natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Upon the auditors’ request, only three of the eight and respectively two of the seven audited beneficiaries in these two regions could provide some quantified result data. 
Audiitorite nõudmisel suutsid nimetatud kahe piirkonna auditeeritud toetusesaajatest vastavalt vaid kaheksast kolm ja seitsmest kaks tulemuste kohta esitada mõningaid kvantifitseeritud andmeid.
The data generally showed a positive effect of the investments. 
Andmed näitasid tavaliselt investeeringute positiivset mõju.
However, one project for relaying asphalt on a rural road in a tourist area of Spain (Extremadura) did not have a positive impact on the number of tourists. 
Üks projekt, mille käigus asfalteeriti Hispaanias (Extremadura) ühte turismipiirkonnas asuvat maateed teist korda, ei andnud positiivset mõju turistide arvule.
The average number of visitors had actually decreased in the years following the project completion, compared to the average number of visitors before the project. 
Keskmine külastajate arv oli tegelikult võrreldes projektieelse ajaga projekti valmimisele järgnenud aastate jooksul vähenenud.
There was no information regarding the effects of the investment on the agricultural holdings. 
Puudus teave investeeringu mõjust põllumajandusettevõtetele.
In Romania, the beneficiaries provided to the auditors quantified target and result data for four of the five audited projects, which received grants ranging between 1 and 2.4 million euro. 
Rumeenias esitasid toetusesaajad audiitoritele kvantifitseeritud teabe eesmärkide ja tulemuste kohta viiest auditeeritud projektist nelja puhul, millele antud toetuste kogusumma jäi vahemikku 1–2,4 miljonit eurot.
Only one project had reached its target of connecting 575 users to the new water and sewerage system. 
Ainult üks projekt saavutas oma eesmärgi, milleks oli 575 kasutaja liitumine uue vee-ja kanalisatsioonivõrgu-ga.
Three other projects were still far from achieving their targets almost 3 years after project completion: less than half of the target number of users had been connected to the sewerage network for two water projects and no new jobs had been created for the remaining project, although creating employment was one of its objectives. 
Kolm ülejäänud projekti ei olnud peaaegu kolm aastat pärast valmimist oma eesmärkide saavutamise lä-hedalgi: kahe veeprojekti puhul oli kanalisatsioonivõrguga liitunud alla poole eesmärgiks seatud kasutajatest ja kolmanda projekti puhul ei olnud loodud ühtegi töökohta, kuigi töökohtade loomine oli olnud üks projekti eesmärkidest.
In Germany (Saxony), the data reported for the three main result indicators established for the measures were based on the authorities’ assumptions on the likely result deriving from an investment. 
Saksamaal (Saksimaa) põhinesid meetmete jaoks loodud kolme peamise tulemusnäitaja andmed ametiasutuste poolt investeeringuga tõenäoliselt saavutatava tulemuse kohta tehtud eeldustel.
Targets and actual result data were not available for these indicators. 
Nimetatud näitajate puhul ei olnud eesmärgid ega andmed tegelike tulemuste kohta kättesaadavad.
The information that could be obtained by the auditors for the audited projects was therefore limited to basic indicators such as the number of households served by the financed roads. 
Teave, mida audiitorid oleksid auditeeritud projektide kohta võinud saada, piirdus seetõttu vaid kõige lihtsamate näitajatega, nagu rahastatud teedega teenindatavate leibkondade arv.
In Poland, for four of the five audited projects, the beneficiaries reported to the managing authority data on project results, which showed an increase in the number of users and a general achievement of project objectives. 
Poolas edastasid viie auditeeritud projekti puhul nelja toetusesaajad korraldusasutusele andmeid projektitulemuste kohta, mis näitasid kasutajate arvu suurenemist ja projektieesmärkide üldist saavutamist.
