natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU cohesion expenditure planned for 2007–13 is €348.4 billion, or 35.7 % of the total EU budget. 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldatakse ELi eelarvest ühtekuuluvusele 348,4 miljardit eurot (35,7% ELi kogueelarvest).
During 2012, the ECA adopted the following special reports in this area: o Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund (2/2012) assessed the efficiency and effectiveness of the financial engineering measures co-financed by the ERDF during the 2000–06 and the 2007–13 programming periods, based on a sample of projects in the United Kingdom, Germany, Slovakia, Hungary and Portugal as well as an examination of the Commission’s and the Member States’ management, monitoring and information systems. 
2012. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: o ERFi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid (2/2012), milles hinnati ERFi kaasrahastatud finantskorraldusmeet-mete tõhusust ja mõjusust programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013, tuginedes Ühendkuningriigis, Saksamaal, Slovakkias, Ungaris ja Portugalis teostatud projektide valimile ning komisjoni ja liikmesriikide haldus-, seire-ja infosüsteemide läbivaatamisele.
The ECA concluded that the effectiveness and efficiency of ERDF spending on financial instruments for small and medium enterprises were hampered by the regulatory framework being inappropriate for the different types of financial instruments used. 
Kontrollikoda järeldas, et ERFi poolt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvahenditele tehtud kulutuste tõhusust ja mõjusust vähendas eri liiki rahastamisvahendite rakendamiseks ebasobiv õigusraamistik.
Small and medium-sized enterprises (SMEs) are the backbone of the EU’s economy, generating employment, innovation and wealth. 
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi majanduse nurgakiviks, luues töökohti, uuendusi ja jõukust.
However, SMEs may not be able to obtain access to the type and amount of finance they need. 
Neil võib aga puududa juurdepääs vajalikku liiki ja vajalikus mahus rahastamisele.
To support them, the EU uses its enterprise and cohesion policies mainly through grants, and increasingly in the ERDF framework, via financial instruments. 
EL toetab VKEsid oma ettevõtlus-ja ühtekuuluvuspoliitika raames peamiselt toetustega ning järjest rohkem ERFi raames rahastamisvahendite kaudu.
Financial instruments are repayable revolving instruments. 
Rahastamisvahendid on tagasimakstavad ja kapitali taaskasutavad vahendid.
Based on figures provided by the Commission, ERDF allocations to financial engineering instruments amount to around €1.6 billion and €10.4 billion for the 2000–06 and the 2007–13 programming periods respectively. 
Komisjoni andmete kohaselt eraldas ERF finantskorraldusvahenditele programmitöö perioodil 2000–2006 1,6 miljardit eurot ja programmitöö perioodil 2007–2013 10,4 miljardit eurot.
o Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems? 
o Struktuurifondid – kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?
(3/2012) assessed whether the Commission: initiated appropriate corrective actions; ensured the timeliness of their implementation; and had sufficient assurance that its actions led to appropriate financial corrections in respect of past irregularities and to improvements in the systems to prevent their recurrence. 
(3/2012). Aruandes hinnati, kas komisjon algatas asjakohased parandusmeetmed, tagas nende õigeaegse rakendamise ja omas piisavat kindlust selle kohta, et tema tegevus viib asjakohaste finantskorrektsioonide tegemiseni seoses varasemate puudustega ning süsteemide parandamiseni, hoidmaks ära eeskirjade eiramise kordumist.
The audit was carried out mainly on the basis of a review of 40 programmes in which significant deficiencies had been identified. 
Kontrollikoja audit põhines peamiselt 40 sellise rakenduskava läbivaatamisel, milles oli leitud olulisi puudusi.
The ECA found that in regard to deficiencies in Member States’ management and control systems, the Commission had some success in ensuring that financial corrections were correctly applied, but was less successful in obtaining assurance that its actions led to improvements in Member States’ systems. 
Kontrollikoda leidis, et seoses liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemides leitud puudustega oli komisjon teinud mõningaid edusamme finantskorrektsioonide õige kohaldamise tagamisel, kuid ei saanud piisavalt kindlust selle kohta, et tema tegevus aitas kaasa liikmesriikide süsteemide täiustamisele.
Management of Structural Funds expenditure is shared between the Commission and the Member States. 
Struktuurifondide kulutusi haldavad komisjon ja liikmesriigid ühiselt.
Member States prepare multiannual programmes which are assessed and approved by the Commission and later implemented by the Member States. 
Liikmesriigid koostavad mitmeaastased kavad, mida komisjon hindab ja heaks kiidab ning mille liikmesriigid hiljem ellu viivad.
