natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 See communication from the Commission ‘The EU budget review’, COM(2010) 700 final, 19.10.2010 and in particular p. 5: ‘Whilst added value of a political project cannot be reduced to a balance sheet, it is another key test to justify spending at the EU level: whether spending at EU level means a better deal for citizens than spending at national level. 
12 Vaata komisjoni teatis „ELi eelarve läbivaatamine”, KOM(2010) 700, 19.10.2010, eriti lk 5: „Kuigi poliitilise projekti lisaväärtust ei saa taandada bilansile, on see veel üks oluline kontrollkriteerium, mis õigustab kulude kandmist ELi tasandil: see seisneb selle kontrollimises, kas ELi tasandil kulude kandmine toob kodanike jaoks suuremat kasu kui kulude kandmine riigi tasandil.
The European dimension can maximise the efficiency of Member States' finances and help to reduce total expenditure, by pooling common services and resources to benefit from economies of scale. 
Euroopa mõõde võib maksimeerida liikmesriikide rahaliste vahendite tõhusust ja aidata vähendada kogukulusid, koondades ühised teenused ja vahendid, et saada kasu mastaabisäästust.”
24 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
24 Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
ARE PROJECT RESULTS SUSTAINABLE? 
KAS PROJEKTITULEMUSED ON JÄTKUSUUTLIKUD?
At the time of the audit, 28 % of the projects sampled had been completed in the past two years, 45 % between two and five years ago and 27 % for more than five years. 
Auditi ajal oli 28% valimi projektidest lõpule viidud viimase kahe aasta jooksul, 45% kaks kuni viis aastat tagasi ning 27% rohkem kui viis aastat tagasi.
For the 72 % of projects completed more than two years ago, the Court examined whether at the time of the audit: (a) projects continued to operate and made either a profit or a contribution to costs; and (b) the results achieved were likely to continue into the future. 
72% enam kui kaks aastat tagasi lõpetatud projektide puhul uuris kontrollikoda, kas auditi ajal: a) olid projektid käigus ning kas need teenisid kasumit või andsid panuse kulude katmiseks ja b) saavutatud tulemused püsivad ka tulevikus.
MOST OF THE JOBS STILL EXISTED AT THE TIME OF THE AUDIT 48. 
SUUREM OSA TÖÖKOHTI OLI AUDITI AJAL ALLES 48.
94 % of the jobs created or maintained still existed at the time of the audit. 
94% loodud või säilitatud töökohtadest oli auditi ajal endiselt alles.
Photo 9 — Improvement of main road at a seaside resort (France) © European Union Source: European Court of Auditors, December 2009. 
Foto 9. Uuendatud peatee mereäärses kuurordis (Prantsusmaa) © Euroopa Liit Allikas: Euroopa Kontrollikoda, detsember 2009.
25 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
25 Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
26 ALMOST ALL PROJECTS CONTINUED TO OPERATE, BUT NOT NECESSARILY AT A PROFIT 49. 
26 PEAAEGU KÕIK PROJEKTID JÄTKASID TEGEVUST, KUID EI TOONUD TINGIMATA KASUMIT 49.
In 93 % of cases, the tourism capacity created by projects has remained at the same level since the end of the project and in 6 % of cases it has increased. 
93 protsendil juhtudest püsis projektide loodud vastuvõtumaht samal tasemel kui projekti lõpus ning 6 protsendil juhtudest oli see suurenenud.
The level of tourism activity has remained stable or has increased since the end of the project in 94 % of cases (Figure 3). 
Turismitegevuse tase püsis sama või suurenes pärast projekti lõppu 94 protsendil juhtudest (joonis 3).
98 % of completed projects were still operational at the time of the audit13. 
98% lõpetatud projektidest oli auditi ajal veel käigus13.
Not all projects generated sufficient revenue to cover their running costs. 
Mitte kõik projektid ei tootnud oma jooksvate kulude katmiseks piisavalt tulu.
Overall, 25 % of projects completed at least two years previously were profitable (61 % of private projects and 14 % of public ones). 
Üldiselt oli 25% vähemalt kahe aasta eest lõpetatud projektidest tulusad (61% erasektori projektidest ja 14% avaliku sektori projektidest).
By their very nature, most (60 %) public projects are not intended to be profitable. 
Oma olemuselt ei ole suurem osa (60%) avaliku sektori projektidest kavandatud olema tulu-sad.
