natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This will incentivise the Member States to remedy problems faster in order to be able to include related expenditure in the accounts, and is likely to contribute to a significant speeding‐up of the process compared to the 2007‐2013 period. 
See ergutab liikmesriike kõrvaldama probleeme kiiremini, et seotud kulutusi oleks võimalik raamatupidamise aastaaruandes kajastada, ning aitab protsessi võrreldes perioodiga 2007–2013 tõenäoliselt märgatavalt kiirendada.
During the 2014‐2020 programme period it will also be possible to initiate suspension procedures and impose financial corrections if the performance indicators set are not achieved. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 on ühtlasi võimalik algatada maksete peatamise menetlused ja kehtestada finantskorrektsioonid, kui seatud tulemuseesmärke ei ole saavutatud.
This under‐performance must, however, be due to clearly identified implementation weaknesses and the Commission is required to communicate these weaknesses to the Member State47. 
Ebapiisavad tulemused peavad aga olema tingitud rakendamisega seotud selgelt kindlaksmääratud puudustest ning komisjon peab neist puudustest liikmesriigile teada andma47.
If the Member State has failed to take corrective action to address these weaknesses, the Commission may suspend payments to the Member State. 
võtnud, võib komisjon liikmesriigile tehtavad maksed peatada.
At the end of the programme period, if the Member State has still failed to take corrective action to address the weaknesses, the Commission may apply financial corrections. 
Kui liikmesriik ei ole ka programmitöö perioodi lõpu seisuga asjaomaste puuduste kõrvaldamiseks parandusmeetmeid võtnud, võib komisjon kohaldada finantskorrektsioone.
We consider that this is a first step towards addressing our long‐standing criticism that there were no adequate legal provisions to impose financial corrections for under‐ performance during the 2007‐2013 programme period (see paragraph 25). 
Kontrollikoda on seisukohal, et tegemist on esimese sammuga, millega reageeritakse kontrollikoja pikaajalisele kriitikale selle kohta, et programmitöö perioodil 2007–2013 puudusid asjakohased õigusnormid, kehtestamaks finantskorrektsioone ebapiisavate tulemuste korral (vt punkt 25).
However there are still no real financial incentives or sanctions in the 2014‐2020 framework relating to the results achieved with EU funding48. 
Perioodi 2014–2020 raamistikus ei ole siiski veel kehtestatud ELi rahastamisega saavutatud tulemustega seotud tõelisi rahalisi stiimuleid ja karistusi48.
Measures linked to sound economic governance issues introduced, but difficult to apply in practice 136. 
Kehtestati usaldusväärse majandusjuhtimise probleemidega seotud meetmed, mida on aga praktikas keeruline kohaldada 136.
In particular, the Commission may propose that the Council suspend payments or commitments if the Member State has not taken appropriate action to amend its Partnership Agreement50 or if the Member State has not taken effective action to correct its excessive deficit. 
Eelkõige võib komisjon esitada nõukogule ettepaneku peatada maksed või kulukohustused, kui liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid oma partnerluslepingu muutmiseks50 või tulemuslikke meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks.
However, in situations linked to economic governance, the decision to suspend payments does not lie entirely with the Commission. 
Siiski ei tee majandusjuhtimisega seotud olukordades otsust maksete peatamise kohta ainult komisjon.
The Commission must keep the European Parliament (EP) informed whenever such a situation arises and must enter into a structured dialogue with the EP if asked to do so. 
Komisjon peab hoidma Euroopa Parlamenti kursis, kui selline olukord esile kerkib, ja alustama Euroopa Parlamendiga struktureeritud dialoogi, kui seda palutakse.
For suspensions linked to economic governance, the maximum levels of suspension as a percentage of payments or commitments is also set in the regulation. 
Majandusjuhtimisega seotud maksete peatamise juhtudeks on määruses sätestatud ka peatamise maksimummäärad protsendina maksetest või kulukohustustest.
The Commission envisaged proposing payment suspensions linked to economic governance (and in particular the excessive deficit) issues for the first time in the case of Spain and Portugal in 201651. 
Komisjon kavandas majandusjuhtimise (ja eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi) probleemidega seotud maksete peatamist käsitleva ettepaneku esitamist esimest korda Hispaania ja Portugali puhul 2016. aastal51.
In November 2016, the Commission decided not to propose a suspension in the above cases, in view of the challenging economic and fiscal situation. 
2016. aasta novembris otsustas komisjon, et ei esita maksete peatamist käsitlevat ettepanekut eespool nimetatud juhtumite puhul, pidades silmas keerulist majandus-ja eelarveolukorda.
