natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45 Recommendation 3 – Achieving land degradation neutrality in the EU by 2030 The Commission should: (a) further detail how the EU’s commitment to land degradation neutrality will be achieved by 2030, andreportperiodicallyonprogress; Target implementation date: 31 December 2020. (b) provide guidance to Member States on practical aspects of preserving soil and achieving land degradation neutrality in the EU, including dissemination of good practices; Target implementation date: 31 December 2020. (c) on their request, provide technical support to Member States to establish national action plans to achieve land degradation neutrality by 2030, including identifying targeted measures, clear milestones, and a plan for intermediate reporting at Member State level. 
3. soovitus: saavutada ELis 2030. aastaks mulla degradeerumise neutraalsus Kontrollikoda soovitab komisjonil a) esitada täiendavaid üksikasju selle kohta, kuidas täita aastaks 2030 ELi võetud kohustus saavutada mulla degradeerumise neutraalsus, ning anda regulaarselt edusammude kohta aru; Soovituse elluviimise tähtaeg: 31. detsember 2020. b) anda liikmesriikidele suuniseid ELi mulla säilitamise ja mulla degradeerumise neutraalsuse saavutamise praktiliste aspektide kohta, sh levitada häid tavasid; Soovituse elluviimise tähtaeg: 31. detsember 2020. c) aidata liikmesriikidel vajaduse korral koostada riiklikud tegevuskavad mulla degradeerumise neutraalsuse saavutamiseks aastaks 2030, sh kehtestada liikmesriikide tasandil sihipärased meetmed, selged vahe-eesmärgid ja vahearuandluse kava.
Target implementation date: 31 December 2022. 
Soovituse elluviimise tähtaeg: 31. detsember 2022.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 November 2018. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Nikolaos A. Milionis, võttis käesoleva aruande vastu 14. novembri 2018. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE 46
However, these maps have not been updated regularly, and cannot be compared with each other as they used different indicators and colour coding. 
Neid ei uuendata aga regulaarselt ja neid ei saa omavahel võrrelda, kuna kaartidel kasutatakse erinevaid näitajaid ja värvikoode.
As a result, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
Seetõttu ei anna need kõrbestumisest ELi tasandil põhjalikku ülevaadet.
Cyprus Sensitivity to desertification in Cyprus was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas 84. 
Küpros Küprosel hinnati kõrbestumisele vastuvõtlikkust MEDALUSe projekti keskkonnatundlike alade määratluse põhjal84.
This assessment concluded that the expected decrease in the rainfall and increase in air temperature accompanied by an increase in the aridity index will result in an increase in the vulnerability to desertification on the whole island of Cyprus. 
Hindamisega jõuti järeldusele, et eeldatav sademete vähenemine ja õhutemperatuuri tõus koos kuivusindeksi kasvuga suurendab kõrbestumisele vastuvõtlikkust kogu Küprose saarel.
Legend not affected potential to be affected fragile condition 1 fragile condition 2 fragile condition 3 critical condition 1 critical condition 2 critical condition 3 other areas Source: Ministry of Agriculture, Rural Development and Environment, “Climate Change Risk Assessment, Land Desertification”, 2016, p. 24. 
Selgitus ei olemõjutatud potentsiaalselt mõjutatav probleemne seisund 1 probleemne seisund 2 probleemne seisund 3 kriitilineseisund1 kriitilineseisund2 kriitilineseisund3 muud alad Allikas: Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonnaministeerium, „Climate Change Risk Assessment, Land Coana“, 2016, lk 24.
The MEDALUS model (Mediterranean Desertification and Land Use) has been largely tested in the Mediterranean basin countries and is widely used as a tool for the detection of most endangered areas in terms of land degradation. 
MEDALUSe mudel (kõrbestumine ja maakasutus Vahemere piirkonnas) on Vahemere riikides suurel määral järele proovitud ja seda kasutatakse laialdaselt suurimas mulla degradeerumise ohus alade kindlakstegemiseks.
Portugal Over 5.5 million hectares of the continental part of Portugal (more than 50 % of the total area of the Portuguese mainland) is at risk of desertification85. 
