natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4 This communication concludes that ‘standards for compost and digestate should be established to enable their free circulation on the internal market and to allow using them without further monitoring and control of the soils on which they are used’ (p. 7). 
4 Teatises on järeldatud: „[et] võimaldada komposti ja kääritussaaduste vaba ringlust siseturul ning nende kasutamist edasise järelevalveta ja nendega töödeldud muldade edaspidise kontrollimiseta, tuleb kehtestada vastavad standardid” (punkt 7).
The ‘end of waste’ procedure under the waste framework directive could be the most efficient way of setting such standards. 
Jäätmete raamdirektiivi kohane jäätmetena käsitlemise lõpetamise menetlus võiks olla kõige tõhusam viis kõnealuste standardite kehtestamiseks.
The Commission is starting work to assess the technical basis for a possible proposal. 
Komisjon asub hindama võimaliku ettepaneku tehnilisi aluseid.
Standards for compost are being elaborated in the context of end-of-waste criteria (technical drafts being prepared to be adopted, if appropriate, in the course of 2013). 
Komposti standardeid töötatakse välja jäätmetena käsitlemise lõpetamise kriteeriumide raames (tehnilisi eelnõusid ollakse võimaluse korral valmis vastu võtma 2013. aastal).
For more information on recent developments please see http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/ waste/index.html. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Hiljutise arengu kohta leiab teavet veebilehelt http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/waste/ index.html Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
59 Box 4 — First paragraph The Commission services take note of the Court's observation for the four plants, and will consider it during closure procedures when verifying the information provided by the Member States (see also reply to Observation 26). 
59 4. selgitus - Esimene lõik Komisjoni talitused võtavad teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku nelja jaama kohta ja arvestavad seda projekti lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet (vt vastus tähelepanekule 26).
Box 4 — Third paragraph Regarding the sorting and composing plant of Linares in Spain, the Member State indicated as a reply to the Court observation that the low accomplishments of the targets was inter alia due to technical issues caused by hydrological conditions. 
4. selgitus - Kolmas lõik Seoses Hispaanias Linareses asuva sorteerimis-ja kompos-teerimisjaamaga märkis liikmesriik kontrollikoja tähelepanekule vastates, et eesmärkide vähene täitmine oli muu hulgas hüdroloogilistest tingimustest põhjustatud tehniliste probleemide tagajärg.
The composting process had been stopped in order to build some works to control the hydrological conditions. 
Kompostimine peatati selleks, et teha töid hüdroloogiliste tingimuste kontrollimiseks.
This fact has had also an impact on the quantity of waste that had to be landfilled. 
See tõsiasi mõjutas ka prügilatesse ladestatavate jäätmete kvaliteeti.
According to the Member State, works were undertaken to address these issues. 
Liikmesriigi sõnade kohaselt tehti tööd nimetatud probleemide lahendamiseks.
The landfill biodegradable diversion targets are to be met at national level. 
Biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimise eesmärgid tuleb täita riiklikul tasandil.
The first target was fixed from July 2006. 
Esimene eesmärk määrati kindlaks alates juulist 2006.
The Commission is currently investigating the implementation of the current landfill diversion targets and EU Pilot cases5 have been launched accordingly. 
Komisjon uurib parajasti jäätmete prügilasse ladestamise vältimise praeguste eesmärkide täitmist ja sellele vastavalt on algatatud juhtumite uurimine süsteemi „EU Pilot” raames5.
28. (a) For one landfill, without pre-treatment system, only 31% of the waste deposited contained organic matter. 
28. a) Ühes prügilas, kus puudus eelneva töötlemise süsteem, sisaldas vaid 31% ladestatud jäätmetest orgaanilist ainet.
Moreover, the ratio of population who had no access to separate collection of organic waste has decreased from 69 % to 35 % in 2010. 
Peale selle on sellise elanikkonna osakaal, kel puudus ligipääs orgaaniliste jäätmete liigiti kogumisele, vähenenud 2010. aastal 69%lt 35%le.
So the content of organic waste landfilled has been decreasing. 
Seega on vähenenud prügilatesse ladestatud orgaaniliste jäätmete hulk.
In any case, the Commission services take note of the Court’s observation and will consider it during the project’s closure procedure when verifying the information provided by the Member State (see also reply to Observation 26). 
Igal juhul võtavad komisjoni talitused teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja arvestavad seda projektide lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet (vt vastus tähelepanekule 26).
5 The EU Pilot is a system for the exchange of information between the Commission and Member States aiming to find solutions to potential breaches of EU law without the need to start infringement proceedings. 
