natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 10. 
13 JOONIS 2 Kõige rangemate nõuete keskkonnaalane kasu Võrdlustase Ligikaudu 7,3 miljonit põllumajandustootjat (160-l miljonil hektaril), kes peavad täitma kohustuslikke nõudeid PÕLLUMAJANDUSLIKU KESKKONNATOETUSE SEKKUMISLOOGIKA Jõupingutuste tase Ligikaudu 600 000 põllumajanduslikku keskkonnatoetust saavat põllumajandustootjat (17,5 miljonil hektaril), kes peavad täitma kohustuslikest nõuetest rangemaid nõudeid Toetusesaajate arv, pindala Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud? 10.
More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management. 
Suuremaid nõudeid sisaldavaid alameetmeid on vastupidiselt võimalik kohandada kohalike oludega ning nende puhul vajatakse keerukamat ja kõrgemaid nõudmisi eeldavat põllumajandusettevõtte juhtimist.
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries. 
Üldiselt rakendavad liikmesriigid neid kavasid rohkem piiratud geograafilistes piirkondades5, mis hõlmavad väiksemat abisaajate hulka.
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high. 
Kuna põllumajandustootjatele esitatud nõuded on rangemad ja põhjustavad suuremaid kulusid ja/või saamata jäänud tulusid, on toetussummad suhteliselt suured.
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States. 
Komisjon hindab ja kiidab heaks liikmesriikide koostatud ja esitatud maaelu arengukavad.
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly. 
Liikmesriigid võtavad vastu kõik nõutavad õigus-ja haldussätted, et tagada rahaliste vahendite korrektne kasutus.
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract. 
Põllumajandustootjad (või maa valdajad) sõlmivad liikmesriigi vastava haldusasutu-sega lepingu ning vastutavad selle lepingu tingimustele vastava põllumajandusliku tootmise eest.
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area. 
5 Erandiks on mahepõllundus, mis on üks nõudlikumaid põllumajandusettevõtte juhtimise liike, kuid mida rakendatakse suures geograafilises piirkonnas.
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs. 
14 Põllumajandusliku keskkonnatoetuse lühiülevaade o Innustada põllumajandustootjaid kasutama keskkonnakaitsega kooskõlastatud põllumajandustootmise meetodeid. o Peamine ELi poliitika, millele kulutatakse ligikaudu 2,5 miljardit eurot ELi vahendeid aastas. o Liikmesriikidele kohustuslik, kuid põllumajandustootjatele vabatahtlik. o Võetud kohustused peavad olema baastasandist suuremad. o Toetused põhinevad täiendavatel kulutustel ja saamata jäänud tulul, sh on võimalik kaasata tehingutega seotud kulud.
Incentives are forbidden. o Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States. 
Soodustused ei ole lubatud. o Toetuse haldamine on jagatud komisjoni ja liikmesriikide vahel.
PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12. 
KONTROLLIKOJA VARASEMAD AUDITID 12.
The Court has previously audited agri-environment payments and identified a number of weaknesses. 
Kontrollikoda on põllumajanduslikku keskkonnatoetust juba varasemalt auditeerinud ja leidnud nendega seoses mitu puudust.
The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Peamised puudused on toodud I lisas. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
15 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 13.
The purpose of this audit is to determine whether agri-environment schemes are well designed and managed. 
Auditi eesmärk on otsustada, kas põllumajanduslikku keskkonnatoetust hallatakse hästi.
More specifically, the audit aims to answer the following questions: Ū is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits? 
Täpsemalt on auditi eesmärk vastata järgmistele küsimustele: Ū Kas põllumajanduse keskkonnapoliitika kavandamine ja seire on suunatud konkreetse keskkonnaalase kasu saavutamisele?
Ū are farmers well supported through appropriate guidance and correct aid amounts? 
Ū Kas põllumajandustootjaid toetatakse nõuetekohaselt suuniste ja korrektsete toetussummade abil?
Ū does the management of agri-environment policy take account of specific environmental needs? 
Ū Kas põllumajanduse keskkonnapoliitika juhtimisel võetakse arvesse konkreetseid keskkonnaalaseid vajadusi?
The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of agri-environment payments. 
