natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generally speaking, their impact is hard to assess — although an exception can be made for the Ital‐ ian NRN (see Box 6), which is in some respects a model for TA planning and operation. 
Üldiselt on nende mõju keeruline hinnata – erandiks on vaid Itaalia riiklik maaelu arengu võrgustik (vt 6. selgitus), mis on mitmes mõttes tehnilise abi kavandamise ja toimimise vallas eeskujuks.
The Italian NRN38 as an example of a functioning performance framework The audit found that the Italian NRN has largely achieved its global operational objectives (improved govern‐ ance, managerial and administrative capacity‐building, the sharing of knowledge and good practices), and that it has offered effective coordination and support for Italy’s regional RDPs (through data collation and consultancy) while also promoting transnational cooperation. 
Itaalia riiklik maaelu arengu võrgustik38 kui näide toimivast tulemusraamistikust Auditiga leiti, et Itaalia maaelu arengu võrgustik on enamasti saavutanud oma peamised tegevuseesmärgid (parandanud juhtimist, suurendanud juhtkonna ja haldussuutlikkust, jaganud oskusteavet ning häid tava-sid) ning on pakkunud mõjusat koordineerimist ja tuge Itaalia piirkondlikele maaelu arengu programmidele (andmete ühtlustamise ja konsultatsioonide abil), edendades samal ajal ka riigiülest koostööd.
The NRN has a popular website and organises a varied range of initiatives and events. 
Riiklikul maaelu arengu võrgustikul on populaarne veebisait ning korraldatakse mitmesuguseid algatusi ja üritusi.
Its communication activities are very broad‐based (including a web community for young farmers and school projects). 
Kommuni-katsioonitegevus on ulatuslik (sh ka veebikogukond noortele põllumajandustootjatele ning kooliprojektid).
To identify and promote good practices, video competi‐ tions have been organised for young farmers, and the winners’ work has been uploaded to the NRN website. 
Heade tavade kindlaks tegemiseks ja edendamiseks korraldatakse noortele põllumajandustootjatele video-konkursse, ning võitjate tööd laaditakse üles võrgustiku veebisaidile.
The NRN’s achievements and success with its stakeholders are due in part to detailed planning of operational outputs. The NRN is then monitored and evaluated against a range of indicators accompanied by target val‐ ues. 
Maaelu arengu võrgustiku saavutused ja edu sidusrühmade hulgas on osaliselt saavutatud tegevusväljundite üksikasjaliku kavandamisega. Seejärel kontrollitakse võrgustikku ning hinnatakse seda, kasutades näitajaid, millel on sihtväärtused.
A set of output indicators (e.g. meetings held, guidelines published) relate to specific programme actions, while result indicators (customer satisfaction rates, dissemination of good practices) and impact indicators (number of key players involved in governance, public perception of the visibility of RD policies) have been established for the NRN as a whole. 
Väljundinäitajad (nagu peetud koosolekud, avaldatud suunised) on seotud programmi konkreetsete meetmetega, samas kui tulemusnäitajad (klientide rahulolu määr, hea tava levitamine) ja mõjunäitajad (juhtimises osalevate oluliste osapoolte arv, avalikkuse arvamus maaelu arengu poliitika nähtavusest) on pandud paika võrgustiku jaoks tervikuna.
Finally, the NRN programme takes account of the ex ante and ongoing evaluations of TA funding. 
Riikliku maaelu arengu võrgustiku programmi puhul arvestatakse ka tehnilise abi rahastamise eelhindamisi ja käimasolevaid hindamisi.
All the recommendations made in 2010 by the independent mid‐term evaluator concerning the need for an indica‐ tor framework common to all TA actions were taken up by the Italian authorities with a view to improving the quality of monitoring. 
Itaalia ametiasutused võtsid arvesse 2010. aastal sõltumatu vahehindaja poolt esitatud kõiki soovitusi, mis käsitlesid vajadust kõikide tehnilise abi meetmete jaoks ühise näitajate raamistiku järele, et parandada järelevalve kvaliteeti.