Instead, the Commission recommended that Portugal put an end to its excessive deficit by 2016 and that Spain did so by 2018. 
Selle asemel soovitas komisjon Portugalil likvideerida ülemäärase puudujäägi 2016. aastaks ja Hispaanial 2018. aastaks.
On this basis it may be difficult to apply this provision in practice during the 2014‐2020 programme period. 
Sellest lähtudes võib olla keeruline kohaldada asjaomast sätet praktikas programmitöö perioodil 2014–2020.
Increased legal certainty due to setting rules as regulations rather than guidance 139. 
Suurem õiguskindlus tänu eeskirjade sätestamisele õigusnormidena, mitte suunistena 139.
During the 2014‐2020 period, the rules applicable for financial corrections have a different legal form (and, as a result, corresponding stricter legal value). 
Perioodil 2014–2020 on finantskorrektsioonide suhtes kohaldatavad eeskirjad teistsuguses õiguslikus vormis (ja seetõttu rangema õigusjõuga).
For example, (a) the method of determining financial corrections and the indicative rates of corrections to be applied for public procurement errors have, since the 2000‐2006 programme period, been set out in Commission guidelines52. 
Näiteks: a) riigihankevigade suhtes kohaldatavate finantskorrektsioonide ja korrektsioonide soovitusliku määra kindlaksmääramise meetod on alates programmitöö perioodist 2000–2006 olnud sätestatud komisjoni suunistes52.
The 2013 update of these rules to be used by the Commission was issued as a Commission Decision53; (b) The Commission’s methodology for applying flat rate corrections for the 2007‐2013 programme period was set in a 2011 Commission Decision54. 
67 neid järgida. Komisjoni kasutatavate eeskirjade ajakohastamisel 2013. aastal avaldati need komisjoni otsusena53; b) komisjoni kindlamääraliste korrektsioonide kohaldamise metoodika programmitöö perioodi 2007–2013 jaoks nähti ette komisjoni 2011. aasta otsusega54.
Similar rules for the 2014‐ 2020 programme period were included in a Commission Delegated Regulation55. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 kohta sisaldas sarnaseid eeskirju komisjoni delegeeritud määrus55.
This puts the Commission into a stronger position to enforce those provisions and to ensure a more consistent approach across Member States during the 2014‐2020 period. 
See asetab komisjoni tugevamasse positsiooni, et asjaomaseid sätteid jõustada ning tagada liikmesriikide jaoks perioodil 2014–2020 järjekindlam lähenemisviis.
Setting out the applicable rules as a Regulation or Commission Decision rather than guidance also leaves less discretion to the Commission when deciding on the level of correction and thus increases legal certainty for Member States. 
Kohaldatavate eeskirjade sätestamine suuniste asemel määruse või komisjoni otsusena jätab ühtlasi komisjonile vähem kaalutlusruumi korrektsiooni määra üle otsustamisel ja seega suurendab õiguskindlust liikmesriikide jaoks.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 141. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 141.
Overall, until end 2015 (i.e. before the closure of the 2007-2013 programme period) the Commission has made effective use of the measures at its disposal for the 2007-2013 programming period to protect the EU budget from irregular expenditure. 
Üldiselt on komisjon 2015. aasta lõpuni (st enne programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamist) kasutanud programmitöö perioodil 2007–2013 enda käsutuses olnud meetmeid tõhusalt, et kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.
Our audit showed that financial corrections for the 2000-2006 period amounted to 8.616 million euro or 3.8 % of the total ERDF, CF and ESF budget. 
Kontrollikoja audit näitas, et perioodi 2000–2006 suhtes kehtestati finantskorrektsioone 8,616 miljardi euro suuruses summas, mis moodustab 3,8 % ERFi, ÜFi ja ESFi kogueelarvest.
At closure there were net financial corrections for a number of ERDF and ESF programmes and CF projects in 17 Member States for the ERDF, 16 Member States for the ESF and eleven Member States for CF. 
Perioodi lõpetamise seisuga kehtisid netofinantskorrektsioonid mitme ERFi ja ESFi kava ning ÜFi projekti suhtes – 17 liikmesriigis ERFi, 16 liikmesriigis ESFi ja 11 liikmesriigis ÜFi puhul.
The overall amount of these net corrections was 2 423 million euro (or 1.1 % of the total budget). 
Asjaomaste netokorrektsioonide kogusumma oli 2,423 miljardit eurot (ehk 1,1 % kogueelarvest).
We also found that the Commission’s assessment of weaknesses and financial corrections was in substance confirmed by the European Court of Justice. 