Kontrollikoda kehtestas auditikriteeriumid seoses põllumajandusliku keskkonnatoetuse kavandamise, rakendamise ja seire/ hindamisega.
These criteria were developed from legislation, Commission documents and publications and scientific studies (see Annex II). 
Nimetatud kriteeriumid tuletati õigusaktidest, komisjoni dokumentidest ning väljaannetest ja teaduslikest uurimustest (vt II lisa).
The Court consulted a panel of agri-environment experts 6 on the validity and feasibility of these audit criteria. 
Auditikriteeriumide põhjendatuse ja otstarbekuse osas konsulteeris kontrollikoda põllumajanduse keskkonnaekspertide rühmaga6.
It also identified, through a documentary review and after consultation of the panel of experts, a short list of best practices 7 considered in the scientific literature as being particularly suitable for contributing towards improving the effectiveness of agri-environment sub-measures. 
Pärast dokumentide kontrollimist ja ekspertide rühmaga konsulteerimist leidis kontrollikoda, et põllumajanduskeskkonna alameetmete tõhususe suurendamisele aitas oluliselt kaasa teaduslikus kirjanduses sisalduv parimate tavade loetelu7.
The Court carried out visits to England, the Rhineland-Palatinate in Germany, and the French ‘Centre’ region where examples of such practices could be observed. 
Kontrollikoda külastas Ing-lismaad, Rheinland-Pfalzi piirkonda Saksamaal ja Prantsusmaa „keskosa” piirkonda, kus nimetatud tootmisviise kasutati.
The audit started with a documentary review of 203 agri-environment contracts selected randomly from the expenditure declared by the Member States to the Commission for the year 2008. 
Audit algas liikmesriikide poolt 2008. aastal komisjonile deklareeritud kuludest koosneva juhuvalimi põhjal valitud 203 põllumajandusliku keskkonnatoetuse lepingu dokumentaalse kontrolliga.
The sample covered 48 rural development programmes in 21 Member States. 
Valim hõlmas 21 liikmesriigi 48 maaelu arengukava.
The Court then selected eight programmes for further detailed testing. 
Seejärel valis kontrollikoda täiendavaks kontrollimiseks kaheksa programmi.
The Member States (Regions) selected were Spain (Andalusia), Italy (Piedmont), Germany (Berlin and Brandenburg), Sweden, Austria, Hungary, Poland and France. 
Valitud liikmesriigid (piirkonnad) olid: Hispaania (Andaluusia), Itaalia (Piemonte), Saksamaa (Berliin ja Brandenburg), Rootsi, Austria, Ungari, Poola ja Prantsusmaa.
In each Member State, audit evidence was collected for a number of agri-environmental sub-measures and examined by means of interviews and the analysis of documents and data. 
Igas liikmesriigis koguti põllumajanduskeskkonna mitme alameetme kohta tõendusmaterjali ning seda kontrolliti vestluste ning dokumentide ja andmete analüüsiga.
A number of farms were also visited in order to review the implementation of agri-environment payments at farm level with the farmers and the inspectors responsible for on-the-spot checks. 
Külastati ka mitut põllumajandusettevõtet, et kontrollida põllumajanduslikku keskkonnatoetust ettevõtte tasandil koos põllumajandustootjate ja kohapealsete kontrollide eest vastutavate inspektoritega.
6 This panel consisted of nine experts: three from public research institutes (the French ‘National Agronomic Research Institute’, the German ‘von Thünen Institute’ and the Irish ‘Teagasc Research Centre’), two from universities (of Copenhagen and Gloucestershire), two from European organisations (the European Environment Agency and the Joint Research Centre), one from an environmental NGO and one from an organisation representing farmers at EU level. 
6 Nimetatud rühm koosnes üheksast eksperdist: kolm avalik-õiguslikest uurimisasutustest (Prantsusmaa „Riiklik Agronoomia Uurimisinstituut”, Saksamaa „von Thünen Institute” ja Iirimaa „Teagasc Research Centre”), kaks ülikoolidest (Kopenhaageni ja Gloucestershire ülikoolid), kaks ELi organisatsioonidest (Euroopa Keskkonnaamet ja Teadusuuringute Ühiskeskus), üks keskkonnaalasest vabaühendusest ja üks ELi tasandil põllumajandustootjaid esindavast organisatsioonist.
