natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. as there is no regulatory or formally agreed concept of sustainability applicable to life-financed projects, the audit adopted the specifications outlined in the birds and habitats directives to whose implementation life-nature projects contribute. These provide three basic elements: - a results element: 'maintain or restore, at favourable status, natural habitats and species' (habitats directive) and 'maintain the population of the species' (birds directive); - a time element: 'likely to continue for the foreseeable future' (habitats directive) and 'long-term distribution and abundance of [species]' (birds directive); - a management element: 'specific structures and functions which are necessary for its long-term maintenance exist' (habitats directive). special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
15. kuna puudub õiguslikult või formaalselt määratletud jätkusuutlikkuse mõiste, mida LIFE'ist rahastatavatele projektide suhtes rakendada, kasutati auditis linnustiku direktiivi ja elupaikade direktiivi määratlusi, kuivõrd nende direktiivide rakendamine on LIFE-Looduse projektide peamine ülesanne. mainitud direktiivide põhjal võib välja tuua kolm peamist elementi: - tulemused: elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse säilitamine või taastamine (elupaikade direktiiv) ja liikide arvukuse säilitamine (linnustiku direktiiv); - aeg: tõenäoline jätkumine ka lähitulevikus (elupaikade direktiiv) ning liigi levik ja arvukus pikema aja jooksul (linnustiku direktiiv); - juhtimine: pikaajaliseks säilimiseks vajaliku eriomase struktuuri ja funktsioonide olemasolu (elupaikade direktiiv).
16. for the current audit, the sustainability of a project financed by life has been defined as the assurance which can be obtained (project quality, management structures, financial guarantees, etc.) that the investments financed and their effects will be sustained after the project ends and its results are disseminated. 
16. kõnealuse auditi eesmärgil määratleti LIFE'ist rahastatavate projektide jätkusuutlikkust kindlusena, mida on võimalik saada (projekti kvaliteet, juhtimisstruktuurid, finantstagatised) selle kohta, et tehtud investeeringud ja nende mõju kestavad pärast projekti lõppemist ning et projekti tulemusi levitatakse. hinnates vahendi LIFE-Loodus rakendamise edukust, tuleb põhirõhk igas projekti-juhtimistsükli etapis, alates valikumenetlusest kuni LIFE-abi andmise lõppemiseni, asetada jätkusuutlikkusele.
17. audit evidence was collected from dg environment, the european environment agency, the european Topic Centre on biological diversity, the outsourced monitoring and communication teams, the evaluators, a sample of beneficiaries and the relevant national authorities. evidence was obtained through documentary reviews, interviews and questionnaires. audit visits were carried out on-the-spot for a sample of 35 life iii projects approved between 2000 and 2005 and implemented in six member states: belgium, germany, italy, slovenia, spain and the united kingdom (see Annex I)14. 
17. auditi tõendusmaterjali koguti järgmistest allikatest: keskkonna peadirektoraat, Euroopa keskkonnaagentuur, Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskus, alltöövõtjatest järelevalve-ja tea-beedastusrühmad, hindajad, abisaajate valim ja asjassepuutuvad riiklikud ametiasutused. tõendusmaterjali saadi dokumendikont-rolli, vestluste ja küsimustike kaudu. kohapealseid auditikülastusi tehti seoses 35 LIFE III projektist koosneva valimiga kuude liikmesriiki: Belgiasse, saksamaale, Itaaliasse, sloveeniasse, hispaanias-se ja Ühendkuningriiki (vt Lisa I)14.
The projects sampled correspond to 13 % of the life iii eu expenditure of 436 million euro and, therefore, it provides sufficient evidence for the audit carried out. 
Valimisse kuuluvad projektid moodustavad LIFE III-ga seotud ELi kuludest (436 miljonit eurot) 13 % ning annavad seega kõnealuse auditi tarbeks piisaval määral tõendusmaterjali.
14 The sample was initially of 36 projects. however, for one of the projects selected, the on-the-spot audit could not take place as the beneficiary was not available, had meanwhile abandoned the realisation of the project and had paid back the advance to the Commission. 
14 algselt kuulus valimisse 36 projekti. Ühe valitud projekti kohapealne külastamine tuli aga ära jätta, kuna abisaaja ei olnud kättesaadav, oli vahepeal projekti elluviimisest loobunud ning saadud ettemakse komisjonile tagastanud.