Kontrollikoda leidis ka, et puudusi ja finantskorrektsioone käsitlevat komisjoni hinnangut kinnitas sisuliselt Euroopa Kohus.
While we expect the situation to be similar for the 2007-2013 period, the final impact of financial corrections can be determined only at closure. 
2007–2013 olukord sarnane, saab finantskorrektsioonide lõpliku mõju kindlaks määrata alles perioodi lõpetamisel.
Based on our examination of the 2000-2006 closure payments, we also consider that the Commission needs to remain vigilant when checking the closure declaration submitted by the Member States. 
Perioodi 2000–2006 lõppmaksete kontrollimise põhjal leiab kontrollikoda ühtlasi, et komisjon peab liikmesriikide esitatud lõpetamisdeklaratsioone endiselt hoolikalt kontrollima.
For the 2007-2013 period the Commission used payment suspension more extensively than in the past and the newly introduced payment interruptions were a helpful additional tool. 
Perioodi 2007–2013 puhul kasutas komisjon maksete peatamist varasemast ulatuslikumalt ja kasutusele võetud maksetähtaegade edasilükkamine oli kasulik täiendav vahend.
Preventive measures were also applied earlier than in the previous period. 
Ka ennetusmeetmeid kohaldati varem kui eelneval perioodil.
In relative terms, we expect that more financial corrections will be implemented for the 2007-2013 period than in the previous period. 
Kontrollikoda eeldab, et perioodi 2007–2013 puhul rakendatakse finantskorrektsioone eelnevast perioodist suhteliselt rohkem.
We also found that the Commission imposed its preventive measures and financial corrections in a proportionate manner. 
Samuti leidis kontrollikoda, et komisjon kehtestas ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone proportsionaalselt.
The Commission’s internal procedures for the 2007-2013 period aimed at ensuring harmonised treatment of cases between programmes and Member States. 
Perioodi 2007–2013 puhul oli komisjoni sisemenetluste eesmärk tagada juhtumite ühtlustatud käsitlemine kavade ja liikmesriikide vahel.
Our analysis also confirmed that the Commission’s measures for 2007-2013 period focussed on those Member States with the riskiest programmes. 
Kontrollikoja analüüs kinnitas, et komisjoni meetmed keskendusid perioodil 2007– 2013 liikmesriikidele, mille kavad olid suurima riskiga.
The Commission’s corrective measures put pressure on Member States to address weaknesses in their management and control systems. 
Komisjoni parandusmeetmed survestavad liikmesriike kõrvaldama oma juhtimis-ja kontrollisüsteemide puudusi.
For the 2007-2013 period the Commission therefore aimed to gradually lift measures to ensure that the reimbursement of expenditure could be resumed as soon as possible for the part of the programme not affected by the shortcomings which initially led to the interruption or suspension. 
Perioodil 2007–2013 oli komisjoni eesmärk seega tühistada meetmed järk-järgult, et kulude hüvitamist saaks jätkata võimalikult kiiresti kava selle osa puhul, mis ei ole mõjutatud puudustest, mille tõttu maksed algselt katkestati või peatati.
We also found, however, that the Commission faces difficulties in monitoring the implementation of financial corrections. 
Siiski leidis kontrollikoda ka, et komisjonil on raskusi järelevalve tegemisel finantskorrektsioonide rakendamise üle.
The information provided by the Member States on their implementation of financial corrections in the 2007-2013 period does not yet allow for robust monitoring. 
Liikmesriikide esitatud teave perioodi 2007–2013 finantskorrektsioonide rakendamise kohta ei võimalda veel tõhusat järelevalvet.
We also found mixed evidence of the long-term impact of preventive measures and financial corrections on programme error levels in the 2007-2013 period. 
Kontrollikoda leidis ka erinevaid tõendeid ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide pikaajalise mõju kohta kavade veamäärale perioodil 2007–2013.
The Commission’s reporting on preventive measures and financial corrections makes it difficult to get a comprehensive and analytical overview. 
Ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone käsitleva komisjoni aruandluse põhjal on keeruline saada olukorrast kõikehõlmavat analüütilist ülevaadet.
This is mainly due to the fact that the information on preventive measures and financial corrections is presented in several reports and documents, one of which was not even known by stakeholders. 
See on peamiselt tingitud asjaolust, et teave ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta on esitatud mitmes aruandes ja dokumendis, millest üks oli sidusrühmade jaoks isegi tundmatu.
At the same time, none of the Commission reports provides an analytical overview of preventive measures and financial corrections for the 2007-2013 programme period as a whole. 
Samal ajal ei esitata mitte üheski komisjoni aruandes analüütilist ülevaadet ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide kohta programmitöö perioodil 2007–2013 tervikuna.
