natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 20 Monitoring and performance reporting systems 38 The Court assessed firstly the rel‐ evance of the performance reporting system put in place by the Member States and the EPMF and secondly, for the projects included in the sample, whether they were likely to have provided support to the micro‐entre‐ preneurs, and in particular to those previously unemployed. 
Tähelepanekud 20 Järelevalve ja tulemustest aruandmise süsteemid 38 Kontrollikoda hindas valimisse kuulunud projektide puhul esmalt liikmesriikide ja EPMFi poolt kohaldatud tulemustest aruandmise süsteemi asjakohasust ning teiseks seda, kas projektide abil toetati tõenäoliselt mikroettevõtjaid, eelkõige neid, kes varem töötud olid.
The Court notes that the monitoring of ESF was done at priority axis level and not at project level for the 2007–13 program‐ ming period25. 
Kontrollikoda märgib, et ESFi järelevalve toimus programmitöö perioodil 2007–2013 prioriteetse telje tasandil, mitte projektitasandil25.
25 Article 20(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
25 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 20 lõige 2.
26 European Code of Good Conduct for Microcredit Provision; CGAP, The Smart Campaign (Centre for Financial Inclusion), Universal Standards for Social Performance Management (Social Performance Task Force). 
26 Mikrokrediidiga tegelevate asutuste Euroopa tegevusjuhend; vaeste abistamise nõuanderühm (CGAP), The Smart Campaign (Center for Financial Inclusion), Universal Standards for Social Performance Management (Social Performance Task Force).
40 This assessment was done on the basis of the examination of projects on the spot, the responses to the Court’s survey, and a review of the annual implementation reports submitted by managing authorities to the Commis‐ sion for the 17 ESF OPs covered by the audit. 
Kontrollikoda hindas, kas ESF või EPMF olid esitanud järgneva teabe, sest selliste - tulemusnäitajate esitamist soovitavad nii komisjoni tegevusjuhend kui ka mikrorahastamise valdkonna organisatsioonid26: – teave mikroettevõtjatele suunatud rahalise toetuse saajate sotsiaalse profiili kohta (haridus, vanus, asukoht või haavatavasse rühma kuulumine: töötu, puudega, rah-vusvähemused või sisserändajad); 40 Hindamise aluseks oli projektide kontrollimine kohapeal, vastused kontrollikoja uuringule ning korraldusasutuste poolt komisjonile esitatud auditi hõlmatud 17 ESFi rakenduskava iga-aastaste rakendamisaruannete läbivaatamine.
Limited information on outreach and survival rates for ESF OPs 41 The Court’s analysis showed that: — information on whether the recipients of financial support for micro‐entrepreneurs were part of a vulnerable group was not avail‐ able for 11 out of 17 (65 %) ESF op‐ erational programmes examined. 
Teave ESFi rakenduskavade mõjuala ja püsimajäämise määra kohta on piiratud 41 Kontrollikoja analüüsist selgus, et: 17 ESFi rakenduskavast 11 puhul (65%) ei olnud teavet selle kohta, kas mikroettevõtjatele suunatud rahalise toetuse saajad kuulusid haavatavasse rühma.
For the other six programmes, the information is considered to be partly available as it was only provided for the projects specifi‐ cally targeting the unemployed. 
Kuue rakenduskava puhul loeti teave osaliselt kättesaadavaks, sest see oli esitatud vaid nende projektide puhul, mis olid otseselt töötutele suunatud.
In addition, for the audited ESF OPs, when available, the information on the profile of recipients was not systematically monitored; — information on survival rates was available for three (in Germany, Bulgaria and Finland) out of 17 ESF OPs (18 %). 
Lisaks ei tehtud auditeeritud ESFi rakenduskavade puhul süstemaatilist seiret toetusesaajate profiilide üle, kui need olid kättesaadavad; - teave ettevõtete püsimajäämise määrade kohta oli 17 ESFi rakenduskavast saadaval kolme rakenduskava (18%) puhul (Saksamaa, Bulgaaria ja Soome).
In the absence of reli‐ able and robust performance data on the survival rate, the sustain‐ ability of the projects cannot be assessed for the remaining 14 OPs. 
