natgillin/translations-raw huggingface dataset:
154 The Courtуs analysis of the various obligations to be complied with shows the following shortcomings: я despite the importance of buffer strips for water protection, none of the agri-environment schemes imposed a size bigger than the one farmers have to respect under GAEC (see paragraph 135 and Box 2); я the fertiliser limitations imposed for the most important schemes in Romania and Slovakia (see Table 9 (basic scheme in Slovakia)) in terms of nitrogen amount per hectare are either very close to (Romania) or above (Slovakia) the average nitrogen amount used in the country and thus the additional benefits for water quality from such schemes are expected to be small; я the most important schemes that help fight against erosion are those relating to existing grasslands (see paragraph 152). 
154 Kontrollikoja analüüs eri kohustuste kohta tõi ilmsiks järgmised puudujäägid: – hoolimata puhverribade tähtsusest veekaitses ei kehtestatud üheski põllumajanduse keskkonnakavas laiemate ribade nõuet kui see, mida põllumajandustootjad peavad täitma GAEC standardite alusel (vt punkt 135 ja 2. selgitus); – Rumeenias ja Slovakkias kõige tähtsamates kavades kehtestatud lubatud väetiste lämmastikukogus hektari kohta (vt 9. tabel (Slovakkia põhikava)) on kas väga lähedal riigis kasutatavale keskmisele läm-mastikukogusele (Rumeenias) või sellest suurem (Slovakkia) ja järelikult on selliste kavade lisaväärtus vee kvaliteedi jaoks eeldatavasti väike; – erosiooni vähendada aitavad tähtsaimad kavad on seotud olemasolevate rohumaadega (vt punkt 152).
Enforcement mechanism under the rural development programmes lacks deterrent effect 155 Schemes under the agri-environment measure have a number of provisions beneficial to water quality but they will only be effective if correctly applied. 
Maaelu arengukavade jõustamismehhanismi hoiatav mõju ei ole piisav 155 Põllumajanduse keskkonnameetme kavad sisaldavad mitut vee kvaliteedile kasulikku sätet, kuid need on tõhusad vaid nende õigel kohaldamisel.
According to Commission Regulation (EU) No 65/2011105 Member States are required to perform administrative checks on all aid applications received as well as on-the-spot checks covering, depending on the aid scheme, at least 5 % of all beneficiaries or of the expenditure. 
Komisjoni määruse (EL) nr 65/2011105 kohaselt peavad liikmesriigid läbi viima kõigi saadud toetusetaotluste halduskontrollid ja kohapealsed kontrollid, mis hõlmavad sõltuvalt toetuskavast vähemalt 5% kõigist toetusesaajatest või kuludest.
156 In its 2014 annual activity report, the Commission (DG Agriculture and Rural Development) expresses reservations regarding the assurance106 provided by the control systems on rural development expenditure in Romania and Hungary. 
156 Oma 2014. aasta tegevusaruandes väljendas komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) kahtlusi seoses maaelu arengu kulutuste kontrollisüsteemide usaldusväärsuse-ga106 Rumeenias ja Ungaris.
104 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
104 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
105 Articles 11, 12 and 25 of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross-compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 8). 
105 Komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8), artiklid 11, 12 ja 25.
106 Assurance that the control systems put in place give the necessary guarantees concerning the legality and regularity of the underlying transactions. 
106 Kinnitus, et kehtestatud kontrollisüsteemid tagavad piisaval määral raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.
Observations 54 157 The Court considers that the EU control system for agri-environment aid is not sufficiently effective107. 
Tähelepanekud 54 157 Kontrollikoda leiab, et ELi põllumajanduse keskkonnatoetuste kontrollisüsteem ei ole piisavalt tõhus107.
The main reasons are that (i) farmers have a low incentive to comply as the efforts made are not rewarded by immediate positive effects on the farm, (ii) there is a low control rate for on-the-spot checks108 and (iii) the system of sanctions and aid reductions does not have a strong deterrent effect109. 