Portugal Enam kui 5,5 miljonit hektarit Portugali mandriosast (üle 50% Portugali mandriosa kogupindalast) ohustab kõrbestumine85.
The vulnerability to desertification map in the 2014 Portuguese NAP confirms that Portugal is largely affected by desertification, with over 30 % of its territory having a “very high” or “high” vulnerability to des ertification. 
Portugali 2014. aasta riiklikus tegevusprogrammis sisalduv kaart kõrbestumisele vastuvõtlikkuse kohta kinnitab, et kõrbestumine ohustab suurt osa Portugalist, kusjuures riigi pindalast enam kui 30% puhul on vastuvõtlikkus kõrbestumisele defineeritud kui „väga suur“ või „suur“.
Legend low moderate high very high Source: Rural Development and Hydraulics Institute, National Agronomic Station, the DISMED project, 2003 for Lúcio do Rosário, “Desertification Indicators for the Continental Portugal”, 2004; and, Territorial Directorate General, OfficialAdministrativeMapof Portugal,2016. 
Selgitus väike mõõdukas suur väga suur Allikas: Maaelu arengu ja hüdraulika instituut, riiklik agronoomiajaam, DISMEDi projekt, 2003 Lúcio do Rosário jaoks, „Desertification Indicators for the Continental Portugal“, 2004; ja, Portugali maaamet, Portugali ametlik administratiivkaart, 2016.
2 85 Sanjuan, M. E., del Barrio, G., Ruiz, A., Puigdefabregas, J., DesertWatch project, 2011. 
2 85 Sanjuan, M. E., del Barrio, G., Ruiz, A., Puigdefabregas, J., projekt „DesertWatch“, 2011.
Spain According to Spain’s 2008 NAP for the UNCCD, about 74 % of Spain is at risk of desertification, with 18 % being at “high” or “very high”, and 19 % at “medium” risk. 
Hispaania Hispaanias UNCCD jaoks koostatud 2008. aasta riikliku kõrbestumise tõkestamise tegevusprogrammi kohaselt ohustab kõrbestumine umbes 74% Hispaania territooriumist, kusjuures 18% puhul on oht suur või väga suur ja 19% puhul keskmine.
The situation is particularly concerning in the Region of Murcia, the Valencian Community and the Canary Islands, where the risk of desertification is either “high” or “very high” across over 90 % of the territory. 
Olukord on eriti murettekitav Murcia piirkonnas, Valencia kommuunis ja Kanaari saartel, kus üle 90% puhul territooriumist on kõrbestumisoht suur või väga suur.
Legend very high high medium low aridity index - humid Source: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, National Action Programme to Combat Desertification, 2008, p. 137. 3 
Selgitus väga suur suur keskmine väike kuivusindeks – niiske Allikas: Põllumajandus-, kalandus-ja toiduministeerium, riiklik kõrbestumise tõkestamise tegevusprogramm, 2008, lk 137. 3
Italy Sensitivity to desertification in Italy was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas. 
Itaalia Itaalias hinnati kõrbestumisele vastuvõtlikkust MEDALUSe projekti keskkonnatundlike alade määratluse põhjal.
This assessment concluded in 2008 that 10 % of Italy’s territory had a high sensitivity to desertification, and that 49 % had a medium sensitivity. 
2008. aastal tehtud hindamine näitas, et 10% Itaalia territooriumist on kõrbestumisele väga vastuvõtlik ja 49% keskmiselt vastuvõtlik.
In particular, 70 % of the area of Sicily has a medium or a high degree of environmental vulnerability. 
Eelkõige on 70% Sitsiilia territooriumist keskmiselt või väga keskkonnatundlik.
But other areas, especially in south-eastern Italy and in Sardinia, are also significantly affected. 
Oluliselt on mõjutatud ka muud alad, eriti Itaalia kaguosas ja Sardiinias.
Source: Perini, L. et al., “Desertification in Italy”, 2008, based on 2000 data. 4 
4 Allikas: Perini, L. et al., „Desertification in Italy“, 2008, 2000. aasta andmete põhjal.
Romania The Romanian authorities estimated in their Sixth National Communication on Climate Change and First Biennial Report (December 2013) that the area subject to desertification, characterised by an arid, semi-arid or subhumid-dry climate, is approximately 30 % of the total area of Romania, being largely situated in Dobrogea, Moldavia, the south of the Romanian Plain and the Western Plain. 