7 Such practices are, for instance, guidance provided to beneficiaries to help them implement the sub-measures, the design and monitoring of outcome-based sub-measures and the targeting of sub-measures to precisely identified needs. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
7 Selliseks praktikaks on näiteks abisaajatele alameetmete rakendamiseks antavad suunised, väljundipõhiste alameetmete kavandamine ja seire ning alameetmete suunamine täpselt määratletud vajadustele. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The legal basis contains several elements intended to ensure that agri-environment payments indeed yield environmental benefits. 
Õiguslik alus sisaldab mitut elementi, mis peaksid tagama, et põllumajanduslik keskkonnatoetus ka tõepoolest keskkonnaalast kasu annaks.
Member States must describe the current situation of the environment in their rural development programmes. 
Liikmesriigid peavad oma maaelu arengukavades kirjeldama keskkonna hetkeolukorda.
They must also include a description and justification of the various types of commitment for agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities 8. 
Samuti peavad nad esitama põllumajandusliku keskkonnatoetuse maksmisega seotud erinevate kohustuste liikide kirjeldused ja põhjendused, mis põhinevad keskkonnaalaste vajaduste ja prioriteetidega seotud eeldataval keskkonnamõjul8.
The principles of sound financial management set out in Article 27 of the Financial Regulation 9 require that policy objectives be formulated in a specific, measurable, achievable, relevant and timed manner. 
Finantsmääruse artiklis 279 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt peaksid poliitika eesmärgid olema täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud.
Each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and their progress and efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives 8. 
Kõik maaelu arengukavad peavad sisaldama teavet meetmetega seotud täpsete tõendatavate eesmärkide ja nende saavutamise kohta ning nende tõhusust ja mõjusust tuleb mõõta seoses nimetatud eesmärkidega8.
The Court examined whether the objectives included in the rural development programmes for agri-environment payments were precise enough (specific, measurable and timed) to provide a sound basis for assessing whether they had been achieved. 
Kontrollikoda uuris, kas põllumajandusliku keskkonnatoetusega seotud maaelu arengukavade eesmärgid olid piisavalt konkreetsed (täpsed, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud), et usaldusväärselt nende saavutamist hinnata.
The Court also examined whether the rural development programmes provided a sound basis for justifying agri-environment payments in relation to the environmental pressures identified. 
Kontrollikoda uuris ka seda, kas põllumajandusliku keskkonnatoetuse ning maaelu arengukava kohaselt keskkonnale avalduva surve seos on maaelu arengukavades usaldusväärselt põhjendatud.
As the availability of good quality data is a prerequisite for judging whether policies achieve their results, the Court assessed whether the monitoring systems produced reliable data which were relevant for assessing the environmental effects of agri-environment payments. 
Kuna kvaliteetsete andmete olemasolu on poliitika tulemuste saavutamise hindamiseks vajalik, hindas kontrollikoda seda, kas seiresüsteemidega saadi usaldusväärseid andmeid, mis olid põllumajandusliku keskkonnatoetuse keskkonnale avalduva positiivse mõju hindamisel asjakohased.
8 See in particular Articles 16(a),16(c), 81(1) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 and annex II of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p. 15). 
8 Vt eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punktid a ja c ning artikli 81 lõige 1 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 lisa II (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).
9 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1). 
9 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 17 THE OBJECTIVES OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS ARE NOT SUFFICIENTLY SPECIFIC TO ASSESS WHETHER THEY HAVE BEEN ACHIEVED Agri-environment objectives Are determined As pArt of the overAll frAmework for rurAl development 20. 
Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud? 17 PÕLLUMAJANDUSLIKU KESKKONNATOETUSE EESMÄRGID EI OLE PIISAVALT TÄPSED, HINDAMAKS, KAS NAD ON SAAVUTATUD VÕI MITTE Põllumajanduse keskkonna eesmärgid kehtestatakse osana üldisest maaelu arengu raamistikust 20.
High-level legislation determines the legal framework for rural development in general, of which agri-environment payments are one element. 
Kõrgema tasandi õigusaktidega kehtestatakse maaelu arengu üldine õigusraamistik, mille üks osa on põllumajanduslik keskkonnatoetus.