Kuna puuduvad usaldusväärsed ja põhjalikud tulemusandmed püsimajäämise määra kohta, ei ole ülejäänud 14 rakenduskava puhul võimalik hinnata projektide jätkusuutlikkust.
Observations 21 42 This analysis is corroborated by the review of the OP’s annual implementa‐ tion reports submitted by the man‐ aging authorities to the Commission which also contain very limited or no data in relation to the EU support to micro‐entrepreneurs. 
Tähelepanekud 21 42 Analüüsi kinnitab ka korraldusasutuste poolt komisjonile esitatud iga-aastaste rakenduskavade rakendusaruannete läbivaatamine: need sisaldavad samuti väga vähe teavet ELi toetuste kohta mikroettevõtjatele.
43 Due to these limitations on the data provided by Member States, it is not possible for the Commission to aggregate consistent, meaningful and reliable information to monitor the achievements of ESF support to micro‐entrepreneurs, in particular in terms of inclusion. 
43 Kuna liikmesriikide esitatud andmed on piiratud, ei ole komisjonil võimalik koguda ühtlustatud, tähenduslikku ja usaldusväärset teavet, et teha järelevalvet mikroettevõtjatele antava ESFi toetuse (eriti selle sotsiaalse kaasavuse aspekti) üle.
44 The Court, therefore, considers that the lack of sufficient and reliable information on performance makes it impossible to come to an overall conclusion to what extent the ultimate objectives of the ESF financial support to micro‐entrepreneurs have been achieved. 
44 Kontrollikoda peab seega piisava ja usaldusväärse tulemusalase teabe puudumise tõttu võimatuks teha kok-kuvõtvaid järeldusi selle kohta, millises ulatuses on saavutatud ESFi poolt mikroettevõtjatele antava toetuse lõppeesmärgid.
More complete information on outreach and survival rates for EPMF projects 45 For the seven EPMF projects covered by the Court’s audit, information on whether micro‐entrepreneurs were reached was provided in all cases. 
EPMFi projektide mõjuala ja püsimajäämismäärade kohta on saadaval rohkem teavet 45 Kontrollikoja auditi käigus kontrollitud seitsme EPMFi projekti puhul oli kõikidel esitatud teave selle kohta, kas projektist oli mikroettevõtjatele abi.
In most cases, the EPMF reporting also provided information concerning the profile of recipients of financial sup‐ port for micro‐entrepreneurs (such as gender, education, age and region). 
Enamikul juhtudest sisaldas EPMFi aruandlus ka teavet rahalist toetust saavate mikroettevõtjate profiilide kohta (sugu, haridus, vanus ja religioon).
Data on the previous employment status of final recipients was however only available in one out of seven EPMF financial instruments examined (in Greece). 
Toetusesaajate varasema tööhõiveseisundi kohta oli aga teave saadaval ainult ühe puhul seitsmest kontrollitud EPMFi rahastamisvahendist (Kreekas).
46 As regards survival rates, three EPMF projects reported a 100 % survival rate and one project an average survival rate of 70 %. 
46 Ettevõtjate püsimajäämismäärade osas teatasid kolm EPMFi projekti 100% määrast ning üks projekt keskmiselt 70% määrast.
As for the other three EPMF projects, the implementation status does not yet allow such a calcu‐ lation to be made. 
Kolme ülejäänud EPMFi projekti puhul ei võimaldanud nende rakendamise etapp veel sellekohaseid arvutusi teha.
27 Article 8 of Decision No 283/2010/EU. 
27 Otsuse nr 283/2010/EL artikkel 8.
Observations 22 Micro-entrepreneurs were reached, around half of whom were previously unemployed Average EU financial support commensurate with the needs of micro-entrepreneurs 49 The Court found that the average amount of support was below or just above the EU’s 25 000 euro recom‐ mended28 ceiling for all but one of the 20 ESF projects examined. 
Keskmine ELi toetus on kooskõlas mikroettevõtjate vajadustega 49 Kontrollikoda leidis, et keskmine toetussumma oli veidi suurem või väiksem ELi soovituslikust 25 000 euro suurusest ülemmäärast28 kõigi 20 kontrollitud ESFi projekti puhul (v.a üks erand).
All the seven EPMF projects examined respected the mandatory threshold of 25 000 euros set by the EPMF legal basis (see Figure 2). 