38 Italy is one of a handful of Member States with a system of regional RDPs. 
38 Itaalia on üks vähestest liikmesriikidest, kus on kasutusel piirkondlikud maaelu arengu programmid.
What this means is that the NRN doubles as a coordination and support body for the regions in all areas of rural development policy, not just as a TA measure. 
See tähendab, et maaelu arengu võrgustikud on ühtlasi ka koordineerimis-ja toetusasutused kõikidele piirkondadele maaelu arengu poliitika kõikides valdkondades, mitte ei ole ainult tehnilise abi meede.
It is therefore subject, as if it were a national RDP, to the requirements of the CMEF. Box 6 
Seega kehtivad võrgustiku kohta ka ühtse järelevalve-ja hindamisraamistiku nõuded, nagu siis, kui on tegemist maaelu arengu riikliku programmiga. 6. selgitus
Conclusions and 34 recommendations 83 Overall, the Court concludes that ow‐ ing to the absence of a suitable perfor‐ mance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, neither the Commission nor the Mem‐ ber States are able to demonstrate how well TA has contributed to the general policy objectives of the CAP. 
Järeldused ja soovitused 83 Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et kuna põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas puudub tehnilise abi kulude asjakohane tulemusraamistik, pole ei komisjon ega liikmesriigid suutelised näitama, kuidas on tehniline abi aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitikaeesmärkide saavutamisele.
84 Despite the significant amounts in‐ volved, the legislative framework does not clearly define TA, and the rules are vague about how it can be used. 
34 84 Vaatamata asjaolule, et tegemist on suurte summadega, ei ole tehniline abi õigusraamistikus selgelt määratletud ning eeskirjad selle kasutamise kohta on ebaselged.
The audit showed that the Commission and the Member States have taken full advantage of this situation. 
Audit näitas, et komisjon ja liikmesriigid on seda olukorda täiel määral ära kasutanud.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour (paragraph 28). 
Valikuvabadus on aga kaasa toonud vähese kontrolli (punkt 28).
The Commission has not developed com‐ prehensive guidelines on TA funding, either internally or for the Member States (paragraphs 30 and 37). 
Komisjon ei ole koostanud terviklikke suuniseid tehnilise abi rahastamiseks ei asutusesiseselt ega liikmesriikide jaoks (punktid 30 ja 37).
85 At the Commission, the distinction between operational expenditure and general administrative costs has become blurred. 
85 Komisjonis on tegevuskulude ja üldiste halduskulude vaheline piir ähmane.
Spending on IT maintenance in particular is an increas‐ ingly prominent part of the TA budget (paragraphs 32 to 35). 
Eelkõige IT-hooldusega seotud kulutused moodustavad tehnilise abi eelarvest aina suurema osa (punktid 32–35).
Meanwhile, four of the five audited Member States re‐ ported administrative costs as making up the largest share of their spending on TA, with an emphasis on payroll. 
Samas teatasid viiest liikmesriigist neli, et halduskulud moodustavad nende tehnilise abi tegelikest kuludest kõige suurema osa (peamiselt palgakulud).
In situations where the staff concerned would be required in any case to implement policy, this use of TA ef‐ fectively amounts to budget support. 
Olukorras, kus asjaomased töötajad peaksid igal juhul poliitika ellu viima, on tehnilise abi sellisel moel kasutamisel sisuliselt tegemist eelarvetoetusega.
It is now standard practice in many EU policy areas to fund payroll from TA (paragraphs 39 to 45). 
Nüüdseks on mitmes ELi poliitikavaldkonnas saanud tavaks rahastada palgakulud tehnilise abi vahenditest (punktid 39–45).
Conclusions and recommendations 35 89 Moreover, it is inherently difficult to gauge value for money in the context of administrative costs. 