However, in three cases, no supporting evidence was provided to allow the Court to verify the reported figures. Box 16 
Kolmel juhul ei olnud aga esitatud tõendavaid dokumente, mis oleksid võimaldanud kontrollikojal esitatud arvandmeid kontrollida. 16. selgitus
Observations 42 The Commission has encouraged Member States to improve monitoring and evaluation, but some weaknesses are likely to persist in the 2014-2020 programming period 84 Although Member States are primarily responsible37 for collecting the data to feed output and result indicators, the Commission is responsible for monitoring and supervising the implementation of RDPs and publishes the information collected from Member States through the CMEF. 
Tähelepanekud 42 Komisjon on julgustanud liikmesriike parandama järelevalvet ja hindamist, kuid mõningad puudused püsivad tõenäoliselt ka programmitöö perioodil 2014–2020 84 Kuigi väljundi-ja tulemusnäitajate aluseks olevate andmete kogumine on eelkõige liikmesriikide ülesanne37, vastutab komisjon maaelu arengu programmide elluviimise järelevalve ja kontrollimise eest ning avaldab ühise järelevalve-ja hindamisraamistiku kaudu liikmesriikidelt saadavat teavet.
85 As regards the measure 125 result indicator ‘increase in gross value added in holdings/enterprises supported’, the Commission recognised that, despite the guidance provided in 2010 on the methodology to measure the GVA increase, most of the Member States faced difficulties in reliably assessing this indicator. 
85 Meetme 125 tulemusnäitaja „toetust saavate põllumajandusettevõtete/ ettevõtete kogu lisandväärtuse kasv” puhul tunnistas komisjon, et hoolimata 2010. aastal antud suunistest kogu lisandväärtuse kasvu mõõtmise metoodika kohta, oli enamikul liikmesriikidest seda näitajat keeruline usaldusväärselt hinnata.
Thus, it has been replaced in the 2014-2020 programming period by the indicator ‘Change in agricultural output on supported farms/annual work unit’. 
Seepärast asendati programmitöö perioodil 2014–2020 nimetatud näitaja uuega: „põllumajandusliku toodangu muutus toetatud põllumajandusettevõtetes aasta tööühiku kohta”.
The Commission indicated that the new indicator will only be assessed by external evaluators, as Member States lack the required expertise within their administrations. 
Komisjoni kohaselt hakkavad seda uut näitajat hindama välishindajad, kuna liikmesriikide ametiasutustel puuduvad vajalikud ekspertteadmised.
An additional compulsory result indicator has been introduced in the 2014-2020 programming period for the equivalent measure 125, namely ‘percentage of irrigated land switching to more efficient irrigation system’. 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 kehtestati meetmele 125 uus täiendav kohustuslik tulemusnäitaja: „protsent niisutatud maast, mille puhul minnakse üle tõhusama niisutussüsteemi kasutamisele”.
86 As regards the result indicator used for measures 321, 322 and 323, ‘population in rural areas benefiting from improved services’, the Commission accepted the reported figures, despite the risk of over-estimating the number of users. 
86 Meetmete 321, 322 ja 323 raames kasutatud tulemusnäitaja „parematest teenustest kasu saav elanikkond maapiirkondades” puhul aktsepteeris komisjon esitatud andmed, hoolimata ohust, et kasutajate arv võib olla ülehinnatud.
For the 2014-2020 period, a similar result indicator will be used for these measures (‘Percentage of rural population benefiting from improved services/infrastructures’). 
Perioodil 2014–2020 kasutatakse nimetatud meetmete puhul sarnast tulemusnäitajat („parematest teenustest/taristutest kasu saav elanikkond maapiirkondades”).
The Commission will not accept the same population being reported several times (for each project implemented in the area) for the new result indicator; however, such a reporting method is explicitly allowed for the new output indicator, ‘Population benefiting from improved services/infrastructures’. 
