natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was only the case for 2 % of the sample of 203 contracts audited. 
203 auditeeritud lepingu puhul oli ühendust võetud vaid 2%-ga.
Providing feedback may help improve the farmers’ awareness and understanding of the environmental effects of the sub-measures implemented, in particular where farmers have changed their practices. 
Tagasiside andmine võib aidata suurendada põllumajandustootjate teadlikkust ja arusaamist rakendatud alameetmetega seonduvast keskkonnamõjust, eriti juhul, kui tootjad on oma majandamisviisi muutnud.
In their programmes, Member States are required to provide the methodology and agronomic assumptions for their calculations. 
Liikmesriikide kavad peavad sisaldama arvutuste tegemise metoodikat ja agronoomilisi eeldusi.
However, they are not required to provide detailed figures and aid calculations, which are indeed not systematically included in the programmes. 
Neilt ei nõuta aga üksikasjalike arvandmete ja toetussummade kalkulatsioonide esitamist, mis ka tõepoolest kavades süstemaatiliselt ei kajastu.
The programmes must also show that appropriate expertise was provided by bodies independent from those responsible for the calculations, which was, however, not systematically done. 
Samuti peab kavadest nähtuma, et ekspertarvamusi andsid kalkulatsioonide eest vastutavatest asutustest sõltumatud asutused, mida ei ole aga süstemaatiliselt tehtud.
A good example is the Piedmont programme, which sets out in detail the expertise provided. 
Heaks näiteks on Piemonte programm, milles esitatakse üksikasjalikult kõik ekspertarvamustega seonduv.
The latter included checking the correctness of the calculations and concluding on whether the applicable legal requirements had been fulfilled. 
Need hõlmasid ka kalkulatsioonide korrektsuse ja kohaldatavate õigusaktide nõuete täitmise kontrolli.
As part of its programme approval procedures, the Commission checked the aid amounts. 
Komisjon kontrollis programmi heakskiitmise menetluste raames toetussummasid.
However, these checks were limited to the ‘plausibility’ of the calculations. 
Nimetatud kontrollid piirdusid siiski vaid kalkulatsioonide „usaldusväärsuse” kontrollimisega.
The above procedures did not prevent mistakes and shortcomings in the calculations of the aid amounts. 
Eespool mainitud menetlustega ei olnud võimalik toetussummade arvutamisel tekkivaid vigu ja puudusi ära hoida.
Simple calculation mistakes of up to 8,5 % of the amounts were found in Andalusia, Piedmont and Sweden. 
Liht-said, kuni 8,5%-ni ulatuvaid arvutusvigu leiti Andaluusias, Piemontes ja Rootsis.
Relevant factors, such as cost savings resulting from a lower fertiliser use, were not taken into account in the calculations as required. 
Asjassepuutuvaid tegureid (nt väetiste väiksema kasutuse tulemusel saadud kokkuhoid) ei võetud alati nõuetekohaselt kalkulatsioonide puhul arvesse.
32 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
32 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Existing procedures also do not prevent agri-environment payments from being made for farming practices that were already applied by the beneficiaries. 
Samuti ei ole olemasolevate menetlustega võimalik ära hoida põllumajandusliku keskkonnatoetuse andmist põllumajandusliku tootmise viisidele, mida abisaajad juba kasutasid.
In Andalusia, beekeepers are compensated under the agri-environment sub-measure for recording their activities in a register, which overlaps considerably with already existing recording requirements. 
Andaluusias antakse mesinikele põllumajanduskeskkonna alameetme raames hüvitist oma tegevuse registrisse kandmise eest, mis kattub suures osas juba olemasolevate registripidamise nõuetega.
In the case of one project visited, a beekeeper had received 1 770 euro for the latter requirements, which in practice consisted in recording a few lines in his register (see Picture 4). 
Ühe külastatud projekti puhul oli mesinik saanud 1770 eurot viimatinimetatud nõuete täitmise eest, mis tegelikkuses tähendas, et ta tegi oma registrisse mõne sissekande (vt foto 4).