Järeldused ja soovitused 35 89 Halduskulude kontekstis on tasuvust siiski olemuslikult raske hinnata.
Thus, although the absorption of such costs by TA is likely to contribute in some ways to achievement of the policy objectives of the CAP, it is virtually impossible to make a reliable assessment of this contribution and, in particular, to dem‐ onstrate that this form of TA spending represents better value for money than direct spending on the core CAP measures (paragraphs 46 to 48). 
Kuigi selliste kulude katmine tehnilise abi vahenditest aitab tõenäoliselt mingil määral kaasa ÜPP poliitikaeesmärkide saavutamisele, on peaaegu võimatu seda panust usaldusväärselt hinnata, ning eelkõige on keeruline näidata, et selline viis tehnilise abi vahendeid kulutada on kulutasuvam kui raha suunamine otse ÜPP kesksetele meetmetele (punktid 46–48).
90 Additionally, allowing administrative costs under TA puts both the Commis‐ sion and the Member States in a posi‐ tion of conflict of interest. 
90 Võimalus katta halduskulud tehnilise abi vahenditest põhjustab lisaks nii komisjoni kui ka liikmesriikide puhul huvide konflikti.
As mana‐ gers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
ÜPP haldajatena otsustavad nad, kui palju eri meetmetele (sh tehnilisele abile) kulutada, et saavutada kuludele vastav tulu.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme management (para‐ graph 49). 
Samal ajal on nad halduskulude katmiseks makstud tehnilise abi toetuse saajatena motiveeritud maksimeerima eraldisi, millest kaetakse programmide vajalikke halduskulusid (punkt 49).
Recommendation 1 The Commission should clarify the scope and application of TA. 
1. soovitus Komisjon peaks selgitama tehnilise abi ulatust ja kasutamist.
In par‐ ticular, it should clarify the distinc‐ tion between operational/‘capacity‐ building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll. 
Eelkõige peaks komisjon selgitama tegevus-ja suutlikkuse arendamise kulude ning rahastamiskõlblike haldus-ja eelarvetoetuse kulude erinevust (eriti palgaarvestuse puhul).
The Commission should closely monitor the Member States’ implementation of TA. 
Komisjon peaks tegema põhjalikku järelevalvet tehnilise abi liikmesriikidepoolse rakendamise üle.
Recommendation 2 The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to TA budget lines. 
2. soovitus Komisjon peaks võtma asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et üldiseid halduskulusid, nagu IT-hoolduskulud, ei kaetaks tehnilise abi eelarveridadelt.
Recommendation 3 The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. 
3. soovitus Tulevikus peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt maaelu arengu valdkonna haldus-ja eelarvetoetuse kulude eraldi esitamist, et oleks selgemini aru saada, et osa tehnilise abi vahenditest eraldatakse sellist liiki toetusteks.
91 The Court found that neither the Com‐ mission nor the Member States have established a suitable performance framework to demonstrate the neces‐ sity and effectiveness of TA funding. 
91 Kontrollikoda leidis, et ei komisjonil ega liikmesriikidel ole asjakohast tulemusraamistikku, mille abil näidata tehnilise abi vahendite vajalikkust ja mõjusust.
The imprecision with which TA was cast in the regulations for 2007–13 al‐ lowed managing authorities to exclude it from this essential aspect of sound financial management. 
Tehniline abi oli perioodi 2007–2013 eeskirjades ebatäpselt sätestatud ning see võimaldas korraldusasutustel see usaldusväärse finantsjuhtimise oluline aspekt tähelepanu alt välja jätta.
Because the bulk of TA spending is not operational, it is largely considered to be annual expenditure and did not appear in the common monitoring and evaluation framework. 
Kuna suurem osa tehnilisest abist ei ole suunatud põhitegevusele, peetakse seda enamasti iga-aastaseks kuluks ning seda ei esitatud ühises järelevalve-ja hindamisraamistikus.