Komisjon ei luba uue tulemusnäitaja puhul sama elanikkonda mitu korda esitada (iga piirkonnas elluviidava projekti jaoks); selline aruandlusmeetod on aga selgesõnaliselt lubatud uue väljundinäitaja puhul („parematest teenustest/taristutest kasu saav elanikkond maapiirkondades”).
87 The Court could not assess at the time of the audit to what extent the new indicators will remedy the weaknesses of the previous ones. 
87 Kontrollikojal ei olnud võimalik auditi ajal hinnata seda, kui suurel määral korvatakse uute näitajatega vanade näitajate puudused.
However, assessing the effectiveness of the measures only on the basis of the change in agricultural output, percentage of land switching to a more efficient irrigation system and the population benefiting from the new infrastructure will not provide a complete picture on the success or otherwise of the funds allocated to the measures, given the great diversity of projects financed. 
Kui meetmete mõjusust hinnata ainult vastavalt põllumajandusliku toodangu muutuse-le, protsendile niisutatud maast, mille puhul minnakse üle tõhusama niisutussüsteemi kasutamisele, ja uuest taristust kasu saavale elanikkonnale, ei saada täielikku ettekujutust meetmetele eraldatud vahendite edust või ebaedust, kuna rahastatud projektide vahelised erinevused on suured.
37 Article 79 of Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
37 Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 79.
Observations 43 88 In the 2007-2013 programming period, due to the significant delays in the implementation of infrastructure measures, there was a mismatch between the spending cycle and the timing of the reporting requirements. 
Tähelepanekud 43 88 Programmitöö perioodil 2007–2013 oli taristumeetmete elluviimisel esinenud oluliste viivituste tõttu ebakõla kulude kandmise tsükli ja aruandlusnõuete ajakava vahel.
If monitoring and evaluation information is not available at key reporting moments, Member States and the Commission cannot use it to improve the implementation of the measures. 
Kui järelevalve-ja hindamisteave ei ole olulistel aruand-lushetkedel kättesaadav, ei ole liikmesriikidel ja komisjonil võimalik seda oma meetmete elluviimise täiustamiseks kasutada.
89 This situation is likely to persist in the 2014-2020 programming period, as Member States are required to prepare the first ‘enhanced annual implementation report’ including evaluation findings, in 2017, even though spending started quite late due to delays in the RDP approval process38. 
89 Kirjeldatud olukord jätkub tõenäoliselt ka programmitöö perioodil 2014–2020, kuna liikmesriikidelt nõutakse esiteks hindamisleide sisaldava „tõhusta-tud iga-aastase rakendusaruande” koostamist aastal 2017, kuigi kulude kandmist alustati maaelu arengu programmide heakskiitmisprotsessis esinenud viivituste tõttu suhteliselt hilja38.
The absence of timely, reliable and pertinent information on the results of the use of the public funds invested in infrastructure makes the result-based management of future funds difficult to achieve. 
Taristusse investeeritud riiklike vahendite kasutamise tulemuste kohta õigeaegse, usaldusväärse ja asjakohase teabe puudumine raskendab tulevaste vahendite tulemuspõhist juhtimist.
38 Only 79 of the 118 RDPs had been approved by the Commission by September 2015. 
38 Komisjon oli 2015. aasta septembriks heaks kiitnud ainult 79 maaelu arengu programmi 118-st.
Conclusions and 44 recommendations 90 In 2007-2013 the EU provided 13 billion euro for rural infrastructure projects aimed at boosting the competitiveness of agricultural and forestry holdings and improving the quality of life in the countryside. 
Järeldused ja soovitused 44 90 EL andis perioodil 2007–2013 maapiirkondade taristuprojektidele 13 miljardit eurot, mis oli mõeldud põllumajandus- ja metsandusettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ning maapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks.
Together with Member States’ co-financing, the total support channelled through four rural development measures reached 19 billion euro. 
Koos liikmesriikide kaasrahastamisega oli nelja maaelu arengu meetme kaudu antava toetuse kogusumma 19 miljardit eurot.