Picture 4: Farm register of a Spanish beekeeper visited by the Court. 
Kontrollikoja poolt külastatud Hispaania mesiniku tegevust sisaldav register.
Registration of the movements of beehives is a ‘farming practice’ compensated by the EU’s agri-environment sub-measure. 
Tarude liikumise registreerimine on „põllumajanduslik toot-mine”, mida hüvitatakse ELi põllumajanduskeskkonna alameetme raames.
33 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
33 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The most material shortcoming was found in France for the basic sub-measure aiming to maintain grassland areas in order to protect biodiversity. 
Kõige suurem puudus leiti Prantsusmaa lihtsama alameetme puhul, mille eesmärk oli rohumaade pindala säilitamine bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks.
Around 770 million euro are to be spent on this during the 2007–13 period, of which 235 million euro in EU funds were already spent in 2007–09. 
Sellele on kavandatud ligikaudu 770 miljonit eurot perioodil 2007–2013, millest 235 miljonit eurot ELi vahendeid kulutati juba perioodil 2007– 2009.
The calculations used to justify the aid amounts are mainly based on a reduction of nitrate fertiliser. 
Toetussummade põhjendamiseks kasutatavad kalkulatsioonid tuginevad põhiliselt nirtaatväetiste vähendamisele.
The parameters used for the calculation do not correspond to those actually applied in the areas where the sub-measure is implemented (see Box 4). 
Kalkulatsioonideks kasutatavad parameetrid ei vasta neile, mida tegelikult alameetmete rakendamispiirkonnas kasutati (vt 4. selgitus).
This was not checked by the Commission when it approved the French programme. 
Komisjon seda Prantsusmaa arengukava heakskiitmisel ei kontrollinud.
34 BOX 4 CALCULATION OF AID AMOUNTS DISSOCIATED FROM EXISTING FARMING PRACTICES Around 90 % of the aid amount for the French sub-measure on maintaining grassland is based on the lower income resulting from a reduction of the level of fertilisation on grasslands from 180 kg of nitrate per hectare to 125 kg. 
SELGITUS TOETUSSUMMADE ARVUTAMISEL PUUDUB SEOS TEGELIKU PÕLLUMAJANDUSLIKU TOOTMISEGA Ligikaudu 90% rohumaa säilitamise alameetme toetussummast Prantsusmaal põhineb madalamal sissetulekul, mis saadakse rohumaadel väetiste kasutamise vähendamisel 180 kilogrammilt 125 kilogrammi nitraadini hektari kohta.
Estimates of data from a statistical source used by the national authorities in the calculations show that the levels of fertilisation actually employed are, on average, around 65 kg of nitrate per hectare and therefore well below the threshhold of 125 kg per hectare. 
Riiklike ametiasutuste kasutatud statistilisest allikast saadud prognoosid näitavad, et tegelikkuses kasutatavate väetiste kogus on keskmiselt 65 kg nitraati hektari kohta ning seega tublisti alla maksimaalselt lubatud 125 kg hektari kohta.
This was also confirmed by the three farmers visited by the Court, two of whom used an average of 15 kg of nitrate per hectare and one used 60 kg at the most. 
Seda kinnitasid ka kontrollikoja poolt külastatud kolm põllumajandusettevõtjat, kellest kaks kasutasid keskmiselt 15 kg nitraati hektari kohta ja üks kasutas maksimaalselt 60 kg.
This shows that farmers are being compensated for practices that they were already implementing. 
See näitab, et põllumajandustootjatele antakse hüvitist tootmisviisi eest, mida nad juba rakendavad.
The French authorities explain that the threshhold of 125 kg is a reference practice considered favourable for the environment even though it exceeds the levels of fertilisation actually employed by the farmers. 
Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et maksimaalselt lubatav 125 kg on keskkonnasõbralikuks peetav võrdluspraktika, kuigi see ületab põllumajandustootjate poolt tegelikkuses kasutatavaid väetise koguseid.