Kõik seitse EPMFi projekti pidasid kinni EPMFi õigusliku alusega kehtestatud kohustuslikust 25 000 euro ülemmäärast (vt joonis 2).
According to the Commission, as of 30 September 2014, the average size of an EPMF loan was 9 825 euros for guarantees and 6 717 euros for loan instruments. 
Komisjoni andmetel on seisuga 30. september 2014 EPMFi laenu keskmine suurus 9825 eurot tagatisfondide puhul ja 6717 eurot laenufondide puhul.
28 Commission Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium‐sized enterprises (OJ L 124, 20.5.2003, p. 36). 
28 Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).
Average EU financial support to micro-entrepreneurs per project against selected thresholds 90 80 70 60 50 40 30 20 10 - Germany Italy Greece Poland Romania CGAP ‘R EU ‘Micr isk of poverty ofinance’ ’ ESF Projects EPMF Projects Source: ECA analysis (2013), based on data provided by managing authorities (2013) and World Bank (2012). in thousand euro Figure 2 
Keskmine ELi rahaline toetus mikroettevõtjatele projektide kaupa valitud lävendite alusel 90 80 70 60 50 40 30 20 10 - Saksamaa Itaalia Kreeka Poola Rumeenia CGAP „Vaesusrisk” ELi mikrorahastamin ESFi projektid EPMFi projektid e Allikas: Euroopa Kontrollikoja analüüs (2013) korraldusasutuste (2013) ja Maailmapanga (2012) esitatud andmete alusel. (tuhat eurot) Joonis 2
Observations 23 50 The Court observes that the 25 000 euro ceiling applicable in each of the 28 Member States does not take into account the considerable income and wealth differences between them. 
Tähelepanekud 23 50 Kontrollikoda märgib, et kõigis 28 liikmesriigis kohaldatava 25 000 euro suuruse ülemmäära puhul ei võeta arvesse liikmesriikidevahelisi suuri erinevusi sissetulekutes ja rikkuses.
Therefore the Court verified whether the support was below a GNI‐weighted threshold which takes account of the extent to which the population at risk of poverty is reached had been used (CGAP ‘Risk of poverty’29). 
Seetõttu kontrollis kontrollikoda, kas toetus jäi allapoole kogurahvatulu alusel kaalutud lävendit ja millises ulatuses oli seda kasutatud laenude ja tagatiste saajate valikukriteeriumina; nimetatud lähend võtab arvesse seda, mil määral on toetus jõudnud vaesusest ohustatud elanikkonnani (CGAP “vaesusrisk”29).
This addi‐ tional analysis showed that all 27 pro‐ jects examined were below the CGAP ceiling. 
Kirjeldatud lisaanalüüs näitas, et kõik 27 kontrollitud projekti jäid CGAP ülemmäärast allapoole.
51 This indicates that the individual financial support measures were of a size which can be considered as be‐ ing commensurate with the needs of a micro‐entrepreneur. 
51 See näitab, et rahalise toetuse meetmete ulatust võib lugeda mikroettevõtjate vajadustele vastavaks.
Not all projects in the sample targeted the unemployed 52 The Court also reviewed the profiles of grant recipients (at the level of the managing authorities) or profiles of clients having obtained financial sup‐ port through ESF and EPMF financial instruments (at the level of the fund managers) to assess to what extent micro‐entrepreneurs who had previ‐ ously been unemployed had been targeted. 
Mitte kõik valimi projektid ei olnud suunatud töötutele 52 Kontrollikoda vaatas läbi ka toetusesaajate profiilid (korraldusasutuste tasandil) ja ESFi ja EPMFi kaudu toetust saanud klientide profiilid (vahendite haldajate tasandil), et hinnata, millises ulatuses olid toetused suunatud eelnevalt töötutele mikroettevõtjatele.
53 Micro‐entrepreneurs who had previ‐ ously been unemployed were targeted for 11 out of 20 ESF projects (55 %) examined. 
53 20 kontrollitud ESFi projektist 11 oli suunatud eelnevalt töötutele mikroettevõtjatele.
This includes nine projects (45 %) which exclusively targeted the unemployed (five in Greece, two in Poland, one in Italy (Campania) and one in Germany). 