Rumeenia Rumeenia ametiasutused märkisid kuuendas riiklikus teatises kliimamuutuste kohta ja esimeses kaheaastases aruandes (detsembris 2013), et hinnanguliselt on kõrbestumisele vastuvõtlik umbes 30% Rumeenia kogupindalast, peamiselt Dobrogeas, Moldova tasandikul, Rumeenia tasandiku lõunaosas ja läänetasandikul, kus kliima on kuiv, poolkuiv või väheniiske.
Legend not affected potential to be affected fragile condition 1 fragile condition 2 fragile condition 3 critical condition 1 critical condition 2 critical condition 3 Source: National Research and Development Institute for Soil, Agro-chemistry and Environmental Protection, SectorialProgrammeoftheMinistryofAgricultureandRuralDevelopment, 2007. 5 
Selgitus ei olemõjutatud potentsiaalselt mõjutatav probleemne seisund 1 probleemne seisund 2 probleemne seisund 3 kriitilineseisund1 kriitilineseisund2 kriitilineseisund3 Allikas: Mullakaitse, agrokeemia ja keskkonnakaitse riiklik teadus-ja arendusinstituut; põllumajandus-ja maaelu arengu ministeeriumi valdkondlik programm, 2007. 5
The risk of soil erosion remains high in Mediterranean regions. 
Mulla erosiooni oht on jätkuvalt suur Vahemere piirkonnas.
These regions, which make up 11 % of the EU’s total land area, experience almost 70 % of the total soil loss which occurs in the EU87. 
Neisse piirkondadesse, mis moodustavad 11% ELi maismaapindalast, on koondunud ligi 70% kogu ELis toimuvast mulla hävimisest87.
The soil loss rate has been reduced in Europe over the past decade by 9.5 % on average, and by 20 % on arable land88. 
Viimasel aastakümnel on mulla kadu Euroopas vähenenud keskmiselt 9,5% aastas ja haritaval maal 20% aastas88.
The data on soil erosion is based on information provided by Copernicus, CORINE, LUCAS and other EU sources. • Droughts: the European Drought Observatory publishes drought-relevant information such as maps of indicators derived from different data sources (e.g. precipitation measurements, satellite measurements, and modelled soil moisture content). 
Andmed mulla erosiooni kohta on pärit sellistest projektidest nagu Copernicus, CORINE, LUCAS ja muudest ELi allikatest. • Põuad: Euroopa põuavaatluskeskus avaldab põudasid käsitlevat teavet, nagu eri andmeallikate (nt sademete mõõtmised, satelliitmõõtmised ja mulla niiskusesisalduse mudelid) põhjal tuletatud näitajate kaardid.
Data shows that the trend of drought frequency and drought duration in dry areas in the EU has increased in recent decades. • Water monitoring: surface water monitoring, carried out by the JRC, shows trends in the area covered by surface water (e.g. new dams), but reveals no information on the quantity of water available or water needs. 
Andmed näitavad, et põudade esinemissagedus ja kestus on ELi kuivades piirkondades viimastel aastakümnetel suurenenud. • Veeseire: Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud pinnavee seire näitab suundumusi pinnaveega kaetud aladel (nt uued tammid), kuid ei anna teavet olemasoleva vee koguse ega veevajaduse rahuldamise kohta.
The results of this monitoring indicate that there has been an increase in the area of surface water in dry areas in the EU (e.g. Spain, Cyprus, Portugal) in recent years. 
Seire tulemused näitavad, et pinnavee pindala on ELi kuivades piirkondades (nt Hispaania, Küpros, Portugal) viimastel aastatel kasvanud.
Groundwater monitoring has also been obligatory in the EU since 2006. • Forest fires: forest fires are monitored by the European Forest Fire Information System, which covers 40 countries in Europe, North Africa and the Middle East. 