These explanations are not in line with the view expressed in a Commission document 18 presented to the Member States, which drew attention to the risk of compensating ‘farmers for whom (parts of ) the obligations are normal practice or to base the calculations on figures which are not representative for a specific region. 
Need selgitused ei ole kooskõlas liikmesriikidele esitatud komisjoni dokumendis18 toodud seisukohaga, milles juhitakse tähelepanu „põllumajandustootjatele, kelle kohustused (või osa neist) on nende puhul tavapraktika või kui kalkulatsioonid põhinevad arvudel, mis ei kehti konkreetse piirkonna kohta.
This risk becomes in particular evident if an aid is calculated as (e.g. nationwide) average without taking into account different agronomic and cost structures in the regions’. 
See oht on kõige suurem siis, kui toetust arvutatakse (nt üleriigilise) keskmisena, ilma erinevate piirkonnale omaste argonoomiliste-ja kulustruktuuride arvesse võtmiseta”.
18 RuralDevelopmentCommittee,WorkingDocumentRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
18 Maaeluarengukomitee,töödokumentRD10/07/2006-lõplik,Põllumajanduskeskkonnakohustusedjanendetõendatavus. Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The value of the parameters used to calculate the aid amounts changes over time with the result that certain sub-measures, like the ones aiming to diversify crop rotation, may become insufficiently attractive to potential beneficiaries in financial terms. 
Toetussummade arvutamisel kasutatavate parameetrite väärtus muutub aja jooksul ning selle tulemusel võivad teatud alameetmed (nt külvikorra mitmekesistamisele suunatud ala-meetmed) potentsiaalsetele abisaajatele rahaliselt ebapiisavalt atraktiivseks muutuda.
This situation occurred for instance in France, where a sub-measure had to be closed for new beneficiaires during 2008 due to a lack of interest. 
Selline olukord tekkis näiteks Prantsusmaal, kus üks alameede tuli huvi puudumisel uutele abisaajatele 2008. aastal sulgeda.
However, most Member States kept aid amounts stable over the duration of the contract to provide some security to farmers and because the cost of adapting aid amounts to changing circumstances could prove higher than the benefit farmers would derive from such change. 
Enamik liikmesriikidest hoidis toetussummad lepingu kehtivuse ajal stabiilsena, et põllumajandustootjatele teatud kindlust pakkuda ning kuna toetussummade kohandamine muutuva olukorraga võib osutuda kulukamaks kui kasu, mis põllumajandustootjad sellest muutusest saaksid.
For the 203 contracts reviewed by the Court, a system of revision of prices existed in 10 % of the cases. the aid amounts are not differentiated enough according to regionaL or LocaL site conditions 63. 
Kontrollikoja uuritud 203 lepingu puhul oli hindade muutmissüsteem kasutusel 10%-l juhtudest. toetussummad ei ole Piirkondlikke või kohalikke tingimusi arvestades Piisavalt erinevad 63.
Agri-environment sub-measures can be implemented in areas with different characteristics (soil quality, rainfall, geography: plains, mountains, etc) which affect the costs and income of the farms. 
Põllumajanduskeskkonna alameetmeid on võimalik rakendada piirkondades, millel on erinevad omadused (pinnase kvaliteet, sademed, geograafia: tasandikud, mäed jne), mis mõjutavad põllumajandusettevõtete kulusid ja sissetulekuid.
Article 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States shall ensure that financial support for agri-environment sub-measures is differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate. 
Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 53 sätestatakse, et liikmesriigid tagavad, et põllumajanduskeskkonna alameetmete rahaline toetus on erinev, et võtta vajaduse korral arvesse piirkondlikke või kohalikke tingimusi ja tegelikku maakasutust.
When insufficiently differentiated average costs and incomes are used to calculate aid amounts for agri-environment, some farms are overcompensated, leading to an inefficient use of public funds, and some are undercompensated, risking that the participation rate may be too low to have an effect. 