The public promoter, usually a local authority, assumes the running costs in exchange for other advantages for the community (e.g. free access to a swimming pool for school children, the preservation of some item of historic heritage etc.). 
Projekti elluviija, kelleks on tavaliselt kohalik omavalitsus, kannab jooksvad kulud, sest see pakub kogukonnale teisi hüvesid (näiteks koolilaste tasuta sissepääs ujumisbasseini, ajaloolise pärandi säilitamine jne).
There are other projects dedicated to such activities as renovating a public space (e.g. a street or a road), which were never intended to be revenue generating. 
Üldkasutatavate alade (näiteks tänavad või teed) renoveerimise projektid ei ole üldse mõeldud tulu tooma.
13 One project was definitively closed two years after its start due to technical problems and three others were temporarily closed and will be re-opened after further work is carried out. 
13 Üks projekt lõpetati kaks aastat pärast käivitamist tehniliste probleemide tõttu, kolm muud projekti peatati ajutiselt ja käivitatakse uuesti pärast lisatöid.
FIGURE 3 42% 52% 6% WAS THE INCREASE IN TOURISM ACTIVITY CREATED BY PROJECTS LASTING? 
JOONIS 3 42% 52% 6% KAS TURISMITEGEVUS SUURENES TÄNU PROJEKTIDELE PÜSIVALT?
Projects which increased annualvolumeoftourism 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Tourism activity has continued to increase significantly since the end of the project Tourism activity has remained at the same level since the end of the project Tourism activity has fallen since the end of the project Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Projektid, mis suurendasid aasta lõikes turismi mahtu 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Turismitegevus jätkas olulist kasvamist pärast projekti lõpetamist Turismitegevus jäi pärast projekti lõpetamist samale tasemele Turismitegevus vähenes pärast projekti lõpetamist Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
The difference in attitude between private and public project promoters with regard to profitability can be illustrated by responses to the questions in the survey on expected profitability in the coming two to three years. 
Erinevused era-ja avaliku sektori projektide elluviijate suhtumises tulususse tulevad hästi välja nende vastustes küsitluse nendele küsimustele, mis käsitlevad eeldatavat tulusust järgmisel kahel-kolmel aastal.
Figure 4 indicates that the question of future profitability still does not apply for 60 % of public projects in the complete survey, whereas 79 % of private promoters expect to be profitable in the coming years. 
Joonis 4 näitab, et edasise tulususe küsimus ei ole endiselt asjakohane uuringus osalenud 60% avaliku sektori projektide puhul, samas kui 79% erasektori projektide elluviijatest eeldab, et nende projektid toovad lähiaastatel kasumit.
Overall, 24 % of the jobs were created or maintained by projects, the activities of which were not intended as being profitable. 
Kokkuvõttes loodi või säilitati 24% töökohtadest selliste projektide abil, mille tegevus ei olnud kavandatud kasumit tooma.
27 FIGURE 4 79 % 17% 2% 2 % 26% 9% 5% 60% 39 % 11% 5% 46% FUTURE PROFITABILITY OF PROJECTS Will the activity created or developed by your project be profitable in the next 2 or 3 years? 
27 JOONIS 4 79 % 17% 2% 2 % 26% 9% 5% 60% 39 % 11% 5% 46% PROJEKTIDE TULEVANE TULUSUS Kas projekti loodud või arendatud tegevus on järgneva 2-3 aasta jooksul kasumlik?
Private Public Overall 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Yes, probably Difficult to say Certainly not Does not apply (by its very nature, the project was not intended to create or develop economic activity) Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Erasektor Avalik sektor Üldine 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Jah, tõenäoliselt Raske öelda Kindlasti mitte Ei kohaldata (projekt ei olnud oma olemuselt mõeldud majandustegevust looma ega arendama) Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
Photo 10 — Project involving the renovation of the exterior walls and roof of a church (France) © European Union Source: European Court of Auditors, November 2009. 
Foto 10. Projekt kiriku välisseinte ja katuse renoveerimiseks (Prantsusmaa) © Euroopa Liit Allikas: Euroopa Kontrollikoda, november 2009.
The Court asked whether public support, and ERDF funding in particular, had been a critical factor influencing either the design of projects or the decision on whether projects should be undertaken. 
Kontrollikoda uuris, kas avaliku sektori toetus (eelkõige ERFi-poolne rahastamine) mängis otsustavat rolli projektide kavandamises või projektide elluviimise kasuks otsustamisel.
The Court went on to examine how the process of receiving ERDF support itself had been perceived by project promoters. 