When significant deficiencies are identified in Member States’ management and control systems, the Commission’s objective is to ensure that irregularities are corrected and the systems improved. o Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
Juhul, kui liikmesriikide juhtimis-ja kontrollisüsteemides leitakse olulisi puudusi, on komisjoni eesmärk tagada, et puudused kõrvaldatakse ning süsteeme parandatakse. o Kas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering?
(4/2012) assessed whether, the objectives and outputs of 27 projects co-financed by the ERDF and the Cohesion Fund under the ‘Transport infrastructures’ heading during the 2000–06 period were effective. 
(4/2012). Aruandes hinnati, kas ERFi ja Ühtekuuluvusfondi poolt ajavahemikus 2000–2006 transpordi infrastruktuuri rubriigi alusel kaasrahastatud 27-l meresadamate infrastruktuuriprojektil olid mõjusad eesmärgid ja väljundid.
It assessed the way in which Member States had managed this expenditure and how the Commission had supervised the process. 
Uuriti liikmesriikide poolset kulutuste haldamist ja seda, kuidas komisjon protsessi üle järelevalvet tegi.
The ECA found that cohesion policy investments in transport infrastructure in seaports were effective in only 11 out of the 27 projects audited. 
Kontrollikoda leidis, et ühtekuuluvuspoliitika investeeringud meresadamate transpordiinfrastruktuuri olid 27st auditeeritud projektist mõjusad vaid 11 puhul.
Maritime transport is the second most important mode of transport within the EU. 
Meretransport on ELi tähtsuselt teine transpordiliik.
The Commission forecasts that its use will increase from 3.8 billion tonnes in 2006 to 5.3 billion tonnes by 2018. 
Komisjoni prognooside kohaselt kasvab meretranspordi kaubamaht 2006. aasta 3,8 miljardilt tonnilt 2018. aastaks 5,3 miljardi tonnini.
Since 2000, the EU has made around €6.2 billion available through the Structural and Cohesion Funds to co-finance the construction of seaport infrastructures. 
Alates 2000. aastast on EL struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu meresadamate infrastruktuuri rajamise kaasrahastamiseks eraldanud umbes 6,2 miljardit eurot.
15 Auditing EU transport spending 
15 ELi transpordikulude auditeerimine
16 FINANCIAL FRAMEWORK HEADING — SUSTAINABLE GROWTH o Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
16 FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIK – JÄTKUSUUTLIK KASV o Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
(20/2012) assessed the performance of a sample of 26 waste-management infrastructure projects and reviewed the achievement of EU waste policy objectives as well as the implementation of supporting measures in the eight regions where the infrastructure was located. 
(20/2012). Aruandes hinnati valimisse kuulunud 26 jäätmekäitlustaristu projekti tulemuslikkust ning kontrolliti ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamist ja toetusmeetmete rakendamist kaheksas piirkonnas, kus taristud paiknesid.
The role of the Commission was also examined. The ECA found that the effectiveness of EU structural measures funding for municipal waste management infrastructure was hindered by poor implementation of supporting measures and weaknesses in EU rules and guidelines. 
Kontrolliti ka komisjoni tegevust. Kontrollikoda leidis, et ELi struktuurifondidest olmejäätmete käitlustaristute rahastamise mõjusust vähendas toetusmeetmete puudulik rakendamine ning puudused ELi eeskirjades ja juhistes.
In 2010, each EU-27 citizen generated on average around 500 kg of waste which if not collected, treated and disposed of properly can cause negative environmental impacts. 
2010. aastal tekitas iga EL-27 kodanik keskmiselt ligikaudu 500 kg olmejäätmeid. Kui neid jäätmeid ei koguta, töödelda ega kõrvaldata, võib see keskkonnale negatiivset mõju avaldada.
The EU has introduced common standards and targets in the form of directives for the management of municipal waste, and co-finances waste management infrastructure in specific regions. 
EL on kasutusele võtnud ühtsed standardid ja sihid olmejäätmete käitlemist käsitlevate direktiivide näol ning kaasrahastab jäätmekäitlustaristuid teatud piirkondades.
The EU earmarked €10.8 billion for waste-management infrastructure during the 2000–13 period. o Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency (21/2012) assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost effective by examining whether: the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and if energy efficiency projects in public buildings were cost-effective. 
EL eraldas jäätmekäitlustaristutele perioodiks 2000–2013 10,8 miljardit eurot. o Ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatud energiatõhususe investeeringute kulutasuvus (21/2012). Aruandes analüüsiti, kas ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatud energiatõhususe investeeringud olid kulutasuvad, kontrollides, kas programmitöö ja rahastamise jaoks olid seatud õiged tingimused, mis võimaldasid tagada energiatõhususse tehtavate investeeringute kulutasuvuse, ning kas avaliku sektori hoonete energiatõhususe projektid olid kulutasuvad.