As a result, it is character‐ ised by inadequate multiannual plan‐ ning and lacks a proper needs assess‐ ment, leading to imprecise objectives and no performance‐oriented moni‐ toring and evaluation (paragraphs 60 to 75). 
Sellest tulenevalt iseloomustab tehnilist abi ebapiisav mitmeaastane kavandamine ning vajaduste asjakohase hindamise puudumine, mis põhjustab ebatäpseid eesmärke ning tulemuspõhise järelevalve ja hindamise puudumist (punktid 60–75).
Conclusions and recommendations 36 92 By not defining its own TA needs as part of a performance framework, and by not insisting that the Member States do likewise, the Commission has deprived itself of a tool for asses‐ sing the global impact of TA spending and targeting funding where it will be most beneficial. 
Järeldused ja soovitused 36 92 Kuna aga komisjon ei määratle oma tehnilise abi alaseid vajadusi osana tulemusraamistikust ega nõua seda ka liikmesriikidelt, puudub komisjonil vahend tehnilise abi vahendite abil saavutatud üldise mõju hindamiseks ning seega ei saa ka vahendeid suunata sinna, kus neist oleks kõige enam kasu.
The potential effec‐ tiveness of TA funding is thus severely compromised (paragraphs 76 to 78). 
Tehnilise abi vahendite potentsiaalne mõjusus on seega oluliselt väiksem (punktid 76–78).
93 The Court found that the arrange‐ ments for networking afforded greater compatibility with the elements of a performance framework, through more precise guidelines as to the uses of TA funding and a clear distinction between what is operational and what is not, together with a ceiling on man‐ agement spending by the Member States (paragraphs 79 to 82). 
93 Kontrollikoda leidis, et võrgustikega seotud kord võimaldas tulemusraamistiku elemente paremini ühtlustada, sest olid olemas täpsemad suunised tehnilise abi vahendite kasutamise kohta ning tehti selget vahet põhitegevuse ja muude tegevuste vahel, lisaks oli seatud ülempiir liikmesriikide halduskuludele (punktid 79–82).
Recommendation 4 The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA fund‐ ing. 
4. soovitus Komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama tehnilise abi rahastamisele asjakohase tulemusraamistiku.
In particular, the TA needs of the Commission and of the Member States should be properly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them, which would in turn enhance accountability and make it possible to improve the effectiveness and efficiency of spending. 
Eelkõige tuleb asjakohaselt hinnata komisjoni ja liikmesriikide tehnilise abi vajadusi ning luua mehhanism eesmärkide seadmiseks ja nende saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks. See aitab parandada aruandlust ning võimaldab suurendada ka kulutuste mõjusust ja tõhusust.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2015. 
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva aruande vastu 11. märtsi 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
2 For the 2014–20 period, flexibility (Pillar I transfers) not yet included. 
2 Perioodiks 2014–2020 ei olnud paindlikkust (I samba ülekanded) veel kaasatud.
3 Excluding Croatia, which joined the EU in 2013 so had no EAFRD expenditure for 2007–13; for 2014–20 its planned EAFRD budget is 2 026 mil‐ lion euro, including 55 million euro TA. Annex 
3 Välja arvatud Horvaatia, mis ühines ELiga aastal 2013 ning seega ei olnud riigil perioodil 2007–2013 EAFRDi kulusid; perioodiks 2014–2020 on Horvaatia kavandatud EAFRD eelarve 2,026 miljardit eurot, sh 55 miljonit eurot tehnilisele abile. Lisa
Reply of the 38 Commission Executive summary IV The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both EAGF and EAFRD at Com‐ mission level and/or on its behalf. 
Komisjoni 38 vastus Kokkuvõte IV Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 5 sisaldab ühtset selget õiguslikku viidet nii EAGFile kui ka EAFRD-le komisjoni tasandil ja/või tema nimel.