Ebapiisava puhul kasutatakse arvutusteks keskmisi kulusid ja sissetulekuid, millest tulenevalt antakse osale põllumajandusettevõtetest liiga suuri hüvitisi, mille tulemusel kasutatakse avalikke vahendeid ebaefektiivselt, ning osale põllumajandusettevõtetest antakse liiga väikseid hüvitisi, mille tulemusel on oht, et osalejate vähesusest tingituna on meetme mõju liiga väike.
As an illustration, 2006 data shows that yields in olive production in Andalusia varied between 0,48 tonnes/hectare in non-irrigated areas and 5,46 tonnes/hectare in irrigated areas. 
2006. aasta andmed näitavad, et Andaluusia oliivitoot-mise saagikus kõikus 0,48 tonnist hektari kohta mitteniisuta-tavates piirkondades 5,46 tonnini hektari kohta niisutatava-tes piirkondades.
Despite these differences, an average of 3,5 tonnes/hectare was used for the aid calculation, without differentiating between irrigated and non-irrigated areas. 
Hoolimata nimetatud erinevustest kasutati toetussummade arvutamiseks keskmiselt 3,5 tonni hektari kohta, ilma niisutatavate ja mitteniisutatavate piirkondade eristamiseta.
The Court identified cases where differentation would provide possible benefits to farmers but with a possible extra administrative cost in four Member States with national programmes (France, Poland, Hungary and Sweden). 
Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus põllumajandustootjad võiksid eristamisest kasu saada, kuid see tähendaks võimalikke lisakulutusi haldamisele nelja liikmesriigi riiklikes arengukavades (Prantsusmaa, Poola, Ungari ja Rootsi).
35 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
35 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
The French authorities decided to use national averages for the basic sub-measure described in Box 4, despite the need to differentiate aid amounts according to plain, mountain and less-favoured areas. 
Prantsusmaa ametiasutused otsustasid 4. selgituses kirjeldatud lihtsamate nõudmistega alameetme puhul kasutada riiklikke keskmisi näitajaid, hoolimata vajadusest erinevate toetussummade järele vastavalt tasandikele, mägedele ja vähemsoodsatele piirkondadele.
If the French aid amounts had been differentiated, the amounts in the plains and less favoured areas could have been respectively 33 % and 20 % lower, representing around 8 million euro of EU funds in 2009. 
Kui Prantsusmaa toetussummad oleks olnud diferentseeritud, oleksid tasandike ja vähemsoodsate piirkondade summad olnud vastavalt 33% ja 20% väiksemad, moodustades 2009. aastal ligikaudu kaheksa miljonit eurot ELi vahendeid.
In Poland, the same amount for income foregone was used for more than 10 different sub-measures, despite the need to differentiate e.g. between arable crops and grassland. 
Poolas kasutati sama suurt saamata jäänud tulu summat enam kui kümne erineva alameetme puhul, hoolimata vajadusest eristada nt põllukultuure ja rohumaad.
The aid amounts were also not differentiated for the various regions despite their very different characteristics. pArticipAtion rAte in bAsic meAsures 67. 
Toetussummasid ei diferentseeritud ka erinevate piirkondade lõikes, hoolimata nende vägagi erinevatest omadustest. lihtsamate meetmetega seotud osalusmäär 67.
However, most Member States do not assess the minimum participation level needed to ensure that sub-measures provide the expected environmental effects and whether the aid amounts are adequate to reach this minimum level. 
Enamik liikmesriikidest ei hinda aga minimaalset osalus-taset, mida vajatakse selleks, et alameetmed tagaksid oodatava keskkonnamõju ning et toetussummad oleksid selle osalejate miinimumtaseme saavutamiseks piisavad.
In Poland, three basic sub-measures representing 75 % of the expenditure in 2008 were implemented on less than 1 % of the utilised agricultural areas of the regions visited by the Court. 