91 Infrastructure measures were implemented under shared management, whereby the Commission approved the RDPs submitted by Member States, which then selected the projects to be funded. 
91 Taristumeetmeid viidi ellu koostöös liikmesriikidega: komisjon kiitis liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmid heaks ja liikmesriigid valisid seejärel välja rahastatavad projektid.
92 The Court’s audit sought to answer the following question: Have the Member States and the Commission achieved value for money with the support for rural infrastructure investments? 
92 Kontrollikoja auditiga püüti vastata järgmisele küsimusele: kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maapiirkondade taristuinvesteeringute toetamisega raha kõige tulusama kasutamise?
93 Even though the individual audited projects delivered their expected physical outputs and, in some cases, made a clear positive contribution to the rural areas, the Court found that the Member States and the Commission, acting through shared management, had achieved only limited value for money, as aid was not systematically directed towards the most cost-effective projects addressing the objectives set in the RDPs and there was insufficient information to demonstrate the success or otherwise of the measures. 
93 Kuigi auditeeritud üksikprojektidega saadi eeldatavad füüsilised väljundid ja mõningatel juhtudel panustati positiivselt maapiirkondade arengusse, leidis kontrollikoda, et liikmesriigid ja komisjon (kes täitis eelarvet koostöös liikmesriikidega) olid saavutanud vaid vähese kuludele vastava tulu, kuna toetust ei suunatud süstemaatiliselt kõige kulutõhusamatele projektidele, mis käsitlevad maaelu arengu programmides kehtestatud eesmärke, ning meetmete edu või ebaedu näitamiseks vajalik teave oli ebapiisav.
94 The Commission and the Member States share the responsibility for the implementation of a huge number of infrastructure projects, not only related to rural development but across the spectrum of structural funds. 
94 Komisjon ja liikmesriigid vastutavad koos väga suure hulga taristuprojektide elluviimise eest, mis ei ole seotud ainult maaelu arenguga, vaid paljude struktuurifondide valdkondadega.
Despite this, there was little evidence of effective coordination or sharing of best practice in order to improve the management of the funds and achieve greater value for money through, for example, project selection procedures, checks on the reasonableness of costs and sustainability-related checks. 
Sellest hoolimata oli vähe tõendeid selle kohta, et vahendite haldamise parandamiseks ja suurema kulutõhususe saavutamiseks (nt projektivaliku menetluste, kulude mõistlikkuse kontrollide ja jätkusuutlikkuse kontrollide kaudu) oleks tõhustatud kooskõlastamist või jagatud parimaid tavasid.
95 The weaknesses identified and the Court’s related recommendations are further developed below. 
95 Leitud puudusi ja vastavaid kontrollikoja soovitusi käsitletakse alljärgnevalt.
Conclusions and recommendations 45 96 The audit found that the Member States lacked a coordinated approach for quantifying rural infrastructure needs (e.g. the number of roads needing repairs and the corresponding budget needed) and identifying sources of financing. 
Järeldused ja soovitused 45 96 Auditiga leiti, et liikmesriikidel puudus kooskõlastatud lähenemisviis maapiirkondade taristu vajaduste kvantifitseerimiseks (nt remontimist vajavate teede arv ja selleks vajaminev eelarve) ja rahastamisallikate kindlaksmääramiseks.
None of the audited RDPs considered the existing national, regional, local public or private funds that could address — or were already addressing — the same needs as the RDPs. 
Mitte üheski auditeeritud maaelu arengu programmis ei võetud arvesse olemasolevaid riiklikke, piirkondlikke, kohalikke avaliku või erasektori vahendeid, millega oleks olnud võimalik käsitleda samu vajadusi nagu maaelu arengu vahenditega, või millega neid juba käsitletigi.
Therefore, there was no attempt to quantify the remaining funding gap — which would justify the EAFRD intervention — for such investments (see paragraphs 20 to 22). 