ELis on olnud alates 2006. aastast kohustuslik ka põhjavee seire. • Metsatulekahjud: metsatulekahjude seirega tegeleb Euroopa metsatulekahjude teabesüsteem, mis hõlmab 40 riiki Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas.
Although there is no clear correlation between desertification and fires, the Commission considers that climate change has increased the intensity of forest fires, and the length of the fire season in the EU. 
Ehkki kõrbestumise ja tulekahjude vahel ei ole selget seost, on komisjon seisukohal, et kliimamuutused on muutnud metsatulekahjud intensiivsemaks ja tulekahjuhooaja ELis pikemaks.
As a result, it has increased the risk of desertification. 
Selle tagajärjel on suurenenud kõrbestumisoht.
COM(2012) 46 final, 13 February 2012, The implementation of the Soil Thematic Strategy and ongoing activities,. 
COM(2012) 46 final, 13. veebruar 2012. „Mullakaitse teemastrateegia rakendamine ja praegune tegevus“.
JRC presentation (Panagos, P.) to DG AGRI workshop “Identification of challenges related to soil erosion and agriculture”, 2018. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse ettekanne (Panagos, P.) põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi seminaril „Identification of challenges related to soil erosion and agriculture“ (mulla erosiooni ja põllumajandusega seotud väljakutsete kindlakstegemine), 2018.
Additional data related to desertification monitored by the Commission 1 86 87 88 https://esdac.jrc.ec.europa.eu/content/soil-erosion-water-rusle2015 
II LISA 1 86 87 88 https://esdac.jrc.ec.europa.eu/content/soil-erosion-water-rusle2015
ANNEX III 1 Summary of projects relevant to desertification visited during the audit Co-No of Type of project financing projects EU sampled No of completed projects Member States ECA assessment of potential impact on combating desertification source Irrigation inves tments EAFRD 9 6 All visited Member States Mixed ERDF 1 1 Fores try me a s ure s EAFRD 4 4 Italy, C yprus , Portugal Positive, given that the vegetation cover is adapted to the climatic conditions Restoration of dry-stone walls or dykes EAFRD 3 3 Spain, Italy Positive – prevents soil e ros i on Use of better adapted plants LIFE/ LIFE Climate Action 2 0 Spain, Portugal Projects not completed Research on techniques to a ddre s s desertification FP7 2 1 C yprus , Portugal Positive, given that the research results are disseminated ERDF 1 1 Spain Crop rotation EAFRD 1 0 Cyprus Project not completed Land rehabilitation after forest fires EUSF 1 0 Cyprus Project not completed Stabilisation of slopes, increased plant and soil cover ERDF 1 1 Italy Positive – prevents desertification and soil e ros i on Total 25 17 
Kokkuvõte kõrbestumisega seotud projektidest, mida auditi käigus külastati 1 III LISA ERF Valimisse ELi Projekti liik kaasrahastamise allikas kuulunud Lõpule viidud Võimalik mõju kõrbestumise projektide projektide arv Liikmesriigid tõkestamisele (kontrollikoja hinnangul) arv EAFRD 9 6 1 Kõik külastatud liikmesriigid Investeeringud niisutusse 1 Mitmesugune Itaalia, Küpros, Positiivne, kuna taimkate on Metsastamismeetmed Kivimüüride ja vallide taastamine EAFRD 4 4 Portugal ilmastikutingimustesse sobiv EAFRD LIFE / programmi LIFE kliimameetmed 3 3 Hispaania, Itaalia Positiivne – takistab mulla erosiooni Sobivamate taimede kasutamine Kõrbestumise tõkestamise meetodeid käsitlevad teadusuuringud Külvikord FP7 2 2 0 1 Hispaania, Portugal Küpros, Portugal Küpros Projektid lõpule viimata EAFRD 0 Positiivne, kuna uuringutulemusi levitatakse ERF 1 1 1 Hispaania Projekt lõpule viimata Maa taastamine pärast metsatulekahjusid Nõlvade stabiliseerimine, suurem taim-ja muldkate ELSF Kokku 1 0 17 Küpros Projekt lõpule viimata Positiivne – takistab kõrbestumist ja mulla erosiooni ERF 1 25 1 Itaalia
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “COMBATING DESERTIFICATION IN THE EU: A GROWING THREAT IN NEED OF MORE ACTION” EXECUTIVE SUMMARY I. Desertification and land degradation are indeed growing threats at global and European level, as highlighted in the UNCCD (UN Convention to Combat Desertification) Global Land Outlook1, the IPBES (Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services) Land Degradation and Restoration Assessment report2 and the 3rd World Atlas of Desertification3. 