See hõlmab 9 projekti (45%), mis olid suunatud eranditult töötutele (viis Kreekas, kaks Poolas, üks Itaalias (Campania) ja üks Saksamaal).
54 Regarding EPMF, the final recipients who had been previously unemployed were specifically targeted in one of the seven projects examined. 
54 EPMFi puhul olid lõplikud toetusesaajad eelnevalt töötud olnud ühe puhul kontrollitud seitsmest projektist.
How‐ ever, according to the Commission, the overall EPMF aggregate data as of end‐September 2014 shows that 58 % of the self‐employed financed under EPMF was previously unemployed and more than 60 % of the micro‐en‐ terprises supported by the EPMF were start‐ups, which implies a high outreach of previously unemployed micro‐entrepreneurs. 
Komisjoni andmetel näitavad aga EPMFi koondandmed 2014. aasta septembri lõpu seisuga, et 58% EPMFist rahalist toetust saanud füüsilisest isikust ettevõtjatest olid eelnevalt töötud ning enam kui 60% toetatud mikroettevõt-jatest olid idufirmad, mis annab tunnistust sellest, et toetus jõudis eelnevalt töötute mikroettevõtjateni.
29 The CGAP threshold consists of the GNI per capita expressed in United States dollars multiplied by 2.5. 
29 CGAP ülemmääraks on USA dollarites esitatud kogurahvatulu inimese kohta korrutatuna 2,5-ga.
Observations 24 Information on the implementation costs of EU support to micro-entrepreneurs 55 Regarding the implementation costs of the EU support for micro‐entrepre‐ neurs, there are two elements that have to be considered: the public administrative cost and costs charged for the financial instruments. 
Tähelepanekud 24 Teave mikroettevõtjatele eraldatud ELi toetuse rakendamiskulude kohta 55 Mikroettevõtjatele eraldatud ELi toetuse rakendamiskulude puhul tuleb võtta arvesse kaht asjaolu: avaliku sektori halduskulud ning rahastamisvahenditest rahastavad kulud.
Hence, the Court assessed whether sufficient information is available to the Com‐ mission and to the Member States on these costs. 
Kontrollikoda hindas, kas komisjonil ja liikmesriikidel oli nende kulude kohta piisavalt teavet.
Incomplete information on the administrative cost of implementing ESF OPs 57 Building on this31, the Directorate‐ General for Employment, Social affairs and Inclusion estimated in its 2013 Annual Activity Report, the costs at the level of the Member States to be around 4.8 % of the ESF budget for the 2007–13 programming period (cover‐ ing managing, certifying and audit authorities). 
Teave ESFi rakenduskavade halduskulude kohta on ebatäielik 57 Nende andmete alusel31 hindas tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat 2013. aasta tegevusaruandes, et liikmesriigi tasandil moodustavad kulud ligi 4,8% ESFi programmitöö perioodi 2007–2013 eelarvest (sh haldus-ja sertifitseerimisku-lud ning auditiasutused).
This is based on Member States average costs which varied between 2 and 13 %. 
Hinnang põhineb liikmesriigi keskmisel kulul, mis jäi vahemikku 2–13%.
In addition, the annual overall Commission administra‐ tive costs incurred amounts to approx‐ imately 0.2 % of total appropriations. 
Lisaks moodustab komisjoni iga-aastane halduskulu kogueraldisest 0,2%.
The total overall estimated adminis‐ tration cost for the management and control of the ESF is around 5 % of the total annual budget. 
ESFi juhtimise ja kontrollimise hinnanguline halduskulu kokku on umbes 5% aasta eelarvest.
The main com‐ ponents of administrative costs are described in Box 4. 
Halduskulude peamised komponendid on esitatud 4. selgituses.
58 To conclude, the Court notes that the Commission does not have available any comparative information on the administrative costs for each Member State or for each funding mechanism (i.e. grants or financial instruments, such as loans or guarantees). 
58 Kokkuvõttes märgib kontrollikoda, et komisjonil ei ole võrreldavat teavet iga liikmesriigi halduskulude ja iga rahastamismehhanismi kohta (st tagastamatud toetused või rahastamisvahendid, nagu laenud ja tagatised).
Moreover the figures available have been updat‐ ed only for the financial instruments. 