14 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
14 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
15 observaTions Life Achievements And imProvement oPPor-tunities 18. overall, on the basis of the 35 projects audited, it was found that the investments foreseen were contributing to the conservation of the species and habitats in natura 2000 sites. even if some projects faced difficulties, the commitment by the beneficiaries and their staff made it possible to overcome them and take corrective action. 
15 tähELEpanEkud liFe'i saaVutused ja arenguVõimalused 18. Üldiselt leiti 35 auditeeritud projekti põhjal, et ettenähtud investeeringud aitasid kaasa liikide ja elupaikade kaitsele natura 2000 aladel. abisaajate ja nende töötajate pühendumus võimaldas mõningatest raskustest üle saada ja võtta parandusmeetmeid.
19. The Commission has consistently improved the management of the life grants since 1992. however, the audit highlighted shortcomings which should be addressed to safeguard the sustainability of project results. 
19. komisjon on alates 1992. aastast järjepidevalt LIFE'i toetuste juhtimist parandanud. audit tõi aga ilmsiks puudusi, mis tuleks kõrvaldada, et kindlustada projektitulemuste jätkusuutlikkus.
Implementation phase: • difficulties in obtaining land parcels foreseen for the project site, • weaknesses in the partnerships responsible for the management of the project, • demographic pressure affecting the project site, • competing interests, in particular with agriculture, • weak monitoring of project results, • missing guarantees to safeguard purchased land for nature conservation, • missing support from stakeholders. 
Rakendusetapp: • raskused projekti teostamiskoha jaoks ettenähtud maatükkide omandamisel, • projekti juhtimise eest vastutavate partnerluste nõrkus, • projekti teostamiskohta mõjutav demograafiline surve, • huvide konflikt (eriti põllumajandusega), • puudulik järelevalve projektitulemuste üle, • tagatiste puudumine ostetud maa kasutamiseks looduskaitse eesmärgil, • sidusrühmade toetuse puudumine.
Dissemination of results: • local population not adequately informed or involved, or opposed to the project itself, • dissemination of results mainly focused on reaching local and regional public, • project websites not systematically maintained or of limited quality, • project websites not used efficiently for disseminating project outputs and outcomes. 
Tulemuste levitamine: • kohalikke elanikke ei teavitata projektist piisavalt, nad ei osale selles või on projekti elluviimise vastu, • tulemuste levitamisel keskendutakse peamiselt kohalikule ja piirkondlikule tasandile, • projektide veebilehtede tase on puudulik või nende haldamine ebajärjepidev, • projektide veebilehti ei kasutata tõhusalt projektide väljundite ja tulemite levitamiseks.
Long-term management of project results: • management plan not approved by the Member State authorities, • insufficient integration of LIFE project conservation measures in the surrounding areas, • insufficient legal and financial capacities of those responsible for sustaining the project results after the LIFE financing, • insufficient monitoring of species or habitats for assessing impact. tyPe of shortcominGs detected in Projects Audited on-the-sPot special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 20. 
Projektitulemuste pikaajaline juhtimine: • liikmesriigi ametiasutused ei kinnita kaitsekorralduskava, • LIFE-projekti kaitsemeetmete ebapiisav integreerimine ümbritseva maa-alaga, • nende osalejate ebapiisav õigusalane ja tehniline suutlikkus, kes vastutavad projektitulemuste säilitamise eest pärast LIFE-abi lõppemist, • liikide või elupaikade ebapiisav seire mõju hindamise seisukohalt. KohaPeal auditeeritud ProjeKtides leitud Puudused Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
The following paragraphs examine each of the phases of the projects’ management by the Commission identifying the relevant shortcomings and opportunities for improvement. seLection Procedure 21. 
20. järgmistes punktides käsitletakse komisjonipoolse projektijuhtimise etappe, tuues välja puudused ja parandusvõimalused.
The audit examined: - whether the Commission had established clear and appropriate criteria and scores for selecting projects based on their quality, the relevance of their objectives and the likelihood of the sustainability of their results (outputs); and, - whether these criteria had been applied in practice. insufficient visibiLity of sustAinAbiLity in the seLection Procedures 22. 
ValiKumenetlus 21. auditiga kontrolliti: - kas komisjon oli projektide valimiseks kehtestanud selged ja asjakohased kriteeriumid ja punktisüsteemid, võttes arvesse projektide kvaliteeti, eesmärkide asjakohasust ja tulemuste (väljundite) jätkusuutlikkuse tõenäosust; - kas neid kriteeriume tegelikkuses rakendati. jätKusuutliKKuse eBaPiisaV nähtaVus ValiKumenetluse etaPis 22.