The ECA found that the average payback period for EU energy efficiency investments exceeds 50 years (in extreme cases up to 150 years), which means that funds for such investments could be spent in a more cost-efficient way. 
Kontrollikoda leidis, et ELi energiatõhususe investeeringute keskmine tasuvusaeg on pikem kui 50 aastat (äärmuslikel juhtudel 150 aastat), mis tähendab, et sellisteks investeeringuteks eraldatud vahendeid saaks kulusäästlikumal viisil kasutada.
The cost of increased energy consumption, the depletion of fossil fuel reserves and the effect of human activities on global climate change are drivers of the EU’s recent energy-efficiency policies. 
ELi viimase aja energiasäästupoliitika loomise liikumapanevaks jõuks on kasvava energiatarbimise kulud, fossiilsete kütuste ammendumine ning inimtegevuse mõju glo-baalsetele kliimamuutustele.
Since 2000, the European Union, through its cohesion policy funds, has spent almost €5 billion on co-financing energy efficiency measures in Member States. o Have EU structural measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
Euroopa Liit on alates 2000. aastast ühtekuuluvuspoliitika fondide kaudu liikmesriikide energiatõhususe meetmete kaasrahastamiseks kasutanud ligi 5 miljardit eurot. o Kas ELi struktuurimeetmed on edukalt toetanud mahajäetud tööstus-ja militaaralade taaselustamist?
(23/2012) assessed whether: project objectives were met; the targeting of EU support was based on robust criteria; and the results were achieved at the lowest cost to the EU budget. 
(23/2012). Aruandes hinnati, kas projektide eesmärgid saavutati, kas ELi toetuse suunamine põhines rangetel kriteeriumidel ning kas tulemused saavutati ELi eelarve jaoks madalaima maksumusega.
The ECA audited the performance of 27 regeneration projects involving €231 million in EU co-financing, and reviewed the brownfield site regeneration tools — which are the framework for specific co-financed interventions — in Germany, the United Kingdom, Hungary, Poland and the Czech Republic. 
Kontrollikoda auditeeris 27 taaselustamisprojekti (ELi kaasrahastamise maht 231 miljonit eurot) tulemuslikkust ning uuris liikmesriikide poolt mahajäetud tööstusalade taaselustamiseks kasutatud vahendeid, mis moodustavad kaasrahastatavate erisekkumiste raamistiku. Audit hõlmas Saksamaad, Ühendkuningriiki, Ungarit, Poolat ja Tšehhi Vabariiki.
(The conclusions of this special report are to be published on 18 April 2013.) 
(Eriaruande järeldused avaldatakse 18. aprillil 2013.)
In recent decades, more and more derelict industrial and military sites (so-called ‘brownfield’ sites) have become available. 
Viimastel aastakümnetel on tekkinud üha rohkem mahajäetud tööstus-ja militaaralasid.
Many brownfield sites are contaminated. 
Paljud neist on saastatud.
The regeneration and the reuse of brownfield sites is promoted by EU structural measures in order to protect human health and the environment, and to mitigate urban sprawl. 
Mahajäetud tööstusalade taaselus-tamist ja uuesti kasutusse võtmist edendatakse ELi struktuurimeetmete abil, et kaitsta inimter-vist ja keskkonda ning vähendada valglinnas-tumist.
Total EU funding for this area amounted to €5.7 billion between 2000 and 2013. 
Aastateks 2000–2013 eraldas EL sellele valdkonnale 5,7 miljardit eurot.
o The European Union Solidarity Fund’s response to the 2009 Abruzzi earthquake: The relevance and cost of the operations (24/2012) assessed whether: the operations financed were compliant with the European Union Solidarity Fund (EUSF) regulation; and whether the ‘CASE’ building project (representing the majority of the spending) was well planned and designed; and implemented with due regard to economy. 
o Euroopa Liidu solidaarsusfondi abi 2009. aasta Abruzzi maavärina puhul: tegevuse asjakohasus ja maksumus (24/2012). Aruandes hinnati, kas rahastatud tegevus oli kooskõlas Euroopa Liidu solidaarsusfondi määrusega, kas CASE-projekt (millele eraldati suurem osa vahenditest) oli hästi kavandatud ja üles ehitatud ning kas seda rakendati säästlikult.