Samuti tahtis kontrollikoda teada, millisena nägid ERFi toetuse taotlemise protsessi projektide elluviijad.
53 promoters (26 %, 34 public and 19 private promoters) declared that they would have undertaken the project without having received any public grant: (a) 12 promoters (6 %, all public) found that the project would have been carried out in exactly the same way i.e. the grant did not change the size, the content or the ability of the project to create jobs. 
53 projektide elluviijat (26%, 34 avaliku ja 19 erasektori oma) teatasid, et nemad oleksid projekti teostanud ka ilma avaliku sektori toetuseta: a) 12 projektide elluviijat (6%, kõik avalikust sektorist) leidsid, et projekt oleks viidud ellu täpselt samal moel, st toetus ei muutnud projekti ulatust, sisu ega projekti suutlikkust luua töökohti.
Four of these projects had already started when the promoter discovered the possibility of receiving an ERDF subsidy; 28 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Neli projekti oli juba algusjärgus, kui projektide elluviijad said teada võimalusest saada ERFilt toetust; 28 Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
29 (b) 41 promoters (20 %) said however that the project would not have been the same. 
29 b) 41 projektide elluviijat (20%) ütles aga, et toetuseta oleks projekt olnud hoopis teistsugune.
In 30 cases the scale or content had been modified (12 private and 18 public) whereas the subsidies had an influence on employment or the environment in 17 private and three public projects. 
30 juhul oleks projekti ulatus või sisu muutunud (12 erasektori ja 18 avaliku sektori projekti) ning toetused mõjutasid tööhõivet või keskkonda 17 erasektori ning 3 avaliku sektori projekti puhul.
The proportion of public grant in a project’s total cost had an impact on the responses of project promoters: the smaller the percentage of public support, the less the aid is seen as being crucial to the existence of the project (Figure 5). 
Avaliku sektori toetuse osakaal projekti kogumaksumuses mõjutas projektide elluviijate vastuseid: mida väiksem on toetuse protsent, seda vähem määravaks peetakse seda projekti elluviimisele (joonis 5).
Opinion also varies significantly according to the type of activity involved, e.g. 52 % of promoters of accomodation and catering projects said that their project would have taken place without a public grant. 
Arvamused varieeruvad märkimisväärselt ka vastavalt projektitegevuse liigile, näiteks 52% majutuse ja toitlustuse projektide elluviijatest ütles, et nende projektid oleksid käiku läinud ka ilma avaliku sektori toetuseta.
For museum and historical monument projects or infrastructure and public amenities projects, 20 % gave this response whereas only 10 % of promoters in the area of holiday and leisure centres felt the same way. 
Muuseumide ja ajaloomälestiste või ühiskondliku ruumiga seotud projektide puhul anti samasugune vastus 20% puhul ning puhke-ja vabaajakeskustega seotud projektide osas oli sama meelt vaid 10% projektide ellu-viijatest.
FIGURE 5 70% 14% 11% 5% 49% 18% 16% 16% 45% 19% 24% 12% 28% 22% 33% 17% CORRELATION BETWEEN THE PERCEIVED USEFULNESS OF THE PUBLIC SUBSIDY AND THE WEIGHT OF THE GRANT 0 % Strongly disagree 40 % Disagree 60 % Agree 80 % Strongly agree 100 % Promoters' opinion about the statement: "The project would have taken place with no public subsidy?" > 75 % 51% -75% 26% -50% < 25 % 20 % Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
JOONIS 5 70% 14% 11% 5% 49% 18% 16% 16% 45% 19% 24% 12% 28% 22% 33% 17% SEOS RIIKLIKU TOETUSE TAJUTUD KASULIKKUSE JA TOETUSE OSAKAALU VAHEL 0 % Ei ole üldse nõus Projekti elluviijate arvamus lause kohta: „Projekt oleks viidud ellu ka ilma avaliku sektori toetuseta.“ > 75 % 51% -75% 26% -50% < 25 % 20 % 40 % Ei ole nõus 60 % Nõus 80 % Väga nõus 100 % Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
The vast majority of promoters considered the ERDF grant as a recognition of the quality of their project (92 %) and its usefulness to the public (90 %). 
Enamik projektide elluviijaid pidas ERFi toetust tunnistuseks oma projekti kvaliteedi kohta (92%) ja selle kasulikkusest üldsusele (90%).
However, 42 % of promoters also said that receiving an ERDF grant increases considerably the administrative burden of their project. 
