (12 miljonit eurot), kuigi ümberasustamisprojekte võib juba eeldatavalt lugeda olulise keskkonnamõjuga projektideks.
In Mali, for the project ÔSupport to the Rice SectorŐ (eighth EDF, 15,4 million euro), the EIA recommended replanting trees around villages, monitoring the levels of water pollution and performing a study on recycling oil, but this was not included in the contractŐs technical specifications. 
Malil läbi viidud riisisektori toetamise projekti (kaheksas EAF, 15,4 miljonit eurot) puhul soovitati keskkonnamõju hindamise käigus puude ümberistutamist külade ümbrusse, veesaaste taseme seiret ning õli ringlussevõtu kohta uuringu tegemist, kuid seda ei lisatud lepingu tehnilistesse nõuetesse.
For the Rewa Bridge project in Fiji (seventh and eighth EDFs, 11 million euro), because of the potential impact on kai fisheries, the contract included a requirement for water quality monitoring. 
Fidži saarte Rewa sillaprojekti puhul (seitsmes ja kaheksas EAF, 11 miljonit eurot) nõuti lepingus projekti võimaliku mõju tõttu teatavate magevee rannakarpide (“kai”) püügikohtadele vee kvaliteedi seiret.
This requirement was not met by the contractor but no penalties were stipulated in the contract for non-compliance. 
Töövõtja seda nõuet ei täitnud, kuid lepingus ei olnud rikkumise korral sanktsioone ette nähtud.
Apart from large infrastructure, agricultural and mining projects, where an EIA is a necessity, there are many other kinds of projects where an EIA would be desirable or even essential. 
Lisaks suurtele infrastruktuuri-, põllumajandus-ja kae-vandamisprojektidele, mille keskkonnamõju tuleb hinnata, on palju teisigi projektitüüpe, mille puhul mõju hindamine võib olla soovitav või isegi hädavajalik.
However, without clear guidelines or requirements on which projects should be subject to an EIA, there was a considerable risk that EIAs would not be carried out even when they should have been. 
Kuid ilma selgete suuniste ja nõueteta selle kohta, milliste projektide puhul tuleb keskkonnamõju hinnata, oli märkimisväärne oht, et hindamist ei viidud läbi isegi siis, kui seda oleks pidanud tegema.
46. The Commission has no central register of ElAs carried out for development projects funded by the Commission. 
Komisjon ei pea enda rahastatud arenguprojektide kohta keskkonnamõju hindamise keskregistrit.
This is a weakness in internal management information. 
See on komisjonisisese juhtimisteabe puudus.
Such a register would also facilitate the publicŐs access to this information. 
Selline register lihtsustaks ka avalikkuse juurdepääsu mainitud teabele.
The projects were financed from the General Budget over the period 1995 to 2005 Box 8 Environmental impact assessments for other kinds of projects In the Pacific, at least four of the projects audited would have benefited from an EIA. 
TULEMUSLIKKUSE 8. selgitus Teist tüüpi projektide keskkonnamõju hindamine Vaikse ookeani piirkonnas oleks vähemalt nelja kontrollitud projekti puhul olnud kasu keskkonnamõju hindamisest.
For example, for the Kiribati Seaweed Development project (seventh and ninth EDFs, 2,8 million euro), wooden posts needed to support seaweed cultivation were cut from the surrounding vegetation, including mangrove trees, which are important to marine ecosystems and coastal protection. 
Näiteks Kiribati Vabariigi meretaimede arendusprojekti puhul (seitsmes ja üheksas EAF, 2,8 miljonit eurot) tehti meretaimede kasvatamiseks vajalikud puu-postid ümbritsevast taimestikust, sh mangroovipuudest, mis on tähtsad mere ökosüsteemidele ja rannikualade kaitsele.
An EIA could have identified such issues prior to the project and recommended how to tackle them. 
Keskkonnamõju hindamise abil oleks sellised probleemid enne projekti algatamist kindlaks tehtud ja antud soovitusi, kuidas neid probleeme lahendada.
Insofar as EIAs had been carried out and mitigating measures identified, there was no system to ensure that these measures had been laid down in an environment management plan to be implemented during the course of the project. 
Isegi kui keskkonnamõju hinnati ja määratleti leevendavad meetmed, puudus süsteem, mis oleks taganud, et need meetmed kaasataks projekti käigus rakendatavasse keskkonnajuhtimis-kavasse.