The Council set out the EU’s rural development priorities for the 2007–13 period in the Community strategic guidelines (see glossary). 
Nõukogu kehtestas perioodi 2007–2013 ELi maaelu arengu prioriteedid ühenduse strateegilistes suunistes (vt sõnastik).
Agri-environment payments, together with other rural development measures, are expected to contribute towards three EU-level priority areas: biodiversity and the preservation and development of high nature value farming and forestry systems and traditional agricultural landscapes; water; and climate change. 
Põllumajanduslik keskkonnatoetus koos teiste maaelu arengu meetmetega peaksid ELi tasandil kaasa aitama kolmele prioriteetsele valdkonnale: bioloogiline mitmekesisus ning keskkonnasõbraliku põllumajanduse ja metsandussüstee-mide ning traditsiooniliste põllumajanduslike maastike säilitamine ja loomine; vesi; ja kliimamuutus.
EU objectives, as set out in Regulation (EC) No 1698/2005, are fairly generic as befits the wording of high-level legislation. 
Määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud ELi eesmärgid on kõrgema tasandi õigusaktidele omaselt suhteliselt üldised.
The Council regulation lays down the rural development policy objectives for coherent groups of measures (called ‘axes’). 
Nõukogu määruses sätestatakse maaelu arengu poliitika eesmärgid ühtsetele meetmerühmadele (nimetatakse „teljed”).
The objective of the axis of which agri-environment payments are part, is to improve the environment and countryside by supporting land management. numerous And complex objectives 22. 
Põllumajanduslik keskkonnatoetus on osa nimetatud telgedest, mille eesmärk on keskkonna ja paikkonna säilitamine maakasutuse toetamise kaudu. eesmärke liiga Palju ja nad on liiga keerukad 22.
Each Member State must submit a national strategy plan indicating the priorities of the action of the European Agricultural Fund for Rural Development and the Member State concerned, taking into account the Community strategic guidelines, specific objectives for rural development and the financial resources available. 
Kõik liikmesriigid peavad esitama riikliku strateegiadokumendi, mis sisaldab Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja asjaomase liikmesriigi tegevuse prioriteete, võttes arvesse ühenduse strateegilisi suuniseid, konkreetseid maaelu arengu eesmärke ja olemasolevaid rahalisi vahendeid.
Rural development programmes must ensure that EU support for rural development contributes towards achieving priorities and objectives defined in the Community strategic guidelines and the national strategy plans. 
Maaelu arengukavad peavad tagama, et ELi maaelu arengu toetused aitavad kaasa ühenduse strateegilistes suunistes ja riiklikes strateegiadokumentides määratletud prioriteetide ja eesmärkide saavutamisele.
They should include information on the axes and measures proposed for each axis, in particular the specific verifiable objectives that allow the programme’s progress, efficiency and effectiveness to be measured. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Nad peavad sisaldama teavet telgede ning iga telje puhul esitatud meetmete kohta, eriti täpseid tõendata-vaid eesmärke, mis võimaldavad mõõta programmi edenemist, tõhusust ja mõjusust. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
18 The agri-environment measure for the Andalusian programme contains a very high number of objectives, making it difficult to measure the results 23. 
18 Andaluusia arengukava põllumajandusliku keskkonnatoetuse meetme eesmärkide väga suur arv muutis tulemuste mõõtmise raskeks 23.
The objectives assigned to agri-environment payments that are set out in the various programming documents often result in an overly complicated framework. 
Põllumajanduslikule keskkonnatoetusele erinevates programmidokumentides kehtestatud eesmärkide tulemusel muutub raamistik liiga keerukaks.
This is illustrated by the example of Andalusia. 
Seda tõestab Andaluusia näide.
The national strategy plan provides 20 environmental objectives. 
Riiklik strateegia sisaldab 20 keskkonnaalast eesmärki.
The rural development programme implements this structure by describing the agri-environment payments in a general section containing eight objectives, which are different from the 20 objectives laid out previously or have been rephrased in a more general manner. 
Maaelu arengukavadega rakendatakse seda struktuuri, paigutades põllumajandusliku keskkonnatoetuse üldisesse jaotisse, mis sisaldab kaheksat eesmärki, mis erinevad eelnevalt kehtestatud 20 eesmärgist või mis on üldisemalt ümber sõnastatud.