Recommendation 2 The Commission should issue an ad-hoc report on the financial corrections and status of closure of the ERDF/CF and ESF programmes similar to the report prepared in 2013 for the 2000-2006 period. 
2. soovitus Komisjon peaks koostama eraldi aruande ERFi/ÜFi ja ESFi kavade finantskorrektsioonide ja lõpetamise seisu kohta (sarnane aruanne koostati 2013. aastal perioodi 2000–2006 kohta).
and corrective measures by fund and Member State and display the impact of financial corrections and the residual risk rate. 
Aruandes tuleks esitada kogu teave ennetus-ja parandusmeetmete kohta ja seda fondide ja liikmesriikide kaupa võrrelda ning ära tuua finantskorrektsioonide mõju ja allesjäänud riskimäär.
Target implementation date: at the latest mid-2019. 
Soovituse täitmise tähtaeg: hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks.
We noted shortcomings in information systems used by the Commission to monitor and report on preventive measures and financial corrections for 2007-2013 programmes. 
Kontrollikoda leidis puudusi infosüsteemides, mida komisjon kasutas perioodi 2007– 2013 ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide alaseks järelevalveks ja aruandluseks.
In particular, the information systems are not integrated and they do not provide an overview for individual cases of all preventive measures and financial corrections. 
Eelkõige ei ole infosüsteemid integreeritud ning puudub ülevaade kõigi ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide üksikjuhtumitest.
70 Recommendation 3 For the 2014-2020 period, the Commission should set up an integrated monitoring system covering both preventive measures and financial corrections. 
70 3. soovitus Komisjon peaks rajama integreeritud järelevalvesüsteemi perioodi 2014–2020 jaoks, mis hõlmaks nii ennetusmeetmeid kui finantskorrektsioone.
Target implementation date: 2019. 
Soovituse täitmise tähtaeg: 2019.
The regulatory provisions for the 2014-2020 period significantly strengthen the Commission’s position on protecting the EU budget from irregular expenditure. 
Perioodi 2014–2020 õigusnormid tugevdavad märkimisväärselt komisjoni positsiooni ELi eelarve kaitsmisel õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.
This is mainly due to the fact that the Member State’s reporting on financial corrections is now integrated into the annual assurance package and examined by the audit authority. 
See tuleneb peamiselt asjaolust, et liikmesriikide aruandlus finantskorrektsioonide kohta on nüüd lisatud iga-aastasesse kinnituspaketti ning seda kontrollib auditeerimisasutus.
Moreover the legal provisions introduced for the 2014-2020 period give more power to the Commission to ensure that irregular expenditure is no longer reimbursed from the EU budget. 
Peale selle on perioodi 2014–2020 kohta kehtestatud õigusnormidega antud komisjonile suuremad volitused, mis aitavad tagada, et õigusnormide vastaselt tehtud kulusid ei hüvitata enam ELi eelarvest.
Finally, there is also increased legal certainty for Member States due to the rules being set as regulations rather than guidance. 
Samuti on liikmesriikidele tagatud suurem õiguskindlus, kuna eeskirjad on sätestatud õigusnormidena, mitte suunistena.
Overall, we consider that these arrangements for the 2014-2020 period are a significant improvement in the design of the system Recommendation 4 The Commission should make effective use of the significantly strengthened provisions for the 2014-2020 period and impose net financial corrections wherever necessary on the basis of its own checks and/or the audits carried out by the European Court of Auditors. 
Üldiselt on kontrollikoda seisukohal, et perioodiks 2014–2020 kehtestatud korra abil on süsteemi ülesehitust oluliselt parandatud.
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mrs Iliana IVANOVA, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 March 2017. 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Iliana IVANOVA, võttis käesoleva aruande vastu 8. märtsi 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 71 
Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE 71
Annex I An OP can be affected by different preventive measures and/or financial corrections several times during its lifetime and for several reasons. 
1 I lisa Rakenduskava võivad selle kestuse jooksul mitmel põhjusel korduvalt mõjutada erinevad ennetusmeetmed ja/või finantskorrektsioonid.
The full path of events for an issue which links the preventive measures and financial corrections with the same triggering event(s) is referred to as a ‘case’ in this report. 
Käesolevas aruandes viidatakse „juhtumile“ kui tervele sündmuste käigule probleemi puhul, mis seob ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone sama käivitava sündmusega / samade käivitavate sündmustega.
One case might therefore involve one or more preventive measure(s) and/or one or more financial correction(s). 
Ühe juhtumi puhul võib seega olla tegemist ühe või mitme ennetusmeetme ja/või ühe või mitme finantskorrektsiooniga.