The aim of the selection procedure is to allocate the scarce life funds to the best projects among a large number of applications. applicants need to submit proposals which meet demanding and detailed technical, financial and other requirements. 
Valikumenetluse eesmärk on valida suure hulga taotluste hulgast välja parimad projektid, kellele eraldada napid LIFE'i vahendid.
The Court’s audit of life iii and life+ selection procedures concluded that the Commission should pay greater attention to the prioritisation criteria as well as to their weighting and the scoring scales used to ensure that sufficient and quantified consideration is given to sustainability factors. 
Esitatavad taotlused peavad vastama kõrgetele ja üksikasjalikele tehnilistele, rahalistele ja muudele nõuetele. kontrollikoja auditis LIFE III ja LIFE+ valikumenetluste kohta tehti järeldus, et komisjon peaks pöörama suuremat tähelepanu projektide järjestamise kriteeriumidele ning nende hindamisele. samuti tuleks enam tähelepanu pöörata punktiskaaladele, mille abil tagada piisava väärtuse omistamine jätkusuutlikkusele, mida on võimalik ka numbriliselt väljendada.
The selection criteria and the scales for project prioritisation, which were established in the form of 'maximum scores' for life iii and life+, are summarised in Table 2. 
Tabelis 2 on toodud kokkuvõte projektide paremusjärjestusse seadmiseks kasutatud valikukriteeriumidest ja punktiskaaladest, mis kehtestati LIFE III ja LIFE+ suhtes maksimumpunktide vormis.
16 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
16 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine 24.
24. for life+ the technical quality of project proposals is currently assessed by external contracted evaluators, on the basis of the selection criteria defined in the Commission’s life-nature application and evaluation guides. This is in line with previous Court recommendations for using outside experts to ensure the necessary segregation of functions15. 
LIFE+ projektitaotluste tehnilist kvaliteeti hindavad praegu lepingulised välishindajad vastavalt komisjoni LIFE-Looduse taotlemis- ja hindamisjuhendites määratletud kriteeriumidele. see on kooskõlas kontrollikoja varasemate soovitustega kasutada vajaliku ülesannete lahususe tagamiseks väliseksperte15.
25. however, each criterion is examined with reference to analytical questions hereafter referred to as subcriteria, which allows the evaluators a high level of discretion in establishing project scoring. since the subcriteria that relate to each award criterion have not been weighted, every evaluator may attach a different priority to them. 
25. Iga kriteerium jaguneb aga omakorda alakriteeriumideks, mis annab hindajatele projektidele punktide andmisel suure otsustus-vabaduse. kuna kriteeriumidega seonduvaid alakriteeriume ei ole hinnatud, võib iga hindaja neile erineva tähtsuse omistada. seega võib projektitaotlus isegi juhul, kui ta kõikidele alakriteeriumi-dele ei vasta, vastava kriteeriumi eest palju punkte saada. see kehtib eelkõige jätkusuutlikkusega seotud aspektide kohta, mis on vastavalt LIFE III ja LIFE+ kaitsealase kasuteguri ja eesmärkide saavutamise edendamise kriteeriumide alakriteeriumid16.
15 special report no 11/2003, recommendation after paragraph 89. 
15 Eriaruanne nr 11/2003, punktile 89 järgnev soovitus.
16 for 2006 the subcriteria for the life iii 'conservation benefit' criterion were the following: value of the site/ species/habitats, importance of the actions proposed, contribution to european conservation strategies, and sustainability of the actions. for 2007 the subcriteria for the life+ 'contribution to objectives of life+' criterion were the following: european importance, contribution to solving the problem targeted, contribution to the implementation, updating and development of Community environmental policy and legislation, continuity and permanence of the project results, sustainable contribution to solving the problem targeted. 
16 2006. aasta LIFE III kaitsealase kasuteguri kriteeriumi alakriteeriumid olid järgmised: ala/ liigi/elupaiga väärtus, kavandatud meetmete olulisus, panus Euroopa looduskaitse strateegiasse, meetmete jätkusuutlikkus. 2007. aasta LIFE+ eesmärkide saavutamise edendamise kriteeriumi alakriteeriumid olid järgmised: üleeuroopaline tähtsus, käsitletava probleemi lahendamisele kaasaaitamine, osalemine ühenduse keskkonnapoliitika ja õigusaktide rakendamises, ajakohastamises ja arendamises, projektitulemuste jätkuvus ja kestvus, jätkusuutlik panus käsitletava probleemi lahendamisse.
