natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the majority of interventions in Afghanistan, Iraq and Sudan the planned implementation period was exceeded, in general due to the unrealistic timeframe set out in the contribution agreements, which underestimated the difficult situation in these countries. 
Enamiku Afganistani, Iraagi ja Sudaani sekkumiste puhul venis rakendamine kavandatust pikemaks enamasti kaasrahastamise kokkulepetes sätestatud ebarealistlike ajakavade tõttu, mis ala-hindasid riikides valitsevaid keerulisi olusid.
A large proportion of reports are still delayed, not detailed enough (e) Given the challenging circumstances in which the projects were implemented, sustainability of results is in general difficult to guarantee. 
19 projektist neli viidi ellu esialgse ajakava piires, mitme projekti ajakava pikenes aga enam kui kaks korda. e) Projektide elluviimise keerulistest tingimustest tulenevalt on tulemuste jätkusuutlikkust üldiselt raske tagada.
However, the majority of the results achieved were assessed as having reasonable chances of sustainability. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
Sellegipoolest hinnati enamiku saavutatud tulemuste jätkusuutlikkuse võimalusi suhteliselt headeks. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
(f ) V. The Commission has not sufficiently focused on efficiency aspects given that the cost assessments carried out were limited and not systematically documented. 
f ) V. Võttes arvesse projektikulude hindamise pealiskaudsust ja ebasüstemaatilist dokumenteerimist, ei ole komisjon küllaldaselt keskendunud tõhususe aspektidele.
In addition, the Court identified shortcomings in this area in almost half (nine out of 19) of the sampled projects while for seven projects sufficient information was not available. 
Lisaks leidis kontrollikoda selles valdkonnas puudusi pea pooltes valimisse kuulunud projektides (üheksal juhul 19st) ning seitsmel juhul küllaldane teave puudus.
EXECUTIVE SUMMARY (b) The reporting of the funded activities should be further improved in order to enable the Commission to assess the effectiveness and efficiency of the projects financed on a timely basis. 
KOKKUVÕTE b) Rahastatud tegevuste kohta tehtavat aruandlust peaks parandama, et võimaldada komisjonil õigeaegselt hinnata rahastatud projektide mõjusust ja tõhusust.
The Commission should follow up all instances where reporting is judged to be unsatisfactory. (c) A systematic assessment of the efficiency of funded projects should be carried out and benchmarks should be developed for standard costs where feasible. 
Komisjon peaks võtma meetmeid kõigil tasanditel, kus aruandlus on mitterahuldav. c) Peab süstemaatiliselt hindama rahastatud projektide tõhusust ja võimaluse korral kulude jaoks välja töötama standardsed võrdlusalused.
On the basis of its observations, the Court makes the following recommendations to further improve the effectiveness and efficiency of the interventions: (a) The contribution agreements should include objectives which are well adapted to the specific circumstances, quantified indicators to measure the achievement of these objectives, where possible, and a realistic timeframe. 
Kontrollikoda teeb oma tähelepanekute põhjal järgmised soovitused sekkumiste mõjususe ja tõhususe edasiseks parandamiseks: a) Kaasrahastamise kokkulepped peaksid sisaldama konkreetsetele oludele hästi kohandatud eesmärke, võimaluse korral nende eesmärkide saavutamist mõõtvaid arvnäitajaid, ning realistlikku ajakava.
MAP SHOWING THE COUNTRIES COVERED BY THIS AUDIT 7 Source: Eurostat. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
AUDITIGA HÕLMATUD RIIKE KUJUTAV KAART 7 Allikas: Eurostat. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
Over the last two decades efforts have been made to coordinate and harmonise development cooperation with the objective of further increasing aid effectiveness. 
Viimasel kahel aastakümnel on tehtud jõupingutusi arengukoostöö koordineerimise ja ühtlustamise nimel eesmärgiga veelgi suurendada abi mõjusust.
This focus on results was most notably reflected in the 2000 millennium development goals. 
Tulemustele suunatud rõhuasetus tuleb eriti esile ÜRO aastatuhande arengueesmärkides.
The Commission continued this policy with its commitment in 2005 in the Paris Declaration on Aid Effectiveness as well as in the European Consensus on Development to coordinate aid in close cooperation with international organisations like the United Nations. 
Komisjon jätkas seda poliitikat nii 2005. aastal allkirjastatud abi tõhusust käsitlevas Pariisi deklaratsioonis kui ka Euroopa arengukonsensuse raames võetud kohustusega koordineerida abi tihedas koostöös ÜRO taoliste rahvusvaheliste organisatsioonidega.