From the triggering event until the lifting of the preventive measure Preventive measures applied by the Commission are triggered by irregularities or serious deficiencies identified by Member State authorities (e.g. managing or audit authority), by the Commission or by the European Court of Auditors (ECA) in the course of carrying out their verifications and audits The Commission can initiate a payment interruption or a warning at any time if evidence suggests a serious deficiency in the OP’s management and control system. 
Käivitavast sündmusest ennetusmeetme tühistamiseni Komisjoni kohaldatavad ennetusmeetmed algatatakse õigusnormide rikkumiste või suurte puuduste tõttu, mille oma kontrollide ja auditite tegemisel on tuvastanud liikmesriigi ametiasutused (nt korraldus-või auditeerimisasutus), komisjon või Euroopa Kontrollikoda. Komisjon võib igal ajal algatada maksete katkestamise või anda hoiatuse, kui tõendid viitavad rakenduskava juhtimis-ja kontrollisüsteemi suurele puudusele.
The Member State then has two options: it can (a) dispute the existence of the deficiency identified and give further information to explain its position, or (b) accept the existence of the deficiency and propose remedial actions. 
Seejärel on liikmesriigil kaks valikut: ta võib a) vaidlustada tuvastatud puuduse olemasolu ja anda täiendavat teavet oma seisukoha selgitamiseks või b) nõustuda puuduse olemasoluga ja esitada ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks.
The remedy can take the form of an action plan and/or a financial correction (‘confirmed’ financial correction). 
Parandusmeede võib olla kas tegevuskava ja/või finantskorrektsioon (nn kinnitatud finantskorrektsioon).
If the Commission is satisfied with the reply of the Member State, it lifts the interruption or the warning. 
Kui komisjon jääb liikmesriigi vastusega rahule, tühistab ta maksete katkestamise või hoiatuse.
Otherwise, the Commission initiates a suspension procedure after having obtained evidence of a serious deficiency in the management and control system. 
Vastasel juhul algatab komisjon makse peatamise menetluse pärast tõendite hankimist juhtimis-ja kontrollisüsteemi suure puuduse kohta.
The first step in the suspension procedure is to send a pre‐suspension letter in which the Commission informs the Member State of the deficiency. 
Peatamise menetluse esimene samm on peatamiseelse kirja saatmine, milles komisjon teavitab liikmesriiki puudusest.
Then, the Member State may again choose to dispute the deficiency or accept the deficiency and propose remedial action. 
Seejärel võib liikmesriik jällegi otsustada puuduse vaidlustada või nõustuda puudusega ja esitada ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks.
Commission processes for preventive measures and financial corrections 1 
Komisjoni menetlused ennetusmeetmete ja finantskorrektsioonide jaoks
These steps in the procedure, and the correspondence between the Commission and the Member State, might take place in several rounds. 
Nii menetluse asjaomased sammud kui ka komisjoni ja liikmesriigi vaheline suhtlus võivad toimuva mitmes voorus.
If the Commission finds the Member State's reply satisfactory, it lifts the pre‐suspension. 
Kui komisjon peab liikmesriigi vastust rahuldavaks, tühistab ta peatamiseelse menetluse.
This can be done at any time in the procedure. 
Seda võib teha menetluse igas etapis.
Otherwise, the Commission decides to suspend payments to the OP, which is a legally binding act. 
Vastasel juhul otsustab komisjon peatada rakenduskava maksed, mille puhul on tegemist õiguslikult siduva toiminguga.
The lifting of an interruption and pre‐suspension takes the form of a letter informing the Member State about the lifting, while the suspension is lifted by issuing a repealing decision. 
Maksete katkestamise ja peatamiseelse menetluse tühistamine toimub kirja teel, milles liikmesriiki teavitatakse tühistamisest, samas kui maksete peatamine tühistatakse tühistamisotsuse avaldamisega.
From the triggering event until implementation of the financial correction The triggering events for financial corrections are similar to those for preventive measures. 
Käivitavast sündmusest finantskorrektsiooni rakendamiseni Finantskorrektsioonide ja ennetusmeetmete käivitavad sündmused on sarnased.
Again, the Commission will first proceed by clearing the facts with the Member State (via exchange of letters and potentially by a hearing of the Member State). 
Jällegi selgitab komisjon esmalt liikmesriigiga asjaolusid (kirjavahetuse ning liikmesriigi võimaliku ärakuulamise korraldamise teel).
Following this, a financial correction can be established in two ways. 
Seejärel võib finantskorrektsiooni kehtestamine toimuda kahel viisil.