For the new programming period, technical assis‐ tance (TA) at the level of the Member States is defined under Article 59 of Regulation 1303/2013. 
Uue programmitöö perioodi puhul on tehniline abi liikmesriikide tasandil määratletud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 59.
The freedom of choice resulting from the regulatory flexibility is needed to cope with the large variety of needs encountered by national and regional authorities. 
Regulatiivsest paindlikkusest tulenevat valikuvaba-dust on vaja, et tulla toime paljude eri vajadustega, mis riiklikel ja piirkondlikel ametiasutustel tekivad.
Capacity‐building is very much linked to certain types of costs such as administrative costs or IT tools. 
Suutlikkuse suurendamine on tihedalt seotud teatavat liiki kuludega (nt halduskulud või IT-vahendid).
Expenditure financed through TA is directly linked to the preparation, implementation and evaluation of the rural development pro‐ grammes (RDPs). 
Tehnilise abi kaudu rahastatavad kulud on otseselt seotud maaelu arengu programmide ettevalmistamise, rakendamise ja hindamisega.
As regards the 2014–20 programming period, the Commission has presented comprehensive guidelines to the Member States and provided policy lines to desk officers in order to streamline approaches in the negotiation of new RDPs. 
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on komisjon esitanud liikmesriikidele ulatuslikud suunised ja ametnikele poliitikapõhimõtted, et ühtlustada lähenemisviise uute maaelu arengu programmide läbirääkimistel.
V Member States must ensure that all the rural development measures they intend to implement are verifiable and controllable. 
V Liikmesriigid peavad tagama, et kõik maaelu arengu meetmed, mida nad kavatsevad rakendada, on tõendatavad ja kontrollitavad.
To this end Member States shall define control arrangements that give them reasonable assurance that eligibility criteria and other commitments are respected (Article 48, Regulation (EC) No 1974/2006). 
Selleks määravad liikmesriigid kindlaks kontrolli korra, mis annab piisava kinnituse selle kohta, et abikõlblikkuse kriteeriumid ja muud kohustused on täidetud (määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikkel 48).
For the 2014–20 programming period, TA will be subject to administrative and on‐the‐spot checks (Article 62, Regulation (EC) No 809/2014) improving the level of assurance in `terms of eligibility of the expenditure. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatakse tehnilise abi suhtes halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle (määruse (EL) nr 809/2014 artikkel 62), mis suurendab kindlust kulude rahastamiskõlblikkuse kohta.
TA expenditure must be traceable and resources financed therewith should be identifiable through sound accounting practices. 
Tehnilise abi kulud peavad olema jälgitavad ja sellest rahastatud vahendid peaksid olema tuvas-tatavad usaldusväärsete arvestustavade abil.
The same principle applies to other expenditure, beneficiaries and operations that could be financed under other EU funds or public support in general. 
Sama põhimõtet kohaldatakse ka muude kulude, toetusesaajate ja tegevuste suhtes, mida võib rahastada muudest ELi fondidest või avalikest vahenditest üldiselt.
VI Member States have the obligation to provide infor‐ mation in the annual progress report on the quality and effectiveness of the programme implementa‐ tion, including the use of TA (Annex VII, Regulation (EC) No 1974/2006). 
VI Liikmesriikidel on kohustus esitada iga-aastases arenguaruandes teave programmi rakendamise kvaliteedi ja tulemuslikkuse kohta, sealhulgas tehnilise abi kasutamise kohta (määruse (EL) nr 1974/2006 VII lisa).
TA expenditure contributes to a smooth implemen‐ tation of the programmes, which ultimately ben‐ efits beneficiaries. 
Tehnilise abiga seotud kulud aitavad muuta programmide rakendamise sujuvamaks ja see on omakorda kasulik toetusesaajatele.
VII TA contributes to the implementation, monitor‐ ing, control and evaluation of the RDPs. 
VII Tehniline abi aitab kaasa maaelu arengu programmide rakendamisele, seirele, kontrollile ja hindamisele.