As a result of the decision to intensify cooperation with the UN, but also due to the major crises in Afghanistan, Iraq and Sudan, Commission aid implemented through UN organisations increased considerably. 
Tingituna otsusest tihendada koostööd ÜROga, kuid ka Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis aset leidnud tõsiste kriiside tõttu on komisjoni ÜRO organisatsioonde kaudu rakendatud abi maht märkimisväärselt kasvanud.
For the Commission’s EuropeAid Cooperation Office (EuropeAid) alone the funds channelled through the UN rose from 144 million euro in 2001 to 935 million euro in 2009, reaching a peak of over 1 billion euro in 2006 (see Figure 1). 
Ainuüksi komisjoni koostöötalituse EuropeAid ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud abi suurenes 144 miljonilt eurolt 2001. aastal 935 miljoni euroni 2009. aastal ning tipnes enam kui ühe miljardi euro suuruse summaga aastal 2006 (vt joonis 1).
FIGURE 1 EUROPEAID CONTRIBUTIONS TO UN ORGANISATIONS 2001–09 (MILLION EURO) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source: European Commission. 
JOONIS 1 EUROPEAIDI ÜRO ORGANISATSIOONIDE KAUDU SUUNATUD ABI 2001–2009 (MILJONIT EUROT) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Allikas: Euroopa Komisjon.
POLICY FRAMEWORK 4. 
POLIITIKARAAMISTIK 4.
The method of implementing the EU budget through international organisations like the UN is called joint management1. 
Euroopa Liidu eelarve täitmist ÜRO-taoliste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu nimetatakse ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtavaks halduseks1.
The basic principle of joint management is to delegate certain implementation tasks to international organisations by relying on their control systems. 
Ühise halduse aluspõhimõtteks on teatud rakendusülesannete delegeerimine rahvusvahelistele organisatsioonidele, usaldades seejuures nende kontrollisüsteeme.
However, the overall responsibility for the management of the budget and for ensuring value for money remains with the Commission2. 
Üldvastutus eelarve täitmise eest ja kuludele vastava tulu saamise eest lasub siiski komisjonil2.
EU funds channelled through United Nations organisations can be implemented in the following ways: (a) contributions to specific projects either as the only donor or together with other donors; (b) contributions to Multi-Donor Trust Funds3, typically used in crisis (either post-conflict or post-disaster) situations. 
ÜRO organisatsioonide kaudu suunatavaid ELi vahendeid rakendatakse järgnevalt: a) konkreetsete projektide rahastamine kas üksi või koos teiste rahastajatega; b) tavaliselt kriisiolukordades (peale konflikti või katastroofi) kasutatavate mitme rahastajaga usaldusfondide3 kaasrahastamine.
The basic idea of trust funds is that donors contribute to the fund without allocating the money to specific activities or objectives (no ‘earmarking’). 
Usaldusfondi põhimõte on see, et abiandjad rahastavad fondi, kuid summad ei ole eraldatud mingite kindlate tegevuste või eesmärkide jaoks.
General objectives are then set for the fund as a whole, which might be further specified in objectives for the underlying projects or activities. 
Fondil kui tervi-kul on üldised eesmärgid, mida võidakse hiljem põhiliste projektide ning tegevuste jaoks täpsustada.
About 26 % of the contributions to UN organisations are through Multi-Donor Trust Funds4. 
Umbes 26% ÜRO organisatsioonidele eraldatud abirahast suunatakse mitme rahastajaga usaldusfondide kaudu4.
Examples are the interventions in Afghanistan and in particular Iraq, where Commission funding has, until recently, almost exclusively been channelled through Multi-Donor Trust Funds; (c) contributions to the general budget of a UN organisation. 
Näiteks võib tuua sekkumised Afganistanis ja eriti Iraagis, kus komisjon andis rahalist abi kuni viimase ajani pea täielikult mitme rahastajaga usaldusfondide kaudu; c) ÜRO organisatsiooni üldeelarve kaasrahastamine.
This specific approach is used for the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) in the occupied Palestinian territory. 
Seda lähenemisviisi kasutatakse okupeeritud Palestiina aladel tegutseva ÜRO Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava abiorganisatsiooni (UNRWA) puhul.
The Commission’s annual contribution of 66 million euro represents about a quarter of the UNRWA general budget. 