Lisaks on saadaolevad arvnäitajad ajakohastatud ainult rahastamisvahendite puhul.
For the ESF OPs examined by the Court in five Member States, no information on the actual cost of administration was available at the level of the differ‐ ent managing authorities. 
Kontrollikoja poolt viies liikmesriigis kontrollitud ESFi rakenduskavade puhul ei olnud saadaval mitte mingit teavet tegelike halduskulude kohta eri korraldusasutuste tasandil.
30 Belgium, Czech Republic, Italy, Malta, Poland, Finland and the United Kingdom. 
30 Belgia, Tšehhi Vabariik, Itaalia, Malta, Poola, Soome ja Ühendkuningriik.
31 DG Employment, Social Affairs and Inclusion, Annual Activity Report 2013, p. 61 (http://ec.europa.eu/atwork/ synthesis/aar/doc/empl_ aar_2013.pdf). 
31 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, aasta tegevusaruanne 2013, lk 61 (http://ec.europa.eu/atwork/ synthesis/aar/doc/empl_ aar_2013.pdf).
56 The Commission estimated in 2011 that the administrative cost of imple‐ menting OPs amounts to 3.2 % of the total ERDF/CF and ESF funding for the 2007–13 programming period. 
56 Komisjon hindas 2011. aastal, et rakenduskavade halduskulud moodustavad 3,2% ERFi/Ühtekuuluvusfondi ja ESFi rahastamisest programmitööperioodil 2007–2013.
This includes the cost of control estimated at 0.9 %, which relates to the verifica‐ tion, certification and audit activities carried out by national authorities. 
See hõlmab ka kontrolli-kulusid, mis olid hinnanguliselt 0,9%. Kontrollikulud on seotud riigi auditiasutuste tehtavate kontrolli-, sertifitseerimis- ja audititegevusega.
This estimate is based on figures reported by some Member States30 for the early years of the 2007–13 programming period, for both ERDF/CF and ESF OPs. 
Hinnangu aluseks on teatud liikmesriikide30 esitatud arvud programmitöö perioodi 2007–2013 algusaastate kohta nii ERFi/ Ühtekuuluvusfondi kui ka ESFi rakenduskavade puhul.
Observations 25 Main components of public administrative costs for ESF OPs For the Member States, administrative costs include costs related to management, control, monitoring and evaluation of the operational programmes by national authorities. 
Tähelepanekud 25 ESFi rakenduskavade halduskulude peamised komponendid Liikmesriikide puhul hõlmavad halduskulud riigiasutuste tehtavaid rakenduskavade juhtimise, kontrolli, järelevalve ja hindamisega seotud tegevusi.
Such costs could be staff remuneration, operational costs, travel and training costs. 
Sellisteks kuludeks võivad olla palgakulud, tegevuskulud, reisija koolituskulud.
To ensure that the country benefits effectively from the provided support, the administrative costs may also cover costs related to information and communication activities on funding possibilities by ESF OPs or costs to reinforce the administrative capacity of beneficiaries (e.g. through training). 
Tagamaks, et riik saab eraldatud toetusest mõjusat kasu, võib halduskuludest katta ka kulusid, mis on seotud ESFi rakenduskavade pakutavate rahastamisvõimaluste alase teavitamis-ja kommunikatsiooni-tegevusega, või toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamise kulusid (näiteks koolituse abil).
In the case of financial instruments, a part of the administrative activity is performed by the fund manager (e.g. selection of the final recipients) resulting in lower administrative costs at Member State level. 
Rahastamisvahendite puhul teeb osa haldustegevusest (nt lõplike toetusesaajate valimine) fondihaldur, mis vähendab halduskulusid liikmesriigi tasandil.
For these activities management costs are directly charged by the fund managers to the OPs. 
Nende tegevuste halduskulud makstakse fondihalduritele tagasi otse rakenduskavade eelarvetest.
At the level of the Commission, administrative costs are linked to costs for drafting the ESF regulatory frame‐ work, the financial management, control, audit, the technical coordination with Member States as well as the evaluation and information activities. 
Komisjoni tasandil hõlmavad halduskulud ESFi õigusraamistiku koostamise, finantshalduse, kontrolli, auditi, liikmesriikidega tehnilise koordineerimise ja hindamis-ning teavitustegevusega seotud kulusid.