Peamised põhjused: i) põllumajandustootjatel ei ole erilist stiimulit nõuete täitmiseks, sest tehtud jõupingutusi ei hüvita kohene hea mõju põllumajanduset-tevõttele, ii) kohapealsete kontrollide määr on madal108 ning iii) karistuste ja toetuste kärpimise süsteemil ei ole suurt hoiatavat mõju109.
160 In the agricultural context, the application of restrictions on farmers (such as the requirements imposed by the nitrate action programmes) without provision of financial compensation is considered as implementing the тpolluter paysу principle. 
160 Põllumajanduses loetakse „saastaja maksab” põhimõtte rakendamiseks piirangute kehtestamist põllumajandustootjatele (nt nitraate käsitlevate tegevuskavadega kehtestatud nõuded) ilma rahalise hüvitise andmiseta.
On the other hand, where farmers are remunerated for voluntarily engaging in environment-related activities such as under measure 214 тagri-environmental paymentsу, this is more the case of the тprovider getsу principle rather than the тpolluter paysу principle. 
Samas aga, kui põllumajandustootjaid tasustatakse vabatahtliku keskkonnaalases tegevuses osalemise eest, nt meetme 214 „põllumajanduslik keskkonnatoetus” raames, on „saastaja maksab” põhimõtte asemel tegemist pigem tootja tasustamise põhimõttega.
161 One way of covering environmental costs linked to pollution (тenvironmen-tal damage costsу) is the application of an appropriate system of penalties in the case of non-respect of restrictions imposed on farmers. 
161 Üks võimalus reostusega seotud keskkonnakulude (keskkonnakahju maksumus) katmiseks on kohaldada asjakohast karistussüsteemi juhul, kui põllumajandustootjad ei järgi neile kehtestatud piiranguid.
The Court identified a number of weaknesses in that respect (see paragraphs 120, 130, 144 and 157). 
Kontrollikoda tuvastas sellega seoses mitu puudujääki (vt punktid 120, 130, 144 ja 157).
Cross-compliance can provide a useful but only partial response to the тpolluter paysу principle as penalties are not calculated on the basis of the cost of the damage caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
Nõuetele vastavus võib osutuda kasulikuks, kuid ainult osaliseks vastuseks „saastaja maksab” põhimõttele, sest trahvisummat ei arvutata tekitatud kahju maksumuse põhjal, mistõttu see võib hõlmata vaid osa tekitatud kuludest.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmerуs breach of cross-compliance obligations. 
Paljudel juhtudel ei ole karistused proportsioonis põllumajandustootja poolt rikutud nõuetele vastavuse tingimuste tõsidusega.
159 The application of the тpolluter paysу principle in the field of diffuse pollution from agriculture poses methodological problems: on the one hand it is difficult to identify the polluter and on the other hand it is difficult to establish a causal relationship between a certain practice by the farmer and the level of pollution or damage caused. 
159 „Saastaja maksab” põhimõtte kohaldamisega põllumajandusest lähtuva hajureostuse valdkonnas kaasnevad metoodilised probleemid: ühelt poolt on raske saastajat kindlaks teha ja teisalt on keeruline tuvastada põhjuslikku seost põllumajandustootja teatava tegevuse ning tekitatud reostuse või kahju vahel.
107 See Special Report No 23/2014 тErrors in rural development spending: what are the causes and how are they being addressed?у, paragraphs 59, 62, 64 and 65 (http://eca. europa.eu). 
107 Vt eriaruanne nr 23/2014 „Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?”, punktid 59, 62, 64 ja 65 (http://eca.europa. eu).
108 The rate of 5 % (see paragraph 155) implies that, on average, there is a probability that a farmer is checked once every 20 years. 
108 5% suurune määr (vt punkt 155) tähendab, et keskmise tõenäosuse alusel kontrollitakse iga põllumajandustootjat kord 20 aasta jooksul.
109 In extreme cases, where farmers have not complied with any of the obligations and the entire aid is recovered, the farmers could find themselves in the same situation as if they had not entered into any commitment. 
109 Äärmuslikel juhtudel, kui põllumajandustootjad ei ole täitnud ühtegi kohustust ja kogu toetus nõutakse tagasi, võivad tootjad olla samas olukorras nagu siis, kui nad ei oleks kohustust üldse võtnudki.