The ECA found that while the other projects financed were eligible, the CASE project did not comply with the EUSF regulation. 
Kontrollikoda leidis, et teised rahastatud projektid olid rahastamiskõlblikud, kuid CASE-projekt ei vastanud Euroopa Liidu solidaarsusfondi määrusele.
Furthermore, there were shortcomings in planning the CASE project, and in ensuring the economy of its implementation. 
Lisaks oli CASE-projekti kavandamine ja rakendamise säästlikkuse tagamine puudulik.
The European Union contributed €0.5 billion to the Italian emergency response from its Solidarity Fund, which was used for emergency operations, to provide temporary housing and schools and for the CASE project for building seismically resilient houses. 
Euroopa Liit eraldas solidaarsusfondist Itaaliale erakorralisteks meetmeteks pool miljardit eurot, mida kasutati hädaabimeetmeteks, ajutise majutuse ja koolide rajamiseks ning CASE-projekti raames seismiliselt vastupidavate hoonete rajamiseks.
Cathedral in L’Aquila, Italy, almost four years after the 2009 earthquake o Are tools in place to monitor the effectiveness of European Social Fund spending on older workers? 
Katedraal L’Aquila linnas Itaalias ligi neli aastat pärast 2009. aasta maavärinat o Kas Euroopa Sotsiaalfondi poolt eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutuste mõjusust kontrollitakse asjakohaste vahenditega?
(25/2012) assessed whether, and to what extent, the Member States and the Commission developed and used the required tools to determine whether the objectives for older workers had been achieved. 
(25/2012). Aruandes hinnati, kas ja millisel määral on liikmesriigid ja komisjon välja arendanud ning kasutusele võtnud vahendid, mille abil hinnata eakamate töötajatega seotud eesmärkide saavutamist.
Six programmes with a value of €222 million were selected, covering four Member States (Germany, Italy, Poland and the United Kingdom). 
Auditeerimiseks valiti kuus programmi, mille rahaline maht on 222 miljonit eurot ja mis hõlmavad nelja liikmesriiki (Saksamaa, Itaalia, Poola ja Ühendkuningriik).
The ECA found that neither the Member States nor the Commission can say to what extent the actions funded by the ESF have actually benefited older workers. 
Kontrollikoda leidis, et ei liikmesriikidel ega komisjonil ole võimalik kindlaks teha, mil määral on ESFist rahastatud meetmed eaka-kaid töötajaid aidanud.
From 2007 to the end of 2013, ESF spending to assist Member States in the field of employment will amount to over €75 billion, representing around 8 % of the total EU budget. 
Alates 2007. aastast kuni 2013. aasta lõpuni on ESFi poolt liikmesriikidele tööhõive vallas eraldatavate vahendite maht üle 75 miljardi euro, mis moodustab ELi kogueelarvest ca 8%.
One of the main disadvantaged groups is older workers. 
Eakamad töötajad moodustavad ühe peamise ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest.
18 FINANCIAL FRAMEWORK HEADING — PRESERVATION AND MANAGEMENT OF NATURAL RESOURCES The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
18 FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIK – LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE ELil on põllumajanduse, maaelu arengu, kalanduse ja keskkonna valdkonnas ulatuslikud poliitilised ülesanded.
Planned expenditure for 2007–13 is €413.1 billion, representing 42.3 % of the total EU budget. 
Ajavahemikul 2007–2013 on valdkonna kavandatud kulutused kokku 413,1 miljardit eurot (42,3% ELi kogueelarvest).
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the Common Agricultural Policy (CAP). 
Kolm neljandikku summast eraldatakse põllumajandustootjatele makstavateks otsetoetusteks ja põllumajandusturgudele. Neid toetusi rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, mis moodustab ühise põllumajanduspoliitika esimese samba.
A further fifth of spending goes to EU support for Rural Development (RD), which is financed from the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
Viiendik eelarvest kulub ELi maaelu arengu toetuseks, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ehk ühise põllumajanduspoliitika teisest sambast.
During 2012, the ECA adopted the following special reports in this area: o The reform of the common organisation of the market in wine: progress to date (7/2012) assessed the progress achieved regarding one of the main objectives of the wine reform: improving the balance between supply and demand. 
2012. aastal võttis kontrollikoda selles valdkonnas vastu järgmised eriaruanded: o Veinituru ühise korralduse reform: senised edusammud (7/2012). Aruandes hinnati saavutatud edusamme, mis on seotud reformi ühe põhieesmärgiga: parandada pakkumise ja nõudluse tasakaalu.