5 „EU Pilot”on süsteem teabe vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel eesmärgiga lahendada võimalikud ELi õigusaktide rikkumisjuhtumid ilma vajaduseta algatada rikkumismenetlus.
REPLY OF THE COMMISSION 28. (b) For one landfill site, according to information from the Member State, the performance had been inter alia affected by hydrological conditions but works were undertaken to address these issues. 
KOMISJONI VASTUSED 28. b) Ühe prügila puhul oli liikmesriigilt saadud teabe põhjal mõjutanud tulemuslikkust muu hulgas hüdroloogilised tingimused, kuid nende probleemide lahendamiseks tehti tööd.
The Commission refers to its reply to Observation 26 for the plant which was not yet in operation at the time of the audit. 
Seoses jaamaga, mis auditi ajal veel ei töötanud, viitab komisjon tähelepanekule 26 antud vastusele.
Common reply to Observation 30 and Box 5 Note is taken of these findings. 
Ühine vastus tähelepanekule 30 ja 5. selgitusele Nimetatud järeldused võetakse teadmiseks.
To the extent the relevant provisions of the landfill directive on landfill gas control have been violated, the Commission will investigate the matter with the Member States concerned through the EU Pilot scheme. 
Niivõrd kuivõrd on rikutud prügiladirektiivi asjakohaseid sätteid prügilagaasi kontrollimise kohta, uurib komisjon asjaomase liikmesriigi puhul juhtumit „EU Pilot” raames.
For the Italian project mentioned in Box 5, the Commission services take note of the Court’s observation and will consider it during the project’s closure procedure when verifying the information provided by the Member State (see also reply to Observation 26). 
5. selgituses nimetatud Itaalia projektiga seoses võtavad komisjoni talitused teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja arvestavad seda projekti lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet (vt vastus tähelepanekule 26).
With regard to the Romanian project mentioned in Box 5, the Commission notes that when assessing the documents submitted by the Romanian authorities in order to fulfil the specific conditions laid down in Article 8 of the Financing Memorandum, the environmental permit issued for the ISPA project by the national competent authority provided for ‘installations for collection and flare of landfill gas’ for the new landfill as well as for a monitoring programme on the ‘quantity and quality of the landfill gas on the representative sections of the landfill’. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
5. selgituses viidatud Rumeenia prügila puhul märgib komisjon, et selliste dokumentide hindamise ajal, mille Rumeenia ametiasutused esitasid finantsprotokolli artiklis 8 sätestatud eritingimuste täitmiseks, nähti pädeva riikliku asutuse ISPA projekti jaoks väljastatud keskkonnaloaga uue prügila puhul ette „prügilagaasi kogumise ja põletamise rajatised” ning programm „prügila asjakohastes osades prügilagaasi kvantiteedi ja kvaliteedi” seireks. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
60 Common reply to Observations 31 and 32 The landfill directive does not provide for quantified limits for odour emissions to be respected, but it provides a general requirement6 whereby landfill operators are requested to minimise nuisances such as odours. 
60 Ühine vastus tähelepanekutele 31 ja 32 Prügiladirektiivis ei ole sätestatud, et tuleb järgida lõhna suhtes kohaldatavaid piirnorme, vaid sellega nähakse ette üldnõue6, mille kohaselt peavad prügila käitajad vähendama prügilast tulenevaid häiringuid, nagu lõhnu.
For one project, complementary equipment (several fans and a biological filter) was added to avoid odour problems, according to the relevant permit at national level. 
Ühe projekti puhul võeti lehaprobleemide vältimiseks kasutusele täiendav varustus (mitu ventilaatorit ja bioloogiline filter) kooskõlas riikliku tasandi asjakohase loaga.
The Commission services take note of the Court’s observation and will consider it during project closure procedure when verifying the information provided by the Member State (see also reply to Observation 26). 
Komisjoni talitused võtavad teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja arvestavad seda projekti lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet (vt ka vastus tähelepanekule 26).
Common reply to Observations 33 and 34 The Commission acknowledges that the issue concerning the closure and after-care costs is a systemic problem, in need of a global approach. The Commission will open discussions with Member States at technical level. 
Ühine vastus tähelepanekutele 33 ja 34 Komisjon tunnistab, et tegevuse lõpetamise ja järelhoolduse kulude küsimus on süsteemne probleem, mis vajab üldist lähenemisviisi. Komisjon alustab liikmesriikidega arutelusid tehnilisel tasandil.
In the framework of cohesion policy, the 2007–13 application form for major projects required applicants to demonstrate that operating and maintenance costs including replacement costs will be covered over a given reference period to ensure sustainability of the project. 