Seetõttu ei hakatudki selliste investeeringute puhul ülejäänud rahastamispuudujääki kvantifitseerima (et põhjendada EAFRD sekkumist (vt punktid 20–22)).
97 In the absence of a coordinated approach encompassing all financing possibilities, substitution of funds may occur, leading to an inefficient use of scarce resources. 
97 Kõiki rahastamisvõimalusi hõlmava kooskõlastatud lähenemisviisi puudumisel võib toimuda vahendite asendamine, mis võib põhjustada piiratud ressursside ebatõhusa kasutamise.
In two of the audited Member States, there were indications that substitution had occurred, as the national or regional funds available for rural roads were cancelled or decreased precisely when similar projects started to be supported under the RDP (see paragraphs 23 to 24). 
Kahes auditeeritud liikmesriigis oli märke vahendite asendamisest, kuna maateedele ettenähtud riiklikud või piirkondlikud vahendid tühistati või neid vähendati täpselt sel ajal, kui sarnaseid projekte hakati toetama maaelu arengu programmist (vt punktid 23–24).
98 Although some good practices were identified, Member States did not systematically channel the RDP funding to projects for which there was a demonstrable need for public support. 
98 Kuigi täheldati mõningaid häid tavasid, ei suunanud liikmesriigid järjepidevalt maaelu arengu programmi toetusi projektidele, millel oli tõendatud vajadus avaliku sektori toetuse järele.
As a consequence, there is a risk of deadweight and the results achieved by projects cannot necessarily be attributed to the grant (see paragraphs 25 to 30). 
Sellest tulenevalt on olemas tühimõju risk ning projektide saavutatud tulemusi ei saa tingimata kirjutada toetuse arvele (vt punktid 25–30).
99 The lack of clear demarcation lines led in some cases to the alternate use of different funds for the same types of infrastructure, with the inherent risk of needlessly duplicating management structures (see paragraphs 31 to 32). 
99 Selgete piiritlusjoonte puudumine põhjustas mõnel juhul erinevate vahendite vahelduva kasutamise sama liiki taristu puhul, millega kaasnes juhtimisstruktuuride ebavajaliku kattumise oht (vt punktid 31–32).
100 Whilst four of the five Member States audited had set up coordination structures, they did not actively promote complementarity between funds. 
100 Kuigi viiest auditeeritud liikmesriigist neli olid loonud kooskõlastusstruk-tuurid, ei edendanud nad aktiivselt vahendite vahelist täiendavust.
There were cases where the lack of complementarity with national and local funds jeopardised the efficiency and effectiveness of the projects (see paragraphs 33 to 36). 
Leiti juhtumeid, kus riiklike ja kohalike vahendite vahelise täiendavuse puudumine ohustas projektide tõhusust ja mõjusust (vt punktid 33–36).
101 The Commission took steps to improve coordination between EU funds in the 2014-2020 programming period, but the Member States’ programming documents do not yet provide sufficient assurance that the new approaches will lead to better coordination (see paragraphs 37 to 41). 
101 Komisjon võttis meetmeid ELi vahendite vahelise kooskõlastatuse parandamiseks programmitöö perioodil 2014–2020, kuid liikmesriikide programmidokumendid ei anna siiski piisavalt kindlust selle kohta, et uue lähenemisviisiga saavutatakse parem kooskõlastatus (vt punktid 37–41).
Conclusions and recommendations 46 Recommendation 1 — Analysis of needs and coordination between funding sources (a) The Member States should have a coordinated approach for supporting rural infrastructure, which quantifies needs and funding gaps and justifies the use of the RDP measures. 
Järeldused ja soovitused 46 1. soovitus. Rahastamisallikate vaheline kooskõlastamine ja vajaduste analüüs a) Liikmesriikidel peaks maapiirkondade taristu toetamiseks olema koordineeritud lähenemisviis, millega kvantifitseerida vajadused ja rahastamispuudujääk ning põhjendada maaelu arengu programmide meetmete kasutust.