110 Preamble2ofDirective 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage (OJ L 143, 30.4.2004, p. 56) amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p. 15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
110 EuroopaParlamendija nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56), mida muudeti direktiiviga 2006/21/EÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15) ja direktiiviga 2009/31/EÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114), põhjendus 2.
114). тPolluter paysу principle only applied to a limited extent to diffuse pollution from agriculture The тpolluter paysу principle is difficult to apply 158 According to the environmental liability directive110, the prevention and remedying of environmental damage should be implemented through the furtherance of the тpolluter paysу principle: an operator whose activity has caused environmental damage is to be held financially liable. 
Põllumajandusest lähtuva hajureostuse korral rakendatakse „saastaja maksab” põhimõtet ainult piiratud ulatuses „Saastaja maksab” põhimõtet on raske kohaldada 158 Keskkonnavastutuse direktiivi110 kohaselt tuleks keskkonnakahjustuste ärahoidmisel ja parandamisel järgida „saastaja maksab” põhimõtet: käitaja, kelle tegevus on põhjustanud keskkon-nakahjustuse, tuleb lugeda majanduslikult vastutavaks.
The directive also recognises that liability is not a suitable instrument for dealing with pollution of a widespread, diffuse character, where it is impossible to link the negative environmental effects with acts or failures of certain individuals. 
Ühtlasi tunnistatakse direktiivis, et keskkonnavastutus ei ole sobiv vahend käsitlemaks ulatuslikku hajureostust, sest sellisel juhul ei ole kahjulikku keskkonnamõju võimalik seondada teatud üksikisikute tegude-ga või tegematajätmistega.
Observations 55 162 Another way of applying the тpolluter paysу principle and recovering costs is by using economic instruments (such as environmental taxes on fertilisers or plant protection products). 
Tähelepanekud 55 162 Teine võimalus „saastaja maksab” põhimõtte rakendamiseks ja kulude katmiseks on kasutada majanduslikke vahendeid (nt väetiste või taimekaitsevahendite keskkonnamaksud).
Both Slovakia and the Czech Republic planned to analyse the use of economic instruments for such purposes, whereas neither Hungary nor Romania made mention of the possible use of economic instruments in their river basin management plans. 
Nii Slovakkia kui ka Tšehhi Vabariik kavatsesid analüüsida majanduslike vahendite kasutamist sellistel eesmärkidel, kuid ei Ungari ega Rumeenia maininud oma veemajanduskavades majanduslike vahendite võimalikku kasutamist.
The Commission does not request Member States to ensure recovery of the costs of diffuse pollution 163 The water framework directive (Article 9) requires an adequate contribution of the different water uses111 to the recovery of the costs112 of water services. 
Komisjon ei nõua liikmesriikidelt hajureostuse kulude katmise tagamist 163 Veepoliitika raamdirektiivis (artikkel 9) nõutakse, et veekasutuse eri valdkon-nad111 annaksid piisava panuse veevarustusteenuste kulude112 katmisse.
Compliance with Article 9 of the directive is one of the criteria for assessing the fulfilment of a specific ex ante conditionality in place for the 2014-2020 programme period. 
Direktiivi artikli 9 järgimine on üks kriteeriumidest, mille alusel hinnata programmiperioodiks 2014–2020 kehtestatud konkreetse eeltingimuse täitmist.
164 The Commission assessed the fulfilment of Article 9 in the context of the approval of the partnership agreements and, more specifically, with regard to agriculture, in the context of the approval of the 2014-2020 rural development programmes. 
164 Komisjon hindas direktiivi artikli 9 järgimist partnerluslepingute heakskiitmise kontekstis ja konkreetsemalt seoses põllumajandusega perioodi 2014–2020 maaelu arengukavade heakskiitmise raames.
For all four Member States the Commission remarked that the costs resulting from diffuse pollution from the agricultural sector should be calculated and included in the economic analysis of costs and their recovery, but it does not request an action plan for Member States that do not or only partially recover the costs of diffuse pollution. 