Siiski ütles 42% projektide elluviijatest, et ERFi toetuse saamine suurendab märgatavalt nende projekti halduskoormust.
This opinion is more widespread amongst private promoters (56 %) than amongst public promoters (37 %). 
See arvamus oli enam levinud erasektori projektide elluviijate (56%) kui avaliku sektori projektide elluviijate hulgas (37%).
The attitude of project promoters with regard to administrative burden also varies with the proportion of the ERDF grant in relation to the total cost of the project i.e. the smaller the ERDF grant is, relative to total cost, the more keenly is felt the administrative burden. 
Projektide elluviijate suhtumine halduskoormus-se varieerub vastavalt ERFi toetuse osakaalule kogu projekti maksumusest, st mida väiksem on ERFi toetus võrreldes kogu-maksumusega, seda suuremana tajutakse halduskoormust. Foto 11.
Photo 11 — Renovated 13th century castle open to the public (France) © European Union Source: European Court of Auditors, December 2009. 
Renoveeritud ja üldsusele avatud 13. sajandi kindlus (Prantsusmaa) © Euroopa Liit Allikas: Euroopa Kontrollikoda, detsember 2009.
30 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
30 Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
31 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS DELIVERY OF EXPECTED RESULTS 59. 
31 JÄRELDUSED JA SOOVITUSED OODATUD TULEMUSTE SAAVUTAMINE 59.
All of the projects had positive results in one form or other and the majority had successful results under several headings. 
Kõikide projektide tulemused olid ühel või teisel moel positiivsed ning suurem osa projekte saavutas tulemusi mitmes kategoorias.
74 % were responsible for an increase in tourist activity, whilst 73 % created additional tourist capacity and 58 % of projects created or maintained 2 520 jobs, 23,5 % of which were held by women. 
74% projektidest suurendasid turismitegevust, 73% lisas vastuvõtumahtu ja 58% projektidest lõi või säilitas töökohti (kokku 2520 töökohta), millest 23,5% täitsid naised.
44 % of projects had results in all three categories. 
44% projektidest saavutas tulemusi kõigis kolmes kategoorias.
8 % of projects sampled did not achieve results in these areas but were found to have benefited the local economy or to help preserve elements of a region’s cultural, historic, artistic or environmental heritage (see paragraphs 19 and 32). 
8% valimi projektidest ei saavutanud tulemusi küll loetletud valdkondades, kuid tõi kasu kohalikule majandusele või aitas säilitada piirkonna kultuuri-, ajaloolist, kunstilist või keskkonnapärandit (vt punktid 19 ja 32).
Objectives were set for only 58 % of the projects in the sample. 
Eesmärgid olid seatud vaid 58 protsendil valimi projektidest.
Where objectives had been set, they were achieved at 75 % for jobs creation or maintenance and 93 % for increasing tourism capacity. 
Kui eesmärgid olid seatud, saavutati need 75% ulatuses töökohtade loomise ja säilitamise osas ning 93% ulatuses vastuvõtumahu suurendamise osas.
9 % of the projects surveyed did not achieve any results in terms of jobs, even though they had been expected to do so. 
9% kontrollitud projektidest ei saavutanud mingeid tulemusi seoses töökohtadega, kuigi seda neilt eeldati.
Alternately, 14 % of projects increased tourist capacity and 14 % increased jobs even though such objectives had not been set (see paragraph 34). 
Samas suurendas 14% projektidest vastuvõtumahtu ning 14% lisas töökohti, kuigi sellekohaseid eesmärke ei olnud seatud (vt punkt 34).
42 % of the projects in the sample did not have objectives in terms of performance. 
42 protsendil valimi projektidest ei olnud eesmärke tulemuslikkuse osas.
For those projects with objectives, in many cases targets and indicators had not been set up and the situation varied in respect of the projects visited. 
Eesmärkidega projektide puhul ei olnud mitmel juhul määratud sihte ega näitajaid ja külastatud projektide olukord oli erinev.
There was no monitoring of results for most of the projects sampled. 
Suurema osa valimi projektide puhul tulemusi ei kontrollitud.
Managing authorities had linked the making of grant payments to the achievement of results in a small minority of projects sampled. 
Korraldusasutused olid sidunud toetusmaksete tegemise tulemuste saavutamisega vaid valimi väheste projektide puhul.