Poola kolm lihtsamate nõudmistega alameedet, mis moodustasid 75% 2008. aasta kulutustest, rakendati vähem kui ühele protsendile kontrollikoja poolt külastatud piirkondades kasutatavatest põllumajanduslikest aladest.
No data is available to demonstrate that such coverage is important enough to result in environmental effects. 
Puuduvad andmed, näitamaks, et see hõlmatus on piisavalt suur keskkonnamõju saavutamiseks.
Despite the low coverage, the aid amounts for these sub-measures were kept significantly below (between 16 % and 44 %) the amounts calculated on the basis of additional costs and income foregone. 
Hoolimata vähesest hõlmatusest hoiti nende alameetmetega seotud toetussummasid oluliselt väiksemana (16–44%) võrreldes täiendavate kulude ja saamata jäänud tulu põhjal arvutatud summadega.
In other cases, aid amounts were increased despite the fact that the participation rate already fulfilled the planned targets. 
Teistel juhtudel suurendati toetussummasid, hoolimata sellest, et kavandatud osalusmäärad olid juba saavutatud.
This led to situations such as in Sweden, which increased threefold the aid amount of one sub-measure despite the fact that the participation target had been reached. 
Selle tulemusel tekkis nt Rootsis olukord, kus ühe alameetme toetussummat suurendati kolm korda, hoolimata sellest, et kavandatud osalejate arv oli juba saavutatud.
36 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
36 Eriaruanne nr 7/2011 – Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud?
Article 39(1) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States should make support available for agri-environment payments throughout their territories in accordance with their specific needs. 
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigid teevad oma territooriumil kättesaadavaks põllumajanduse keskkonnatoetuse vastavalt oma erivajadustele.
All rural development programmes audited show that the environmental pressures are more acute in some regions than in others. 
Kõik auditeeritud maaelu arengukavad näitasid, et keskkonnale avalduv surve on teatud mõnes piirkonnas suurem kui teistes.
The Court reviewed to what extent agri-environmental aid takes account of environmental needs, whether available management tools such as geographical targeting and selection were used and also whether management was innovative and evidence-based. 
Kontrollikoda uuris, mil määral võetakse põllumajandusliku keskkonnatoetuse puhul arvesse keskkonnaalaseid vajadusi, kas kasutati olemasolevaid juhtimisvahendeid (nt geograafiline suunamine ja valik) ning kas juhtimine oli innovatiivne ja tõenditel põhinev.
Finally, the Court reviewed whether the management of funds was focused on delivering environmental effects. 
Lõpuks uuris kontrollikoda, kas vahendite haldamine oli suunatud keskkonnamõju saavutamisele.
LIMITED USE OF TARGETING AND SELECTION PROCEDURES assessments of what wouLd be the right LeveL of geographicaL targeting are not avaiLabLe 72. 
SUUNAMISE JA VALIKUMENETLUSTE PIIRATUD KASUTUS hinnangud geograafilise suunamise õige taseme kohta Puuduvad 72.
Ensuring that funds are spent according to regional needs and priorities is of key importance for enhancing the environmental effects of agri-environment sub-measures. 
Piirkondlikele vajadustele ja prioriteetidele vastava vahendite kasutuse tagamine on keskse tähtsusega põllumajanduskeskkonna alameetmete keskkonnamõju suurendamisel.
This can be achieved through targeting funds to geographical areas, types of farms or farming practices by setting appropriate eligibility criteria. 
Seda on võimalik saavutada vahendite suunamisega konkreetsetesse geograafilistesse piirkondadesse, põllumajandusettevõtetesse või põllumajanduslikku tootmisse asjakohaste abikõlblikkuskriteeriumide kehtestamisega.
Targeting of agri-environment payments has been a permanent issue over the last decade. 
Põllumajandusliku keskkonnatoetuse suunamine on olnud püsivaks probleemiks viimase kümne aasta jooksul.