In addition, the rural development programme contains objectives for each of the 15 agri-environment sub-measures (in total 51), which are again sometimes partly or entirely different from the objectives set out in the general part. 
Lisaks sisaldab maaelu arengukava kõigi 15 põllumajanduse keskkonna alameetme eesmärke (mida on kokku 51), mis on samuti mõnikord osaliselt või täielikult erinevad üldises osas kehtestatud eesmärkidest.
Taking the overall framework into account, including the strategic environmental assessment 10 and the ex ante evaluation 11, the very high number of objectives makes it difficult to measure results. 
Üldist raamistikku, sh keskkonnamõju strateegilist hindamist10 ja eelhindamist11 arvesse võttes muudab eesmärkide väga suur arv tulemuste mõõtmise raskeks.
The Court found that the objectives included in rural development programmes were not set out in a specific, measurable and timed manner. 
Kontrollikoda leidis, et maaelu arengukavades sisalduvad eesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud.
Member States formulated objectives generally in non-specific terms like ‘reduce’, ‘protect’, ‘contribute to’, etc. 
Liikmesriigid kehtestasid eesmärke tavaliselt ebatäpsete ter-minitega, nagu „vähendamine”, „kaitse”, „kaasaaitamine” jne.
When quantification was possible, this was not done in many cases (e.g. reduce by 20 %). 
Kui kvantifitseerimine oligi võimalik, siis seda paljudel juhtudel ei tehtud (nt vähendada 20% võrra).
For example, objectives used in Poland for agri-environment sub-measures such as ‘adequate soil use and water protection’ are not verifiable. 
Poolas põllumajanduse keskkonna alameetmete puhul kasutatud eesmärgid, nagu nt „piisav mullakasutus ja veekogude kaitse” ei ole kontrollitavad.
In addition, the objectives do not include baseline levels describing what the situation was before the agri-environment payments were implemented and there are no time frames for their achievement. 
Pealegi ei sisalda eesmärgid lähtealuseid, mis kirjeldaksid enne põllumajandusliku keskkonnatoetuse rakendamist valitsenud olukorda ning eesmärkide täitmisele ei olnud kehtestatud ajalisi piiranguid.
Such weaknesses, which were found in all Member States audited, make it difficult to judge whether or not objectives are achieved. 
Nimetatud puudused, mis leiti kõigis auditeeritud liikmesriikides, raskendasid eesmärkide täitmise hindamist.
10 Thestrategicenvironmental assessment forms part of the ex ante evaluation (see footnote 11) and addresses the requirements of the environmental assessment provided for in Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 197, 21.7.2001, p. 30) (the ‘Strategic Environmental Assessment Directive’). 
10 Keskkonnamõju strateegiline hindamine on osa eelhindamisest (vt järgmine joonealune märkus) ning selle käigus käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/42/EÜ (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30) („Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv”) kehtestatud keskkonnaalase hindamise nõudeid.
11 The ex ante evaluation is part of the procedure for drawing up a rural development programme; its aim is to optimise the allocation of budgetary resources and improve programming quality. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
11 Eelhindamine on osa maaelu arengukava koostamismenetlusest; selle eesmärk on eelarveliste vahendite tõhustamine ja programmitöö kvaliteedi parandamine. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Nevertheless, good examples of specific and measurable objectives were also identified. 
Vaatamata sellele leiti ka positiivseid näiteid täpsete ja mõõdetavate eesmärkide kohta.
In Sweden, agri-environment objectives are embedded in a set of national environmental quality objectives which were adopted by the Swedish Parliament in 1999. 
Rootsis on põllumajanduse keskkonna eesmärgid kaasatud riiklikesse keskkonnaalase kvaliteedi eesmärkidesse, mille Rootsi parlament võttis vastu 1999. aastal.
The time horizon for these objectives is 2020, but interim targets relating to the situation in 2010 have been set for most of the objectives. 
Nimetatud eesmärkide täitmise tähtaeg on 2020. aasta, kuid 2010. aastaga seotud vahe-eesmärgid on kehtestatud enamikule eesmärkidest.