Nor was the inclusion of EIA recommendations, where appropriate, in the technical specifications of works contracts systematically allowed for. 
Samuti ei võimaldatud mitte alati keskkonnamõju hindamisest tulenenud soovitusi lisada asjakohastel juhtudel ehi-tuslepingute tehnilistesse tingimustesse.
Where EIA recommendations were included in the contract, penalties were not always attached to non-compliance with the environmental stipulations in the contract. 
Ka siis, kui need soovitused lepingutesse lisati, ei olnud lepinguliste keskkonnanõuete eiramise korral alati ette nähtud sanktsioone.
C 235/14 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 and from the seventh, eighth and ninth EDFs. 
C 235/14 ET Euroopa Liidu Teataja 29.9.2006 üldeelarvetest ning seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist.
Projects examined were of two main types: (a) 30 of the projects examined, representing approximately 15 % of the 560 million euro, were financed through specific environmental budget lines, notably the Environment and Forests budget line (see paragraphs 10 and 34). 
Uuritud projekte oli kahte tüüpi: a) 30 kontrollitud projekti, mis esindavad umbes 15 % 560 miljonist eurost, rahastati spetsiifilistelt keskkonnavaldkonna eelarveridadelt, eriti keskkonna ja metsanduse eelarverealt (vt punktid 10 ja 34).
Projects supported from this budget line were relatively small (typically 1,0 to 2,5 million euro) and generally implemented by NGOs following a call for project proposals from the Commission. 
Sellelt eelarverealt rahastatud projektid olid suhteliselt väikesed (tavaliselt 1 kuni 2,5 miljonit eurot) ja neid teostasid reeglina komisjoni projektikonkursi kutse-tele reageerinud valitsusvälised organisatsioonid.
These funds are allocated not on a country by country basis but according to what the Commission evaluates as the best proposals. (b) 34 of the projects examined, representing approximately 80 % of the 560 million euro, were financed from bilateral aid allocations made to countries by the Commission in the framework of the EDF and Asia, Latin America and Mediterranean cooperation budget lines. 
Neid vahendeid ei eraldata mitte riikide kaupa, vaid selle põhjal, milliseid pakkumisi peab komisjon parimaks; b) 34 kontrollitud projekti, mis esindavad umbes 80 % 560 miljonist eurost, rahastati kahepoolsetest abieraldistest, mida komisjon andis riikidele Euroopa Arengufondi ning Aasia, Ladina-Ameerika ja Vahemerepiirkonnaga koostööks ettenähtud eelarveridade raames.
The size of these projects varied considerably, but on average it was in the order of 10 to 15 million euro. 
Nende projektide mahud olid küllaltki erinevad, kuid keskmiselt olid need vahemikus 10 kuni 15 miljonit eurot.
In addition, one intervention examined was a budgetary support programme rather than a traditional project, a sectoral policy support programme for wastewater treatment in Mauritius (ninth EDF, 29,8 million euro). 
Lisaks oli üks kontrollitud sekkumismeede pigem eelarvetoetuse programm kui traditsiooniline projekt — valdkondliku toetuse reoveepuhastusprogramm Mauritiuse saarel (üheksas Euroopa Arengufond, 29,8 miljonit eurot).
This reflects the limited use of such programmes in the environment and natural resources sector. 
See näitab niisuguste programmide vähest kasutamist keskkonna ja loodusvarade sektoris.
Audit assessment of project effectiveness Chart 49. 
49.
Five criteria were used for assessing the effectiveness of the projects: (a) relevance Ń whether the project objectives addressed the needs of the beneficiary countries; (b) outputs Ń whether the project had delivered the infrastructure, services and equipment specified in the project planning; (c) results Ń whether the project had produced the intended positive changes for beneficiaries; (d) impact Ń whether the project had had positive effects outside the project itself; (e) sustainability Ń whether the results achieved by the project would continue to exist after the end of Commission support. 
Projektide tulemuslikkuse hindamisel lähtuti viiest kriteeriumist: a) tähtsus — kas projekti eesmärgid vastasid abisaava riigi vajadustele; b) väljundid — kas projekti tulemusel rajati kavandatud infrastruktuur, pakuti teenuseid ja hangiti seadmeid; c) tulemused — kas projektiga saavutati abisaavates riikides kavandatud positiivseid muudatusi; d) mõju — kas projektil oli positiivset mõju, mis ulatus projektist väljapoole; e) jätkusuutlikkus — kas projekti tulemused püsivad ka pärast komisjoni toetuse lõppu.