Ühtekuuluvuspoliitika raames nõuti 2007.–2013. aasta suurprojektide taotlusvormis taotlejatelt selle tõendamist, et tegevus-ja hoolduskulud (sh asenduskulud) kaetakse vastaval vaatlusperioodil, et tagada projekti jätkusuutlikkus.
Residual value which can be defined as the virtual liquidation value must also be considered in the financial analysis of major projects. 
Suurprojektide finantsanalüüsis tuleb arvesse võtta ka jääkväärtust, mille saab kindlaks määrata eeldatava likvideerimisväärtusena.
REPLY OF THE COMMISSION Common reply to Observations 37 and 38 There is no legal reporting obligation at regional level: directives and their requirements, including targets, are addressed to the Member States. 
KOMISJONI VASTUSED Ühine vastus tähelepanekutele 37 ja 38 Piirkondlikul tasandil puudub aruandluskohustus: direktiivid ja nende nõuded (sh eesmärgid) on adresseeritud liikmesriikidele.
Member States have to report on progress on the achievement of the recycling and recovery targets for municipal waste under the 2008 waste framework directive at national level; reporting has started in 2012. 
Liikmesriigid peavad 2008. aasta jäätmete raamdirektiivi alusel andma riiklikul tasandil aru olmejäätmete ringlussevõtu ja taaskasutamise eesmärkide saavutamises tehtud edusammude kohta; aruandeid hakati esitama 2012. aastal.
Nevertheless, the Commission has put in place the collection of regional municipal waste statistics at EU level as a new activity in 2010. 
Komisjon on aga uue tegevusena alustanud 2010. aastal ELi tasandi piirkondliku olmejäätmete statistika kogumist.
The Commission applies the quality framework as established for the production of annual municipal waste statistics, which are being produced since 1995. 
Komisjon kasutab kvaliteediraamistikku, mis on loodud alates 1995. aastast kogutud iga-aastase olmejäätmeid käsitleva statistika koostamiseks.
The data collections on municipal waste are provided by Member States on a voluntary basis in the frame of the Commission’s annual statistical work programme. 
Liikmesriigid esitavad vabatahtlikkuse alusel andmekogumid olmejäätmete kohta komisjoni iga-aastase statistika tööprogrammi raames.
Member States should report regularly on the achievement of the targets set in waste stream-specific EU directives. 
Liikmesriigid peaksid andma korrapäraselt aru jäätme-voogu käsitlevates ELi direktiivides sätestatud eesmärkide täitmise kohta.
The Commission is continuously working on the improvement of data quality by producing guidance documents, training material and through the organisation of workshops with data producers from Member States. 
Komisjon teeb pidevalt tööd andmete kvaliteedi parandamise nimel, koostades suunised ja koolitusmaterjale ning korraldades õpikodasid liikmesriikide andmeesitajatega.
Waste statistics and derived indicators are published on the Commission's website (http://ec.europa.eu/eurostat/waste). 6 In its Annex I, point 5 Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Jäätmestatistika ja sellest tuletatud näitajad avaldatakse komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/eurostat/waste 6 Selle I lisa, punkt 5. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
61 Common reply to Observations 40 and 41 The EU legislation applicable during the auditing period contains no legal requirement on separate collection. 
61 Ühine vastus tähelepanekutele 40 ja 41 Auditeerimisperioodil kehtinud ELi õigusaktides puudub õiguslik nõue liigiti kogumise kohta.
The 2008 waste framework directive requires Member States to set up separate collection for at least paper, glass, metal and plastic by 2015. 
2008. aasta jäätmete raamdirektiiviga on nõutud, et liikmesriigid võtaksid 2015. aastaks kasutusele vähemalt paberi, klaasi, metalli ja plasti liigiti kogumise.
The legally binding waste hierarchy positions landfilling at the bottom of the waste management treatment options. 
Õiguslikult siduvas jäätmehierarhias on prügilatesse ladestamine jäätmekäitlusvõimalustest kõige madalamal positsioonil.
In line with the ‘Roadmap to a resource efficient Europe’ (COM(2011) 571 final), by 2020 landfilling should be minimised to non-reusable and non-recyclable waste. 
Kooskõlas ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga (KOM(2011) 571 (lõplik)) tuleks 2020. aastaks minimeerida selliste jäätmete prügilatesse ladestamist, mida ei võeta korduskasutusse ega ringlusse.
Finally, the landfill targets are established at national level and not at regional level. 