This approach should consider the EU, national, regional and local public funds and the private funds that could address — or are already addressing — the same needs as the RDP. 
See lähenemisviis peaks hõlmama ELi, riiklikke, piirkondlikke, kohalikke avaliku ja erasektori vahendeid, millega oleks olnud võimalik käsitleda samu vajadusi nagu maaelu arengu vahenditega, või millega neid juba käsitletigi.
Member States should ensure that RDP funds do not merely replace other public funds dedicated to the same policy area and select projects for which there is a demonstrable need for public support and which deliver added value. (b) In fulfilling its role in shared management, the Commission should promote the adoption of best practices in mitigating the risk of deadweight and encourage Member States to avoid simple substitution of other funds by the RDP resources, thereby achieving greater added value for the EU funds employed. (c) Member States should make better use of the existing coordination structures such as coordination bodies and joint management, control and monitoring arrangements to implement effective mechanisms aimed at minimising gaps and overlaps in funding, in line with the guiding principles of the common strategic framework. 
Liikmesriigid peaksid tagama, et maaelu arengu programmide rahaliste vahenditega ei asendataks üksnes teisi samale poliitikavaldkonnale ettenähtud avaliku sektori rahalisi vahendeid ja valitaks välja projektid, millel on tõendatud vajadus riikliku toetuse järele ja mis loovad lisaväärtust. b) Liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise raames oma ülesannete täitmiseks peaks komisjon edendama parimate tavade kohaldamist tühimõju vähendamiseks ja julgustama liikmesriike, et need väldiksid muude rahaliste vahendite asendamist maaelu arengu programmi vahenditega, saavutades seeläbi kasutatud ELi vahenditega suurema lisaväärtuse. c) Liikmesriigid peaksid paremini kasutama olemasolevaid kooskõ-lastusstruktuure, nagu koordineerimiskomiteed ja eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kontrollija järe-levalvekord, millega rakendatakse mõjusaid mehhanisme, mis on suunatud rahastamispuudujääkide ja kattuvuste vähendamisele vastavalt ühise strateegiaraamistiku peamistele põhimõtetele.
For example, Member States could prioritise projects that best fit with national, regional or local plans for the integrated development of infrastructure. (d) The Commission should build upon the first steps taken to ensure effective coordination between the different EU funds and carry out a thorough assessment of the complementarity between the different EU funds to be used by Member States in the 2014-2020 programming period. 
Liikmesriigid võiksid näiteks seada esikohale projektid, mis sobivad kõige paremini taristu integreeritud arendamise riiklike, piirkondlike või kohalike kavadega. d) Komisjon peaks erinevate ELi vahendite vahelise mõjusa kooskõlastatuse tagamiseks jätkama selleks juba tehtud jõupingutusi ja põhjalikult hindama liikmesriikide poolt programmitöö perioodil 2014–2020 kasutatavate erinevate ELi vahendite vahelist täiendavust.
The Commission should be proactive in encouraging Member States to draw on the experience gained with other funds supporting infrastructure (such as the ERDF and the Cohesion Fund) to improve the efficiency of the management of the measures. 
Komisjon peaks meetmete juhtimise mõjususe parandamiseks liikmesriike aktiivselt julgustama, et need kasutaksid ära teistest taristu toetamise vahenditest (nt ERF ja Ühtekuuluvusfond) saadud kogemusi.
It should take the opportunity provided by the enhanced annual implementation report to be submitted by Member States in 2019 to assess the effectiveness of the coordination mechanisms and suggest improvements where necessary. 
Komisjon peaks kasutama liikmesriikide poolt 2019. aastal esitatava täiustatud iga-aastase rakendusaruandega antavat võimalust, et hinnata kooskõlas-tusmehhanismide mõjusust ja teha vajaduse korral ettepanekuid paranduste kohta.