The CourtŐs overall assessment for each of these five criteria is given in the chart below. 
Kontrollikoja üldine hinnang nende viie kriteeriumi kohta on esitatud järgnevas diagrammis.
A detailed table showing the CourtŐs assessment of each project according to these five criteria is given in Annex II and a narrative overview of project effectiveness by country is provided in Annex III. 
Lisas II on esitatud üksikasjalik tabel, kuhu on koondatud kontrollikoja hinnangud kõigi projektide kohta nende viie kriteeriumi alusel ja lisas III on kirjeldav ülevaade projektide mõjususest riikide kaupa.
Given that not all projects had been completed at the time of the audit and that definitive judgements on impact and sustainability may not be possible until well after the end of the project, the assessment is only to be considered as indicative. 
Pidades silmas, et mitte kõik projektid ei olnud auditi ajaks lõpetatud ning et lõplikke hinnanguid mõju ja jätkusuutlikkuse kohta ei ole võimalik anda enne teatava aja möödumist projekti lõpust, tuleb seda hinnangut pidada esialgseks.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/15 51. 
29.9.2006 ET Euroopa Liidu Teataja C 235/15 51.
The audit found that in virtually all cases projects were, to varying degrees, relevant to the needs of the beneficiary countries and frequently also addressed global conservation needs, particularly in relation to forest and biodiversity conservation. 
Auditeerimise käigus leiti, et peaaegu kõigil juhtudel olid projektid erineval määral asjakohased rahuldamaks abisaava riigi vajadusi ning sageli sisaldasid ka globaalset kaitset, eriti metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset.
In the absence of comprehensive assessments of the environment it was not possible to establish whether projects funded were the most relevant to beneficiariesŐ needs. 
Kuna puudusid kõikehõlmavad keskkonnaseisundi hinnangud, siis ei olnud võimalik kindlaks teha, kas rahastatud projektid rahuldasid abisaavate riikide vajadusi kõige paremini.
However, the increasingly systematic use from 2005 onwards by the Commission of Country Environment Profiles (see paragraph 33), which are intended to provide a full assessment of environmental issues in each beneficiary country, should enable it to better identify the highest priority projects. 
Kuid see, et komisjon kasutab alates 2005. aastast üha rohkem riikide keskkonnaprofiile (vt punkt 33), mille eesmärk on anda hinnang iga abisaava riigi keskkonnaprobleemide kohta, peaks komisjonil võimaldama paremini välja selgitada kõige olulisemad projektid.
According to the CourtŐs assessment in 63 % of projects outputs had been or were likely to be fully achieved. 
Kontrollikoja hinnangul oli täielikult saavutatud või oli tõenäoline saavutada 63 % projektide väljunditest.
In 37 % of cases outputs had been partially achieved, or were likely to be partially achieved within the project timeframe. 
Ülejäänud 37 % puhul oli saavutatud või oli projekti ajakava jooksul tõenäoline saavutada osa väljunditest.
In 58 % of projects most of the results had been achieved, in 21 % of projects some results had been achieved and in a further 21 % of cases few results had been achieved. 
58 % projektide puhul jõuti enamiku kavandatud tulemusteni. 21 % projektide osas saavutati mõningased tulemused ja ülejäänud 21 % puhul saavutati vähe tulemusi.
Clearly results will generally not be met if outputs have not been produced. 
On ilmne, et kui ei saavutata kavandatud väljundeid, ei jõuta ka soovitud tulemusteni.
In 42 % of projects was the impact assessed as being, or likely to be, medium to high, while in 58 % of cases impact was assessed as low. 
42 % projektide puhul hinnati, et nende mõju on või saab tõenäoliselt olema keskmine või suur ning 58 % projektide puhul hinnati nende mõju väikeseks.
While impact is always a key issue, it was particulary important issue for many environment projects examined, since they were designed as pilot or demonstration projects with a view to their then being replicated in other regions of the beneficiary country. 
Mõju on alati tähtis küsimus, kuid mõne kontrollitud keskkonnaprojekti puhul oli see eriti oluline, kuna need olid koostatud kui katse-või näidisprojektid, mida kavatseti hiljem ka abisaava riigi teiste piirkondade puhul kasutada.