In its special report from 2000 on ‘Greening the CAP’, the Court criticised the lack of targeting agri-environment schemes to environmental priorities (see Annex I for further details). 
Kontrollikoda kritiseeris oma 2000. aastal avaldatud eriaruandes „ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmine” seda, et põllumajanduse keskkonnakavad ei olnud keskkonnaalastele prioriteetidele suunatud (täiendava teabe saamiseks vt I lisa).
Since then, several evaluations and studies 19 identified a need for improved targeting of agri-environment expenditure to identified needs. 
Alates sellest on mitmes hindamises ja uurimuses19 tuvastatud vajadus põllumajanduskeskkonna kulutuste paremaks suunamiseks määratletud vajadustele.
A recent report from the European Network for Rural Development 20 identified targeting as one of the nine key criteria for the successful delivery of outcomes. 
Euroopa maaelu arengu võrgustiku hiljutises aruandes20 oli suunamine määratletud ühena tulemuste eduka saavutamise üheksast põhikriteeriumist.
In its recent communication ‘The CAP towards 2020’, the Commission advocates improved targeting of the measures under the rural development policy. 
Komisjoni hiljutine teatis „ÜPP eesmärgid 2020. aastaks” sisaldab soovitusi maaelu arengu poliitika meetmete suunamise parandamiseks.
19 See for instance: (1) The evaluation study of November 2004, prepared as part of the Commission’s Impact Assessment of Rural Development programmes in view of post-2006 rural development policy (which identified the improvement of targeting of agri-environment measures as one of the key themes in the improvement of the delivery of rural development policy in the Member Sates and regions) and (2) The research project on ‘Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes’, which was funded between 2004–06 under the sixth EU framework programme (which identified targeting as a key criterion for the environmental performance of agri-environment measures). 
19 Vt näiteks: 1) Komisjoni koostatud alates 2006. aastast maaelu arengu poliitikaga seotud maaelu arengukavade mõju hindamise ühe osana 2004. aasta novembris tehtud hindamisuuring. (Hindamises määratleti põllumajanduskeskkonna meetmete suunamise parandamine liikmesriikides ja piirkondades maaelu arengu poliitika elluviimise parandamise ühe põhiteemana) ja 2) Uurimisprojekt „Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes”, mida rahastati ELi kuuendast raamprogrammist aastatel 2004–2006.
20 Thematic working Group 3, Public goods and public intervention, final report, December 2010. 
20 Temaatiline töörühm 3, Avalikud hüved ja avalik sekkumine, lõpparuanne, detsember 2010.
A relevant targeting approach can channel expenditure to areas where environmental problems are located. 
Asjakohane lähenemisviis võimaldab kulusid suunata keskkonnaprobleemidega piirkondadesse.
This can, for instance, be done by setting eligibility criteria which limit expenditure to precisely defined areas where changes in farming practices are necessary or where existing environmentally friendly farming practices would not be maintained without agri-environmental support. 
Selleks võib näiteks kehtestada abikõlblikkuskriteeriumid, mille kohaselt tuleb kulutused teha täpselt määratletud piirkondades, kus vajatakse põllumajandusliku tootmisega seotud muudatusi või kus olemasolevat keskkonnasõbralikku põllumajanduslikku tootmist ei oleks võimalik ilma põllumajandusliku keskkonnatoetuseta säilitada.
This is illustrated in Figures 3 to 5, which show the distribution of funds with and without geographical targeting. 
See on näidatud joonistel 3–5, millel on kujutatud vahendite jagunemine geograafilise suunamisega ja ilma.
Local needs are better addressed in Figure 5. 
Kohalikke vajadusi on paremini käsitletud joonisel 5.
The same amount of money is used more effectively in Figure 5 as compared to Figure 4, where funds are also spent in areas without environmental problems. 
Sama rahasummat on kasutatud mõjusamalt joonisel 5 võrreldes joonisega 4, kus vahendeid on kasutatud ka keskkonnaprobleemideta piirkondades.