KOMISJONI VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „KÕRBESTUMINE ELis: KASVAV OHT, MILLE TÕKESTAMISEKS TULEB ROHKEM TEGUTSEDA“ KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE I. Kõrbestumine ja mulla degradeerumine on kahtlemata kasvavad ohud nii üleilmsel kui ka Euroopa tasandil, nagu on rõhutatud ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni väljaandes „Global Land Outlook“,1 IPBESi (valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum) mulla degradeerumist ja taastumist käsitlevas hindamisaruandes2 ning kolmandas maailma kõrbestumise atlases3.
While the definition of desertification is enshrined in the UNCCD scope, there is not yet a single and commonly agreed definition of land degradation and land degradation neutrality at European level. 
Kui kõrbestumise määratlus on kõrbestumise tõkestamise konventsiooni raames sätestatud, siis mulla degradeerumise ja mulla degradeerumise neutraalsuse üht ühiselt kokku lepitud määratlust ei ole Euroopa tasandil veel olemas.
This has to be kept in mind when referring to the Land Degradation Neutrality (LDN) concept and related implementing actions. 
Seda tuleb mulla degradeerumise neutraalsuse põhimõttele ja seonduvatele rakendusmeetmetele osutades meeles pidada.
The Commission agrees that desertification and land degradation are current and growing threats in the EU. 
Komisjon on nõus, et kõrbestumine ja mulla degradeerumine on ELis aktuaalsed ja kasvavad ohud.
While land degradation is affecting all EU countries, the risk of desertification is increasing in particular in Southern Europe and in areas bordering the Black sea in Bulgaria and Romania. 
Kui mulla degradeerumine kahjustab kõiki ELi riike, siis kõrbestumisoht suureneb eeskätt Lõuna-Euroopas ning Bulgaaria ja Rumeenia Musta mere äärsetes piirkondades.
A Directive establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC was proposed by the Commission on 22 September 2006 (COM(2006) 232 final) and had to be withdrawn in 2014 in absence of qualified majority in the Council. 
Komisjon tegi 22. septembril 2006 ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (KOM(2006) 232 lõplik), mis tuli aga 2014. aastal tagasi võtta, sest nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust.
Consequently, there is not any other piece of legislation at EU level with a comprehensive approach on this matter. 
Ühtki teist õigusakti, milles lähenetaks sellele küsimusele terviklikult, ELi tasandil ei ole.
Nevertheless, the Commission has been working at different levels on this matter (see §44) and in 2015 the Commission set up an EU Expert Group to implement the soil protection provisions of the 7th EU Environment Action programme (Decision No 1386/2013/EU). 
Komisjon on sellegipoolest selle küsimusega eri tasanditel tööd teinud (vt punkt 44) ja 2015. aastal moodustas komisjon ELi eksperdirühma, et rakendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi (otsus nr 1386/2013/EL) mullakaitset käsitlevaid sätteid.
Additionally, different EU funding programmes address this aspect too. 
Lisaks on seda aspekti käsitletud mitmes ELi rahastamisprogrammis.
The Commission collected data for assessing desertification in the EU in the preparation of its proposal for a Soil Framework Directive (COM(2006)232). 
Komisjon kogus andmeid, et hinnata kõrbestumist ELis, kui ta koostas ettepanekut mulla raamdirektiivi kohta (KOM(2006) 232).
In absence of a dedicated legal framework there is no legal obligation to continue to collect information on desertification at EU level. 
Kuna spetsiaalne õigusraamistik puudub, ei ole mingit õiguslikku kohustust jätkata ELi tasandil kõrbestumise kohta andmete kogumist.