Without the systematic setting of project objectives, establishment of targets and indicators and the subsequent monitoring and evaluation of results, it is difficult to assess the true performance of projects or the extent of European added value (see paragraphs 34 and 38 to 46). Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Projektide tegelikku tulemuslikkust ja Euroopa lisandväärtust on keeruline hinnata, kui süstemaatiliselt ei seata projektidele eesmärke, sihte ja näitajaid, ning puudub edasine järelevalve ning tulemuste hindamine (vt punktid 34 ja 38–46). Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
32 RECOMMENDATION 1 Managing authorities should ensure that suitable objectives, targets and indicators are established at the grant application and decision stages to enable: ο the selection of projects which are likely to be the most efficient; and ο the evaluation of their results. 
32 1. SOOVITUS Korraldusasutused peaksid tagama, et projektide toetuse taotlemise ja otsuse tegemise etapis määratakse asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad, et oleks võimalik: ο valida projektid, mis on eeldatavalt kõige tõhusamad ja ο hinnata nende tulemusi.
The Commission should encourage this practice. 
Komisjon peaks seda tava soodustama.
PROJECT RESULTS’ SUSTAINABILITY 62. 
PROJEKTITULEMUSTE JÄTKUSUUTLIKKUS 62.
Given that the majority of jobs created by mature projects still existed at the time of the audit and that the additional activity and capacity created by these projects had remained stable or increased slightly, it is likely that the results will be sustainable in the short to medium term. 
Arvestades asjaolu, et suurem osa hästi ettevalmistatud projektide abil loodud töökohtadest oli auditi ajal endiselt alles ning projektide loodud lisategevused ja vastuvõtumaht olid püsinud stabiilsena või veidi suurenenud, on tõenäoline, et tulemused on lühikeses kuni keskmises perspektiivis jätkusuutlikud.
However as only 25 % of projects were found to be financially viable, such sustainability is dependent upon current levels of public subvention for running costs continuing into the future. 
Kuna aga vaid 25% projektidest leiti olevat rahaliselt elujõulised, sõltub selline jätkusuutlikkus jooksvate kulude katmiseks antavast avaliku sektori toetuse tasemest ja sellest, kas toetus jätkub ka tulevikus.
INFLUENCE OF GRANTS 63. 
TOETUSTE MÕJU 63.
According to project promoters, the receipt of public funding enabled 74 % of projects to be undertaken at all. 
Projektide elluviijate sõnul tegi avaliku sektori toetus projektide teostamise võimalikuks 74 protsendil juhtudest.
In 20 % of cases, they declared that their projects would have gone ahead without grant aid but in a modified fashion. 
20 protsendil juhtudest oleks projekt ellu viidud ka toetuseta, kuid teistsugusel kujul.
The lower the rate of assistance, the less its impact on the project. 
Mida väiksem oli toetuse määr, seda vähem mõju avaldas toetus projektile.
In 6 % of cases, they said their projects would have been undertaken similarly without the grant (see paragraphs 55 to 57). Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
6 protsendil juhtudest oleks projekt sarnasel moel ellu viidud ka ilma toetuseta (vt punktid 55–57). Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?
Whilst 92 % of the promoters perceived the ERDF grant as being a recognition of the quality of their project, 42 % of them felt that the ERDF subsidy process considerably increased their administrative burden. 
92% projektide elluviijatest pidasid ERFi toetust tõendiks projekti kvaliteedi kohta, kuid 42% neist leidis, et ERFi toetuse saamise protsess suurendas märgatavalt nende halduskoormust.
It was also noted that the lower the rate of assistance, the more the ERDF grant was perceived as being burdensome (see paragraph 58). 
Samuti täheldati, et mida madalam oli ERFi toetuse määr, seda suuremaks peeti halduskoormust (vt punkt 58). 33 2.
33 RECOMMENDATION 2 Managing authorities should ensure that project selection criteria include consideration of whether there is a real need for such funding for the project to be realised. 
SOOVITUS Korraldusasutused peaksid tagama, et projektivaliku kriteeriumid hõlmavad ka kaalumist, kas projekti elluviimiseks on sellist toetust tõesti vaja.
The potential impact of the grant on project design should also be taken into account, in addition to the overall impact of the project on economic growth and employment. 
Lisaks projekti üldisele mõjule majanduskasvule ja tööhõivele tuleks arvestada ka toetuse potentsiaalset mõju projekti kavandamisele.
This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Morten LEVYSOHN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 4 May 2011. 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Morten LEVYSOHN, võttis käesoleva aruande vastu 4. mai 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Eriaruanne nr 6/2011 – Kas ERFi kaasrahastatud turismiprojektid olid mõjusad?