Komisjoni eraldatud 66 miljoni euro suurune iga-aastane abisumma moodustab UNRWA üldeelarvest umbes neljandiku.
1 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1). 
1 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
Article 163 of Title IV relating to external actions states that actions may be implemented either on a centralised basis by the Commission or on a decentralised basis by the beneficiary third country or countries, or jointly with international organisations. 
Välistegevust käsitleva IV jaotise artikkel 163 sätestab, et meetmeid võib (võivad) rakendada kas tsentraliseeritult komisjon või detsentraliseeritult abi saav kolmas riik või abi saavad kolmandad riigid või võidakse seda teha ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.
2 Article 317 TFEU states that the Commission shall implement the budget on its own responsibility and having regard to the principles of sound financial management. 
2 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317 sätestab, et komisjon täidab eelarvet omal vastutusel ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.
3 Multi-Donor Trust Funds as defined by UNDP are ‘a funding instrument through which donors pool resources to support national priorities and facilitate UN agencies to work and deliver in close coordination and collaboration’ (see http:// www.undp.org/mdtf/trustfunds. shtml). 
3 Mitme rahastajaga usaldusfond on UNDP definitsiooni kohaselt „rahastamisvahend, mille kaudu abiandjad ühendavad ressursse selleks, et toetada riiklike prioriteetide saavutamist ning võimaldada ÜRO allorganisatsioonidel omavahel tihedalt koostööd tehes abi osutada”; vt http://www.undp.org/ mdtf/trustfunds.shtml.
4 European Commission: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009). 
4 Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile Euroopa Ühenduse üldeelarvest alates 2003. aastast toetatud mitme rahastajaga usaldusfondide kohta (10.2.2009).
9 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
9 Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
The EU contributions are governed by the following regulations and agreements: (a) the Financial Regulation of the European Communities sets out the basic principles for channelling funds through international organisations. 
ELi kaasrahastamist reguleerivad järgmised määrused ja lepingud: a) Euroopa ühenduste finantsmäärus sätestab aluspõhimõtted vahendite suunamiseks rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.
It specifies the cases in which joint management can be used and states as a condition for joint management that the international organisation shall apply internationally accepted standards for accounting, auditing, internal control and procurement; (b) the 2003 Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) between the EU and the UN together with the other related agreements, aim to translate the requirements of the Financial Regulation into contractual terms. 
Seal määratletakse juhud, millal ühist haldust võib kasutada, ja sätestatakse tingimus, et rahvusvaheline organisatsioon kohaldab rahvusvaheliselt tunnustatud ar-vestusstandarditega võrdseid garantiisid tagavaid auditeerimise, sisekontrolli ning hangete standardeid; b) 2003. aastal ELi ja ÜRO vahel sõlmitud finants-ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) ning teiste seonduvate lepingute eesmärgiks on finantsmääruse nõuete esitamine lepingutingimuste vormis.
The FAFA applies to all funding agreements between the Commission and the UN and sets out a framework intended to enhance cooperation by allowing UN organisations to manage contributions in accordance with their own procedures; (c) a contribution agreement is signed for each UN action funded by the Commission, stating the amount of funding, the objectives of the action, the activities to be carried out, their timing and the reporting requirements. 
FAFAt kohaldatakse kõigi komisjoni ja ÜRO vaheliste rahastamislepingute puhul ning sellega kehtestatakse koostööd edendav raamistik, mis võimaldab ÜRO organisatsioonidel hallata abisummasid vastavalt nende endi menetlustele; c) iga komisjoni poolt rahastatava ÜRO meetme kohta sõlmitakse kaasrahastamise kokkulepe, mis kirjeldab abi summat, meetme eesmärke, kavandatud tegevusi, nende ajakava ja nõutavat aruandlust.
10 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
10 Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
11 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
11 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 7.
The subject of this audit is Commission aid channelled through United Nations organisations. 
Käesoleva auditi teema on ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud komisjoni abi.
It is the second part of an audit divided into two phases5. 
Tegu on kaheosalise auditi teise osaga5.
The overall audit question for phase 1 and phase 2 was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations. 
Auditi esimese ja teise osa üldine auditiküsimus oli, kas abiraha suunamine ÜRO kaudu toob kuludele vastavat kasu.
The first phase addressed decision-making and monitoring systems. 
Esimene osa käsitles otsustusprotsesse ja järelevalvet.
The main findings were: (a) the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most efficient and effective option; (b) monitoring arrangements did not provide adequate information on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives. 