Lõpetuseks, prügilatesse ladestamisega seotud eesmärke ei sätestata piirkondlikul, vaid riiklikul tasandil.
As explained in the Court’s footnote, the relevant targets set in the EU waste legislation are national based. 
Nagu on selgitatud kontrollikoja joonealuses märkuses, on andmed ELi jäätmeid käsitlevates õigusaktides sätestatud asjaomaste eesmärkide kohta kättesaadavad liikmesriigi tasandil.
43. (b) The Commission has initiated infringement proceedings, inter alia, against the four Member States subject to the audit for the existence of illegal landfills in their territory. 
43. b) Komisjon on algatanud rikkumismenetlused muu hulgas nelja auditiga hõlmatud liikmesriigi suhtes seoses ebaseaduslike prügilatega nende territooriumil.
The Commission initiates infringement proceedings whenever such illegal practices are established. 
Komisjon algatab rikkumismenetlused niipea, kui tehakse kindlaks nimetatud ebaseaduslik tegevus.
44. (a) At the time the projects were implemented, there was no EU legal requirement whereby biodegradable waste had to be collected separately. 
44. a) Projektide rakendamise ajal puudus ELi õiguslik nõue, mille kohaselt tulnuks biolagunevaid jäätmeid liigiti koguda.
Article 22 of the 2008 waste framework directive, encourages Member States to practice the separate collection of biowaste. 
2008. aasta jäätmete raamdirektiivi artikliga 22 innustatakse liikmesriike biojäätmeid liigiti koguma.
However it is not a legal obligation. 
Tegemist pole aga õigusliku kohustusega.
Publicity measures, including awareness campaigns promoted directly by the operator of the system are compulsory for all projects co-financed by the Cohesion Fund or ERDF. 
Teavitamismeetmed, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniad, mille eest süsteemi käitaja ise hea seisab, on kõikide Ühtekuuluvusfondi või ERFi kaasrahastatud projektide puhul kohustuslikud.
For the 2000–06 Cohesion Fund projects this was verified at closure via the final reports. 
2000–2006. aasta Ühtekuuluvusfondi projektide puhul kontrolliti seda tegevuse lõpetamise ajal lõpparuannete abil.
REPLY OF THE COMMISSION 48. (b) It is the responsibility of the national/regional/local competent authorities to ensure that information campaigns are carried out to raise the awareness of the population on the waste management practices and infrastructure available. 
KOMISJONI VASTUSED 48. b) Riiklikud/piirkondlikud/kohalikud pädevad asutused vastutavad selle tagamise eest, et korraldataks teavituskampaaniaid elanikkonna teadlikkuse suurendamiseks jäätme-käitlustavadest ja nende käsutuses olevast taristust.
However, it is recognised that sustained efforts are needed in order to ensure full participation of the population to ensure the success of the waste collection and overall waste management. 
Siiski on selge, et elanikkonna täielikuks kaasamiseks on vaja teha järjepidevaid pingutusi, et tagada jäätmekogumise ja üldise jäätmekäitluse edukus.
Furthermore, Romania obtained a 4-year derogation for the biodegradable diversion targets and therefore has only to be compliant by 2020. 
Lisaks sellele on Rumeeniale tehtud seoses biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimise eesmärgi täitmisega neljaks aastaks erand ja ta peab saavutama vastavuse alles 2020. aastaks.
The Commission refers to its reply to Observation 44 (a). 
Komisjon viitab tähelepaneku 43 punktile a antud vastusele.
In EU waste legislation there was no legal requirement whereby compost standards had to be adopted. 
Jäätmeid käsitlevates ELi õigusaktides puudus õiguslik nõue, mille kohaselt tulnuks vastu võtta komposti standardid.
Common reply to Observation 53 (a) and (b) The Commission concurs that the use of economic instruments will help Member States in the implementation of the ‘polluter pays principle’ enshrined in the Treaty on the Functioning of the European Union7. 
Ühine vastus tähelepaneku 53 punktidele a) ja b) Komisjon on nõus sellega, et majandushoobade kasutamine aitab liikmesriikidel rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingus kehtestatud „saastaja maksab” põhimõtet7.
These economic instruments will help Member States to achieve the targets set out in the the ‘Roadmap to a resource efficient Europe’ (COM(2011) 571 final). 
Kõnealused majandushoovad on liikmesriikidele abiks ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas (KOM(2011) 571 (lõplik)) sätestatud eesmärkide saavutamisel.
The experience of the best performing Member States has shown that appropriate economic instruments are essential to improve their waste management record. 