17 tAbLe 2 Award criteria LIFE III (2006) LIFE+ (2007) Technical coherence 23 16 Financial coherence 7 16 Conservation benefit 47 - Socio-economic and operational context 23 - Contribution to objectives - 26 European added value - 26 Complementarity - 11 Transnational character - 5 National added value * - - Total score 100 100 the commission’s Life-nAture Project seLection criteriA: mAximum scores (exPressed in PercentAGes) * 'national added value' is only taken into account when projects of the same member state have received the same overall scoring. special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
17 taBel 2 Taotluse heakskiitmise kriteeriumid LIFE III (2006) LIFE+ (2007) Tehniline järjepidevus 23 16 Rahaline järjepidevus 7 16 Kaitsealane kasutegur 47 - Sotsiaal-majanduslik ja tegevuskontekst 23 - Eesmärkide saavutamise edendamine - 26 Euroopa lisaväärtus - 26 Täiendavus - 11 Riikidevaheline iseloom - 5 Üleriigiline lisaväärtus* - - Punkte kokku 100 100 Komisjoni liFe-looduse ProjeKtide ValiKuKriteeriumid: maKsimumPunKtid (esitatud Protsentides) * „Üleriigiline lisaväärtus“ tuleb arvesse ainult siis, kui ühe liikmesriigi projektid on saanud ühepalju punkte. Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
26. The audit highlighted the fact that the relevance of the above mentioned sustainability-related criteria had been considerably reduced from life iii to life+ (see Table 2). according to the Commission’s services, this was necessary in order to allow the proposals referring to the three components (see paragraph 1) to be evaluated by the same criteria and to compete with one another. 
26. audit tõi ilmsiks asjaolu, et eelpool mainitud jätkusuutlikkusega seotud kriteeriumide tähtsus on LIFE+ raames võrreldes LIFE III-ga oluliselt vähenenud (vt Tabel 2). komisjoni talituste hinnangul oli see vajalik, võimaldamaks LIFE'i kolme eri osaga (vt punkt 1) seotud taotlusi samade kriteeriumide alusel hinnata ja neil omavahel konkureerida. sellise lähenemisviisi tõttu on LIFE III hindamisju-hendite aastate jooksul välja töötatud täpsed küsimused asendatud väheinformatiivsete üldküsimustega. töövõtjad kasutavad vähemalt osaliselt varasemaid LIFE III küsimusi, mis põhjustab lahknevust avaldatud juhendites komisjoni poolt heaks kiidetud standardite ja hindajate rakendatavate standardite vahel, samuti läbipaistvuse vähenemist taotlejate suhtes.
This approach has transformed the life iii evaluation guide’s more precise questions, that had been developed over the years, into very general questions with little information value. overall, it was found that the amended life+ selection criteria do not improve the consideration given to sustainability and that they are not necessarily consistently applied. 
Leiti, et muudetud LIFE+ valikukriteeriumid ei suurenda jätkusuutlikkusele omistatavat tähtsust ja et neid ei kasutata alati järjepidevalt.
18 box 1 scorinG for sustAinAbiLity The review of the external evaluators’ files showed that while significant doubts were raised about the sustainability of the project results, high scores were nevertheless given in respect of the relevant criterion: • 'it is obvious that habitats such as raised bogs, to be preserved once reserved, will need continuous management. ...it is hoped that such funds will be available at the end of the project, to take over the management costs on a long term basis.' – 8 points out of 10 possible (good); • 'Whilst the need for continuing invasive removal is recognised by the government, no resources to do this following on from the project are confirmed.' – 17 points out of 25 (good); • 'additional funds will be required after the end of the project to maintain the conservation status of the habitats through recurring work to ensure recolonisation by exotic species.' – 22 points out of 25 (excellent). special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
18 1. selgitus jätKusuutliKKuse hindamine Välishindajate toimikute läbivaatamine näitas, et ehkki projektitulemuste jätkusuutlikkuse suhtes oli suuri kahtlusi, anti projektile vastava kriteeriumi täitmise eest ometi kõrged punktid: • „on selge, et sellised elupaigad nagu rabad, mille seisund tuleb pärast kaitse alla võtmist säilitada, vajavad pidevat hooldust...Loodetavasti on projekti lõppedes olemas rahalised vahendid, et üle võtta pikaajaliste hoolduskulude kandmine“ – 8 punkti 10st (hea); • „Ehkki valitsus tunnistab vajadust pealetungiva taimestiku pideva eemaldamise järele, ei ole pärast projekti lõppemist selleks ressursse tagatud.“ – 17 punkti 25st (hea); • „pärast projekti lõppemist on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid, et pideva töö tulemusel säilitada elupaikade kaitsestaatus, tagamaks alade taasasustamine eksootiliste liikide poolt“ – 22 punkti 25st (väga hea). Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
The selection criteria have evolved following the legislation and the experience acquired by the Commission. nevertheless, it was noted that the european environment agency (eea) and the european Topic Centre on biological diversity (eTC) have not been directly involved in the definition of the selection criteria despite their expertise on the natura 2000 network and on monitoring biodiversity in europe (see paragraph 39). 