The audit focused on the ‘grubbing-up’ and ‘restructuring and conversion’ of vineyard measures, which are the two largest areas of spending and are crucial to the achievement of the objective of improving the balance between supply and demand. 
Audit keskendus väljajuurimis-ning viinamarjaistanduste ümberkorraldamis-ja muutmis-meetmetele, kuna need on suurimad kuluvaldkonnad ning pakkumise ja nõudluse tasakaalu parandamise eesmärgi saavutamisel olulised.
The ECA found that these two measures worked against each other and the structural surplus was not significantly reduced. 
Kontrollikoda leidis, et need kaks meedet olid omavahel vastuolus ning struktuurilist ülejääki oluliselt ei vähendatud.
The budget made available by the EU for grubbing-up in the three-year application period of the measure from 2008–09 to 2010– 11 was €1.1 billion. 
Viinamarjaistanduste väljajuurimiskavale meetme kolmeaastaseks taotlusperioodiks (2008–2009 kuni 2010–2011) ELi poolt eraldatud eelarve oli 1,1 miljardit eurot.
For restructuring and conversion, €4.2 billion had been allocated to the measure for the 10 years to 2010. o Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings (8/2012) assessed whether EU aid for the modernisation of agricultural holdings was directed to EU priorities and specific needs in Member States. 
Ümber-korraldamis- ja muutmiskava kümneaastase rakendusperioodi (2001–2010) eelarve oli 4,2 miljardit eurot. o Põllumajandusettevõtete moderniseerimiseks antud ELi abi suunamine (8/2012). Aruandes hinnati, kas põllumajandusettevõtete moderniseerimiseks antud ELi abi oli suunatud ELi prioriteetidele ja liikmesriikide konkreetsetele vajadustele.
The ECA found that the modernisation of agricultural holdings measure would have had greater potential if funds were better targeted to EU priorities and Member States’ specific needs and if selection procedures were applied effectively. 
Kontrollikoda leidis, et põllumajandusettevõtete moderniseerimise meetme potentsiaali oleks paremini kasutatud, kui vahendeid oleks täpsemini suunatud ELi prioriteetidele ja liikmesriikide konkreetsetele vajadustele ning kui valikumenetlusi oleks mõjusalt rakendatud.
This aid finances investments in agricultural holdings, which may range from simple items such as farm tools and wooden fruit boxes, to complex projects such as biogas installations. 
Kõnealuse abiga rahastatakse põllumajandusettevõtete investeeringuid, mis võivad hõlmata lihtsaid kuluartikleid, nagu põllumajandusettevõtte tööriistad ja puidust puuviljakorvid, kuni keeruliste projektideni, nagu biogaasiseadmed.
The EU budget for this are a totals €11.1 billion (financed through the EAFRD) for the 2007–13 programming period, representing around 11 % of all the EU’s planned spending on rural development. 
Aastateks 2007–2013 meetmele eraldatud ELi eelarve on kokku 11,1 miljardit eurot (rahastatakse EAFRD kaudu), mis moodustab ligikaudu 11% kõikidest ELi maaelu arendamisele kavandatud kulutustest.
o Audit of the control system governing the production, processing, distribution and imports of organic products (9/2012) assessed whether the control system for organic products provides sufficient assurance that the key requirements for organic production, processing, distribution and imports are fulfilled. 
o Mahepõllumajanduslike toodete tootmise, töötlemise, turustamise ja impordi kontrollisüsteemi audit (9/2012). Aruandes hinnati, kas mahepõllumajanduslike toodete kontrollisüsteem annab piisava kindluse selle kohta, et mahepõllumajanduse toodete tootmise, töötlemise, turustamise ja impordi põhinõuded on täidetud.
It looked at how the various institutions involved (the European Commission and the relevant Member State authorities, accreditation bodies and control bodies) fulfilled their responsibilities within the EU, as well as at the management of import schemes. 
Keskenduti sellele, kuidas asjaomased institutsioonid (Euroopa Komisjon ning liikmesriikide pädevad asutused, akrediteerimis-ja kontrolliasutused) on oma ülesandeid täitnud nii ELi siseselt kui impordikorra haldamisel.
The ECA found that competent authorities in Member States encountered difficulties in ensuring traceability of organic products, together with weaknesses in the system that need to be addressed to provide sufficient assurance that the system is operating effectively and that consumer confidence is not undermined. 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide pädevatel asutustel on probleeme mahepõllumajanduslike toodete jälgitavuse tagamisega. Samuti esineb süsteemis puudusi, mis tuleb kõrvaldada, et anda piisav kindlus selle kohta, et süsteem toimib mõjusalt ning et tarbija usaldust ei õõnestata.