These administrative costs do not include the costs borne by the recipients of EU financial support. 
Halduskulud ei hõlma ELi rahalise toetuse saajate kantud kulusid.
Variations in costs charged for ESF financial instruments 59 High costs lead to less funding being eventually available to the micro‐en‐ trepreneurs and may put at risk the sustainability of the fund, especially in the case of small microfinance funds. 
ESFi rahastamisvahendi­ test rahastatavad kulud vahelduvad 59 Suurte kulude tõttu on mikroettevõtjateni jõudev rahastamine lõppkokkuvõttes väiksem. See võib ohustada fondi jätkusuutlikkust, eriti väiksemate mikrorahastamise fondide puhul.
The most common costs charged for financial instruments are the manage‐ ment costs which can include different sub‐components (e.g. personnel costs, advertising and marketing costs, travel and consulting costs). 
Rahastamisvahendite kõige sagedasemad kulud on halduskulud, mis võivad hõlmata mitmeid alaliike (personalikulud, reklaami-ja turunduskulud, reisija konsultatsioonikulud).
60 The Court’s analysis shows that the management costs for five of the six ESF financial instruments examined varied between 2.3 % and 4.2 %32. 
60 Kontrollikoja analüüs näitas, et kontrollitud kuuest ESFi rahastamisvahendist olid viie puhul halduskulud vahemikus 2,3–4,2%32.
Finally, one guarantee fund in Italy (Calabria) could not provide informa‐ tion on its management costs when requested by the Court. 
Üks Itaalia (Calabria) tagatisfond ei edastanud kontrollikoja nõutud teavet oma halduskulude kohta.
32 According to Article 43 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006, management costs for ESF financial instruments are limited to a maximum of 4 % of the total endowment of the fund on yearly average, unless the fund manager has been selected on the basis of a competitive tendering procedure, which was the case for one fund in Germany. Box 4 
32 Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artiklile 43 on ESFi rahastamisvahendite halduskulude ülemmääraks 4% fondi aasta keskmisest eraldisest, kui fondihaldur ei ole valitud konkurentsipõhise hankemenetluse alusel, nagu oli ühe fondi puhul Saksamaal. 4. selgitus
Observations 26 61 The Court notes that, in its sample, for two ESF financial instruments in Italy (Calabria) an additional cost on top of the management cost has been charged to the OP, namely the inter‐ est payment of the guaranteed loans (see Box 5). 
Tähelepanekud 26 61 Kontrollikoda märgib, et valimis lisandub halduskuludele kahe Itaalia ESFi rahastamisvahendi puhul rakenduskava eelarvest makstud lisakulu, milleks on tagatud laenude intressimaksed (vt 5. selgitus).
As a result, this increases the implementation cost for one of the two financial instruments to 7.8 %, representing approximately 4 mil‐ lion euros per year. 
See suurendab kahest rahastamisvahendist ühe puhul rakenduskulusid 7,8%-ni, mis tähendab ligi 4 miljonit eurot aasta kohta.
62 The structure of the costs being charged for the ESF financial instru‐ ments to the EU budget differed based on varying sub‐components. 
62 ELi eelarvest rahastatavate ESFi rahastamisvahendite kulude struktuur varieerus sõltuvalt eri teguritest.
While the Court acknowledges that there may be valid reasons for such differences, the Commission does not have a complete overview of the basis for the calcula‐ tion of ESF financial instruments’ man‐ agement and implementation costs and whether they are justified. 
Kontrollikoda küll tunnistab, et sellised erinevused võivad olla asjakohaselt põhjendatud, kuid komisjon ei oma terviklikku ülevaadet selle kohta, mille alusel ESFi rahastamisvahendite haldus-ja rakenduskulud arvutati ning kas need on põhjendatud.
63 On the other hand, for EPMF (loans and guarantee instruments combined), the Commission estimates that the av‐ erage annual cost payable from the EU budget is a maximum of 0.5 % to 0.7 % of the endowment. 
63 EPMFi puhul (laenu-ja tagatisvahendid kokku) on komisjoni hinnangul aasta keskmine ELi eelarvest makstav kulu maksimaalselt 0,5–0,7% eraldisest.