27. õigusaktide ja komisjoni kogemuste põhjal on valikukriteeriume edasi arendatud. sellegipoolest tuleb tõdeda, et valikukriteeriumide määratlemisse ei kaasatud Euroopa keskkonnaagentuuri ega Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teemakeskust hoolimata nende pädevusest natura 2000 võrgustiku ja Euroopa bioloogilise mitmekesisuse seire alal (vt punkt 39).
LonG seLection Process 28. in principle, the revised selection procedure should not be a closed process, whereby applicants send in their proposals and usually receive a reply only one year later (see Annex II). such long delays – as compared with some six months required for other projects financed by eu funds, such as the eafrd and the eff – which are mostly imposed by interinstitutional procedures, can be a source of major constraints for project implementation, as key project conditions may have substantially changed in the meantime. for instance, the purchase of the land in the targeted conservation area may no longer be possible or the key stakeholders no longer available. in two audited projects such incidents seriously jeopardised the project launch. despite the substantial efforts made by the beneficiaries and the Commission, those incidents were only partly remedied. imPLementAtion of Projects 29. in addressing whether the projects are properly implemented and monitored by the Commission, the audit examined: - whether there is adequate monitoring focus on the progress of projects and outputs; - whether monitoring covers the achievement of project results (outcomes). 
PiKK ValiKuProtsess 28. muudetud valikumenetlus ei peaks endast kujutama suletud protsessi, kus taotlejad saavad oma taotlusele vastuse alles aasta pärast (vt lisa II). sellised pikad viivitused, võrreldes teistest ELi vahenditest (nt EaFrd ja Euroopa kalandusfond) rahastatavate projektidega, kus sama töö tehakse ära kuue kuuga, võivad projekti elluviimist suurel määral takistada, kuna projekti põhitingimused võivad vahepealse ajaga oluliselt muutuda. näiteks võib juhtuda, et ettenähtud kaitsealal pole enam võimalik maad osta või ei ole peamised osalejad enam kättesaadavad. kahe auditeeritud projekti puhul (duesterdieker niederung – trockenrasen saar) takistasid sellised juhtumid tõsiselt projekti käivitamist. hoolimata abisaajate ja komisjoni tehtud suurtest jõupingutustest suudeti nende projektide olukorda ainult osaliselt parandada. ProjeKtide elluViimine 29. analüüsides projektide nõuetekohast elluviimist ja järelevalvet komisjoni poolt, tõstatati auditis järgmised küsimused: - kas projektide edenemise ja väljundite üle tehakse piisavat järelevalvet; - kas järelevalve hõlmab projekti tulemuste (tulemite) saavutamist.
19 special report no 11/2009 - The sustainability and the Commission's management of the life-nature projects 
19 Eriaruanne nr 11/2009 - LIFE-Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine
WeAKnesses in monitorinG Project outPuts And LonG-term resuLts 30. The Commission assigns a team of nature conservation experts to monitor project implementation. once a project is approved, the monitors visit each project once a year to check progress. on the basis of these visits and the beneficiaries’ reporting, they formulate their technical assessment of the progress of the project. 
Puudused ProjeKti Väljundite ja PiKaajaliste tulemuste Üle tehtaVas järeleValVes 30. projektide elluviimise üle teeb komisjoni ülesandel järelevalvet rühm looduskaitseeksperte. pärast projekti heakskiitmist külastavad järelevalvajad iga projekti korra aastas, et kontrollida selle edenemist. külastuste ja abisaajate aruannete põhjal koostavad järelevalvajad projekti arengu tehnilise hinnangu. järelevalvearuannete põhjal otsustab komisjon projektidele toetuse maksmise.