Nevertheless, Commission policies are established and are supporting Member States actions in different aspects (mainly Common Agricultural Policy) to tackle this problem individually and not under the umbrella of an integrated EU policy. 
Komisjon on sellest hoolimata kehtestanud poliitikameetmed, millega toetatakse liikmesriikide meetmeid mitmes eri aspektis (peamiselt ühise põllumajanduspoliitika kaudu), et tegeleda selle probleemiga individuaalselt, mitte ELi integreeritud poliitika raames.
V. The Commission aimed to establish an overall strategy to tackle desertification as part of the EU Thematic Strategy and the proposal for a Soil Framework Directive. 
V. Komisjon oli võtnud sihiks kehtestada üldine strateegia, et tegeleda kõrbestumise probleemiga ELi teemastrateegia ja mulla raamdirektiivi käsitleva ettepaneku raames.
Following the withdrawal of the Soil Framework Directive proposal, the Commission did its best to address this matter under the legal framework in place, through the implementation of the EU Soil Thematic Strategy (COM(2006)232) and the integration of soil protection into other EU policies and programmes (e.g. Common Agricultural Policy, Cohesion and Regional policy, the EU strategy on adaptation to climate change, the Water Framework Directive, Programme for the Environment and Climate Action and Research programmes). 
Pärast mulla raamdirektiivi ettepaneku tagasivõtmist andis komisjon endast parima, et käsitleda seda küsimust kehtivas õigusraamistikus, rakendades ELi mullakaitse teemastrateegiat (KOM(2006)232) ning lõimides mullakaitse muudesse ELi poliitikavaldkondadesse ja programmidesse (nt ühine põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvus-ja regionaalpoliitika, ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia, veepoliitika raamdirektiiv, keskkonna-ja kliimameetmete programm ning teadusprogrammid).
1 https://knowledge.unccd.int/glo 2 https://www.ipbes.net/assessment-reports/ldr 3 https://wad.jrc.ec.europa.eu/ 
1 2 3 https://knowledge.unccd.int/glo. https://www.ipbes.net/assessment-reports/ldr. https://wad.jrc.ec.europa.eu/.
The EU funding programmes envisaged in the next programming period 2021-2027 have broadly the same purposes that the ones currently in place and they will therefore continue to contribute to addressing desertification and land and soil degradation. 
1 2 7
Various Member States initiatives supported by different EU funding programmes aim to tackle desertification in the best possible way within the current legal framework. 
Liikmesriikide mitmesuguste algatustega, mida toetatakse erinevatest ELi rahastamisprogrammidest, püütakse võimalikult hästi tõkestada kõrbestumist kehtiva õigusraamistiku alusel.
The rural development fund sets eligibility conditions which must be met by projects and investments (e.g. irrigation, afforestation) and these include conditions aiming to ensure projects’ sustainable character. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond kehtestab rahastamiskõlblikkuse tingimused (nt niisutamine, metsastamine), mis peavad olema projektide ja investeeringute puhul täidetud ning mis hõlmavad tingimusi, mille eesmärk on tagada projektide kestlikkus.
The Commission proposed to the Member States (in the Council Working Party on International Environment Issues on desertification and in the EU Soil Expert Group) to facilitate exchanges and coordination at EU on land degradation neutrality objective. 
Komisjon tegi liikmesriikidele ettepaneku (rahvusvaheliste keskkonnaküsimustega, eelkõige kõrbestumisega tegelevas nõukogu töörühmas ja ELi mullakaitse eksperdirühmas) hõlbustada ELi tasandil mulla degradeerumise neutraalsuse eesmärgiga seotud teabevahetust ja koordineerimist.
A study being launched by the Commission will further support these efforts by the Commission. 
Neid komisjoni jõupingutusi toetab veelgi komisjoni algatatav uuring.
The Commission accepts the recommendations. 
Komisjon nõustub soovitustega.
Regarding the recommendation on better understanding land degradation and desertification in the EU, the agreement on a common methodology will be subject to Member States’ decision. 
Mis puudutab soovitust jõuda parema arusaamani mulla degradeerumisest ja kõrbestumisest ELis, siis ühise metoodika kokkuleppimine sõltub liikmesriikide otsusest.