In 45 % of projects were the prospects for sustainability considered to be good, while in 55 % of cases they were considered to be limited. 
45 % kontrollitud projektide puhul peeti jätkusuutlikkuse väljavaateid heaks ning 55 % puhul loeti neid piiratuks.
Financial viability is a particularly key aspect of sustainability since, in so far as environment projects focus on conservation rather than development, they may require beneficiary countries to continue to provide financial support for conservation activities after the end of donor assistance while forgoing potential economic benefits. 
Jätkusuutlikkuse eriti oluline külg on rahastamise tagamine, sest siis, kui keskkonnaprojektiga keskendutakse rohkem kaitsele kui arengule, võib see nõuda abisaava riigi poolset kaitsetegevuse rahastamise jätkamist ka pärast seda, kui rahastajad enam abi ei anna, jäädes samal ajal ilma võimalikust majanduslikust tulust.
The general trend that emerges from these figures is that, while projects are almost always relevant, they do not always produce all the planned outputs. 
Need arvud viitavad sellele, et kuigi projektid on peaaegu alati asjakohased, ei anna need alati kõiki kavandatud väljundeid.
A little more than half fully achieve the results planned and somewhat less than half have a significant impact beyond the project and are likely to be sustainable. 
Pisut üle poole projektide puhul saavutatakse kõik kavandatud tulemused ning pisut vähem kui pool avaldavad olulist mõju projektist väljaspool ja on tõenäoliselt jätkusuutlikud.
The example in Box 10 below illustrates these different aspects of project effectiveness in relation to one of the most important projects funded by the Commission. 
10. selgituses esitatud näide illustreerib neid projekti tulemuslikkuse eri aspekte ühe kõige tähtsama komisjoni rahastatud projekti puhul.
Analysis of factors affecting effectiveness of environment projects 57. 
Keskkonnaprojektide tulemuslikkust mõjutavate tegurite analüüs 57.
This section of the report identifies key factors which have influenced the effectiveness of projects. 
Selles aruande osas loetletakse peamised tegurid, mis on mõjutanud projektide tulemuslikkust.
Given that the CommissionŐs development aid is based on the principle of partnership with beneficiary countries, some of the problems identified resulted at least in part from weaknesses on the side of beneficiary country. 
Arvestades, et komisjoni arenguabi aluseks on partnerlus abisaavate riikidega, tulenevad mõned väljaselgitatud probleemid vähemalt osaliselt abisaava riigi puudustest.
Box 10 An illustration of the assessment criteria Ń the case of the regional programme for the conservation and development of the forestry Ecosystems of Central Africa (ECOFAC) Since 1992, the Commission has played a leading role in initiating activities for the conservation and sustainable use of the forestry ecosystems of Central Africa, mainly through the Regional Programme for the Conservation and Development of the Forestry Ecosystems of Central Africa (ECOFAC) programme (sixth, seventh, eighth and ninth EDFs; 72,45 million euro). 
10. selgitus Näide hindamiskriteeriumide kohta — Kesk-Aafrika metsa-ökosüsteemide säilitamise ja arendamise piirkondlik programm Alates 1992. aastast on komisjonil olnud oluline roll Kesk-Aafrika metsa-ökosüsteemide säilitamise ja säästva kasutamisega seotud meetmete algatamises, peamiselt Kesk-Aafrika metsa-ökosüsteemide säilitamise ja arendamise piirkondliku programmi kaudu (kuues, seitsmes ja kaheksas Euroopa Arengufond; 72,45 miljonit eurot).
The programme is highly relevant as it helps to preserve what is the second largest continuous expanse of rainforest after the Amazon for the global benefits of conserving biodiversity and preventing climate change. 
Programm on väga asjakohane, kuna see aitab säilitada Amazonase järel maailma suuruselt teist vihmametsade massiivi globaalsetes huvides, nagu bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja kliimamuutuse ärahoidmine.
On a regional and national level the forest is an important source of revenue for Central AfricaŐs countries, both in terms of industrial exploitation of timber and non-timber forestry products and game meat. 
Piirkondlikul ja riiklikul tasandil on mets Kesk-Aafrika riikidele tähtis tuluallikas, nii puidu ja teiste metsasaaduste tööstusliku kasutuse kui ulukiliha poolest.