Põhilised leiud olid järgmised: a) otsustest rakendada abi ÜRO kaudu ei nähtunud, et see oleks kõige tõhusam ja mõjusam valikuvõimalus; b) järelevalvemenetlused ei andnud asjakohast teavet rahastamiskorra põhjalikkuse ja eesmärkide saavutamise kohta.
The second phase evaluates the achievement of objectives. 
Auditi teises osas uuritakse seatud eesmärkide täitmist.
It complements the first phase by assessing whether EU contributions channelled through United Nations organisations are an effective, efficient and sustainable way of delivering aid in conflict-affected countries6. 
See täiendab esimest, hinnates, kas konfliktidest mõjutatud riikides rakendatava abi suunamine ÜRO organisatsioonide kaudu oli tõhus ja mõjus abi andmise viis6.
It does not review the action taken by the Commission to address the issues raised in the first phase. 
Teises osas ei kontrollita auditi esimeses osas tõstatatud küsimuste komisjonipoolset käsitlemist.
The audit focused on conflict-affected countries mainly for reasons of materiality. 
Audit keskendus konfliktidest mõjutatud riikidele tulenevalt olulisuse põhimõttest.
Seven of the 10 countries which received most funding channelled through the UN in the period 2006–08 were conflict-affected: Iraq, Palestine, Afghanistan, Sudan, Côte d’Ivoire, Somalia and Sri Lanka. 
Kümnest ajavahemikus 2006–2008 kõige enam ÜRO kaudu suunatud abi saanud riigist seitse olid konfliktidest mõjutatud: Iraak, Palestiina, Afganistan, Sudaan, Côte d’Ivoire, Somaalia ja Sri Lanka.
These seven countries received 39 % of total EuropeAid funding channelled through the UN, whilst the remaining 61 % was spread across more than 80 countries (see Figure 2). 
Need seitse riiki said 39% kogu EuropeAidi ÜRO kaudu suunatud abist, ülejäänud 61% jagunes enam kui 80 riigi vahel (vt joonis 2).
5 The first phase has been completed with the Special Report published in January 2010 (European Court of Auditors, Special Report No 15/2009 ‘EU assistance implemented through United Nations organisations: decision-making and monitoring’). 
5 Esimene osa avaldati eriaruandena 2010. aasta jaanuaris (Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 15/2009:„ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve”).
6 The Financial Regulation states in Article 27 that ‘Budget appropriations should be used in accordance with the principle of sound financial management, namely in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness.’. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
6 Finantsmääruse artiklis 27 sätestatakse: „Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt”. Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
The audit question was addressed by examining a sample of projects in Afghanistan, Iraq and Sudan during the period 2006–08. 
Auditiküsimusele vastamiseks uuriti auditi käigus valimit ajavahemikus 2006–2008 Afganistanis, Iraagis ja Sudaanis teostatud projektidest.
These three countries roughly represent one quarter of all EU funds channelled through UN organisations during this period. 
Need kolm riiki said umbes neljandiku kogu mainitud perioodil ÜRO organisatsioonide kaudu suunatud ELi abist.
The projects were selected on the basis of materiality. 
Projektide valiku aluseks oli olulisus.
They represented about 80 % of the total contributions to the three countries concerned during the period 2006-08 (see Figure 3). 
Nad moodustasid umbes 80% ajavahemikus 2006–2008 valitud kolme riiki suunatud abist (vt joonis 3).
The most common activities of the projects in the sample were de-mining, support to refugees, the preparation of elections, rehabilitation and capacity building. 
Valimisse langenud projektide kõige levinumateks tegevusteks olid demineerimine, põgenike abistamine, valimiste ettevalmistamine, rehabilitatsioon ning suutlikkuse arendamine.
12 FIGURE 2 COUNTRIES RECEIVING EU FUNDS CHANNELLED THROUGH THE UN 2006–08 (MILLION EURO AND %) Iraq: 248 mio 10% Palestine: 236 mio 9% Afghanistan: 190 mio 8% Sudan:163mio 6% Bangladesh: 154 mio 6% Ukraine: 80 mio 3% Côte d ́Ivoire: 48 mio 2% Somalia: 48 mio 2% Other: 1 269 mio 50% Sri Lanka: 41 mio Thailand: 41 mio 2% 2% Source: European Commission. 