Parima tulemuslikkusega liikmesriikide kogemus on näidanud, et asjakohased majandushoovad on olulised nende riikide jäätmekäitlus-registrite täiustamisel.
Their waste management recipe is simple: make the first steps of the waste hierarchy more economically attractive for operators and more rewarding for citizens e.g. ‘pay as you throw’ schemes. 
Neis riikides kasutatav jäätmekäit-luspõhimõte on lihtne: muuta jäätmehierarhia esimesed astmed majanduslikult atraktiivsemaiks käitajatele ja tasu-vamaiks kodanikele, nt maksa-nagu-viskad-skeemid.
7 A recent study (http://ec.europa.eu/environment/waste/pdf/final_ report_10042012.pdf ) carried out on behalf of the Commission suggests that economic instruments (e.g. landfill taxes, extended producer responsibility and‘pay as you throw’schemes) are instrumental and efficient in achieving recycling targets. 
7 Hiljutises komisjoni nimel tehtud uuringus (http://ec.europa.eu/ environment/waste/pdf/final_report_10042012.pdf) leitakse, et majandushoovad (nt prügilamaksud, tootja laiendatud vastutus, maksa-nagu-viskad-skeemid) on kasulikud ja tõhusad ringlussevõtu eesmärkide saavutamisel.
According to the regulatory framework on Structural Funds, there was no obligation on Member States to provide information on such instruments. 
Vastavalt struktuurifondide õigusraamistikule puudus liikmesriikidel kohustus esitada teavet selliste vahendite kohta.
During the 2000–06 and 2007–13, no ex ante conditionality mechanism (as currently envisaged for 2014–20) as an enforceable legal instrument was built into cohesion policy funding by the legislator, allowing rejecting a project on grounds of insufficient supporting measures such as financial measures. 
Aastatel 2000–2006 ja 2007–2013 ei olnud seadusandja näinud ühtekuuluvuspoliitika rahastamisega seoses jõustatava õigusliku vahendina ette eeltingimuse mehhanismi (nagu on praegu kavandatud 2014.–2020. aasta puhul), mille abil on võimalik keelduda projekti heakskiitmisest seetõttu, et sel ei ole piisavalt toetavaid meetmeid (nagu rahalisi meetmeid).
55. (a) In particular, the 1975 waste framework directive did not foresee any requirements on the use of economic instruments. 
55. a) Eeskätt ei olnud 1975. aasta jäätmete raamdirektiivis sätestatud mitte mingisuguseid nõudeid majandushoobade kasutamise kohta.
However, the 2008 waste framework directive states that Member States may describe the use of economic instruments in their waste management plans. 
2008. aasta jäätmete raamdirektiivis on siiski sedastatud, et liikmesriigid võivad oma jäätmekava-des kirjeldada majandushoobade kasutamist. 56.
REPLY OF THE COMMISSION The Technical Paper 1 ‘Application of the polluter pays principle’ issued in 1999 encourages a wider application of the principle by the differentiation of rates of Community assistance, while avoiding setting lower rates of assistance for Member States who integrate the ‘polluter pays principle’ into co-financed operations than for Member States who do not. It only provided indicative guidance. 
KOMISJONI VASTUSED 1999. aastal välja antud ja „saastaja maksab” põhimõtte rakendamist käsitlevas tehnilises dokumendis nr 1 „App-lication of the Polluter Pays Principle” julgustatakse põhimõtte laiemat rakendamist seeläbi, et komisjoni toetuse puhul rakendatakse diferentseeritud toetusmäärasid, samal ajal hoides ära selle, et selliste liikmesriikide suhtes, kes integreerivad „saastaja maksab” põhimõtte kaasrahastatud tegevusse, kehtestataks väiksemad toetusmäärad kui neile, kes seda ei tee.
It is stated in this technical paper that the application of this principle ‘must be compatible with the goals of economic and social cohesion’, that ‘its development should be pro-gressive’ and that ‘it should take into account the social acceptance of charging’. 
Kõnealuses tehnilises dokumendis on sedastatud, et kõnealuse põhimõtte rakendamine „peab olema vastavuses majandusliku ja sotsiaalse ühekuuluvuse sihtidega”, „selle areng peaks olema edasiviiv” ja „see peaks arvesse võtma maksustamise sotsiaalset heakskiitu”.
It is also explicitly underlined that ‘it is therefore important not to see application of the polluter pays principle in isolation’. 
Sõnaselgelt on tooni-tatud ka järgmist: „seetõttu on oluline, et „saastaja maksab” põhimõtte rakendamine ei toimuks muudest valdkondadest eraldatult”.