The legislator decided to grant flexibility to Mem‐ ber States in the use of TA funds. 
Seadusandja otsustas võimaldada liikmesriikidele paindlikkust tehnilise abi vahendite kasutamisel.
VII First recommendation The Commission accepts this recommendation and will further develop guidance in this regard. 
VII Esimene soovitus Komisjon nõustub selle soovitusega ja töötab välja täiendavad suunised selle kohta.
VII Second recommendation The Commission cannot accept this recom‐ mendation. 
VII Teine soovitus Komisjon ei saa nõustuda selle soovitusega.
It considers that IT maintenance is an operational activity linked to the update and development of the systems. 
Komisjon leiab, et IT-hooldus on süsteemide ajakohastamise ja arendusega seotud põhitegevus.
In accordance with the Commission’s ESIF budgetary guidelines, dated 16 May 2014, for the shared management pro‐ grammes on the use of the operational and the non‐operational (administrative) TA in the case of IT and audit expenditure, all types of IT costs, whether related to IT development or IT maintenance, should always be charged in the same budget line as their respective IT development costs. 
Kooskõlas komisjoni poolt 16. mail 2014 välja antud Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide eelarvesuunis-tega programmide jaoks, mille puhul toimub eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehnilise abiga IT-ja auditikulude puhul, tuleks igat liiki IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud IT-arenduse või IT-hooldusega) alati kajastada samal eelarvereal kui nende vastavaid IT-arendu-sega seotud kulusid.
This approach strengthens the budgetary discipline and consistency in all shared management areas of the Commission’s budget. 
See lähenemisviis tugevdab eelarvedistsipliini ja järjepidevust kõigis komisjoni eelarve valdkondades, kus eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega.
VII Third recommendation The Commission accepts this recommendation. 
VII Kolmas soovitus Komisjon nõustub soovitusega.
Reply of the Commission 39 In the medium term, the Commission will request more detailed information within the current reporting systems in order to improve the monitor‐ ing of the type of costs incurred (i.e. administrative and operational costs) under the TA budget. 
Komisjoni vastus 39 Komisjon nõuab keskpikas perspektiivis praeguste aruandlussüsteemide raames üksikasjalikumat teavet, et parandada seiret tehnilise abi eelarvest tehtavate kulude liikide üle (st haldus-ja tegevuskulud).
VII Fourth recommendation The Commission accepts this recommendation. 
VII Neljas soovitus Komisjon nõustub soovitusega.
The Commission will encourage Member States to use adequate indicators for the monitoring of TA expenditure, although it will not make it compulsory. Introduction 13 The volume of TA spending is planned according to identified relevant needs. 
Komisjon ärgitab liikmesriike kasutama tehnilise abi kulude seireks asjakohaseid näitajaid, kuigi seda ei muudeta kohustuslikuks. Sissejuhatus 13 Tehnilise abi kulutuste mahu kavandamisel lähtutakse asjaomastest kindlaks tehtud vajadustest.
For example, Article 8(c) (vi) of Regulation (EC) No 1305/2014 introduces the requirement for the managing authorities to ensure adequate advisory capacity on regulatory require‐ ments and actions related to innovation, a fact which might have triggered additional correspond‐ ing needs in terms of TA. 
Näiteks määruse (EL) nr 1305/2014 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktiga vi on kehtestatud korraldusasutustele nõue tagada õiguslike nõuete ja innovatsiooniga seotud meetmete alal piisava nõusta-mispädevuse olemasolu; see asjaolu võis tingida vastava täiendava tehnilise abi vajaduse.
The Commission has streamlined the approach towards TA in all ESI funds, establishing common legal provisions applicable to all. 
Komisjon on ühtlustanud tehnilist abi käsitlevat lähenemisviisi kõigi Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide puhul, luues ühtsed õigussätted, mida kohaldatakse kõigi suhtes.