12 JOONIS 2 AASTATEL 2006–2008 ÜRO KAUDU SUUNATUD ELi ABI SAANUD RIIGID (MILJONIT EUROT JA %) Iraak: 248 10% Palestiina: 236 9% Afganistan: 190 8% Sudaan: 163 6% Bangladesh: 154 6% Ukraina: 80 3% Côte d’Ivoire: 48 2% Somaalia: 48 2% Muud: 1 269 50% Sri Lanka: 41 Tai: 41 2% 2% Allikas: Euroopa Komisjon.
The audit results are based on: (a) an analysis of general documentation concerning funds channelled through the UN including the Commission’s evaluation of its cooperation with the UN; (b) a documentary review of a sample of 23 contributions to 19 projects (including three trust funds) on the basis of contribution agreements and financial, progress and audit reports (see Annex); (c) interviews with Commission and UN staff; (d) an on-the-spot audit in Sudan; (e) meetings at the UNDP’s Multi-Donor Trust Fund Office in New York. 
Auditi tulemuste aluseks on: a) ÜRO kaudu suunatud abi kohta käiva üldise dokumentatsiooni analüüs, mis hõlmas ka komisjoni enda hinnanguid ÜROga tehtavale koostööle; b) 19 projektile (k.a kolmele usaldusfondile) antud 23 toetus-maksest koosneva valimi dokumentide (kaasrahastamise kokkulepped, finants-, edu-ja auditiaruanded) läbivaatamine (vt lisa); c) intervjuud komisjoni ja ÜRO töötajatega; d) Sudaanis tehtud kohapealne audit; e) kohtumised UNDP mitme rahastajaga usaldusfondi kontoris New Yorgis.
13 FIGURE 3 156 190 204 TOTAL FUNDING 2006–08 AND SAMPLE SIZES 300 250 200 150 100 50 0 Source: European Commission. 
13 JOONIS 3 190 204 156 KOGURAHASTAMINE AASTATEL 2006–2008 JA VALIMITE SUURUS 300 250 200 150 100 50 0 Allikas: Euroopa Komisjon.
Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries Afghanistan Iraq Sudan Total amount of sampled projects (million euro) Total contributions 2006–08 (million euro) 248 130 163 
Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus Afganistan Valimi projektide kogusumma (miljonit eurot) Sudaan Iraak Osamaksed 2006–2008 kokku (miljonit eurot) 248 130 163
The decision to fund projects in conflict-affected countries entails a substantial level of risks, which can only to a certain extent be mitigated. 
Konfliktidest mõjutatud riikides tehtavate projektide rahastamisega kaasnevad olulised riskid, mida saab vaid teatul määral vähendada.
The question of whether these inherent risks are acceptable is a political decision and therefore not the subject of this audit. 
See, kas loomupärased riskid on vastuvõetavad või mitte, sõltub poliitilisest otsusest ning jääb auditi vaatluse alt välja.
No on-the-spot visits could be carried out for two out of the three countries (Iraq and Afghanistan), due to the fact that these countries were in a post-conflict if not conflict situation at the time of the audit. 
Kahes riigis kolmest (Iraak ja Afganistan) ei saanud kohapealseid kontrolle teha, sest mõlemas riigis oli auditi läbiviimise ajal konflikt äsja lõppenud või kestis veel edasi.
This limited the assessment of effectiveness, efficiency and in particular sustainability. 
See seadis piirangud abi mõjususe, tõhususe ning eriti just jätkusuutlikkuse hindamisele.
14 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
14 Eriaruanne nr 3/2011 — ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktidest mõjutatud riikides antava ELi abi tõhusus ja mõjusus
15 OBSERVATIONS MONITORING SYSTEMS AND PROJECT DESIGN AS KEY FACTORS FOR EFFECTIVENESS AND EFFICIENCY 17. 
15 TÄHELEPANEKUD JÄRELEVALVE-JA PROJEKTIDE KAVANDAMISE SÜSTEEMID ON MÕJUSUSE NING TÕHUSUSE TAGAMISEKS KÕIGE TÄHTSAMAD 17.
This part of the report outlines the audit findings relating to the key aspects of efficiency, effectiveness and sustainability. 
Auditiaruande selles osas esitatakse mõjususe, tõhususe ja jätkusuutlikkusega seotud auditileiud.
To ensure that these are attainable it is essential to put in place the necessary building blocks, two of the most important being solid project design and adequate monitoring and reporting. 
Nende saavutamiseks on vajalik kindlate komponentide olemasolu, millest kaks kõige tähtsamat on projektide põhjalik kavandamine ning asjakohane järelevalve ja aruandlus.