Komisjon märkis kõigi nelja liikmesriigi kohta, et põllumajandussektorist lähtuva hajureostuse kulud tuleks välja arvutada ning lisada kulude ja nende katmise majandusanalüüsi, kuid ta ei nõua tegevuskava liikmesriikidelt, kes ei kata hajureostuse kulusid või teevad seda ainult osaliselt.
165 In a 2015 communication113 the Commission stated that measures included in the river basin management plans to ensure the recovery of environmental and resource costs are limited. 
165 2015. aasta teatises113 märkis komisjon, et veemajanduskavade meetmed keskkonna-ja ressursikulude katmise kohta on piiratud.
The Commission has not yet issued any guidance on the possible methods for cost recovery and best practices in that field. 
Komisjon ei ole veel esitanud suuniseid kulude katmise võimalike meetodite ja valdkonna parimate tavade kohta.
112 Thecostsofwaterservices include environmental and resource costs. 
112 Veevarustusteenustekulud sisaldavad keskkonna-ja ressursikulusid.
Environmental costs are the costs of damage that water uses impose on the environment and ecosystems and those who use the environment (e.g. a reduction in the ecological quality of aquatic ecosystems or the salinisation and degradation of productive soils). 
Keskkonnakulud on sellise kahju maksumus, mida veekasutuse valdkonnad tekitavad keskkonnale ja ökosüsteemidele ning keskkonna kasutajatele (nt vee ökosüsteemide ökoloogilise kvaliteedi vähendamine või tootliku pinnase sooldumine ja degradatsioon).
Resource costs are costs of foregone opportunities which other uses suffer due to the depletion of the resource beyond its natural rate of recharge or recovery (e.g. linked to the over-abstraction of groundwater). 
Ressursikulud on muude veekasutuse valdkondade kasutamata jäänud võimaluste maksumus; võimaluste kasutamata jätmine tuleneb sellest, et ressursi vähenemise määr on kõrgem kui selle toitumise või taastumise määr (nt kui võetakse liiga palju põhjavett).
113 COM(2015)120finalof 9 March 2015 тThe water framework directive and the floods directive: actions towards the рgood statusс of EU water and to reduce flood risksу. 
113 9.märtsi2015.aastateatis COM(2015) 120 final: „Veepoliitika raamdirektiiv ja üleujutuste direktiiv: meetmed ELi vee hea seisundi saavutamiseks ja üleujutusriski vähendamiseks”.
Conclusions and 56 recommendations 166 The four Member States have some way to go if they are to achieve good surface water quality, the main objective of the water framework directive. 
Järeldused ja soovitused 166 Neljal liikmesriigil on veel palju teha, et saavutada pinnavee hea kvaliteet, mis on veepoliitika raamdirektiivi peamine eesmärk.
They will have to step up their efforts to accelerate progress on water quality. 
Vee kvaliteedi alal tehtavate edusammude kiirendamiseks peavad liikmesriigid oma jõupingutusi suurendama.
Use of the river basin management plans as a tool for achieving better water quality 167 The introduction of the river basin management plan as a tool for integrated water management was one of the strengths of the 2000 water framework directive but, in practice, the plans suffer from shortcomings in the identification of pollution pressures and in the definition of remedial measures. 
Veemajanduskavade kasutamine vee parema kvaliteedi saavutamise vahendina 56 114 Veekogulõplikuseisundi määrab hindamisprotsessi käigus avastatud halvim element. 167 Veemajanduskava kui integreeritud veemajanduse saavutamise vahendi kehtestamine oli 2000. aasta veepoliitika raamdirektiivi üks tugevusi, kuid tegelikult on kavades puudujääke seoses reostuse kindlakstegemise ja parandusmeetmete määratlemisega.
168 The comparison of the 2009 river basin management plans with their 2015 draft updates for the four Member States showed that there has been little improvement in the ecological and chemical status of water bodies. 
168 Nelja liikmesriigi 2009. aasta veemajanduskavade ja 2015. aasta esialgsete ajakohastatud versioonide võrdlusest nähtus, et veekogude ökoloogiline ja keemiline seisund on paranenud vähe.
The Court notes, however, that progress regarding individual elements making up the status may be masked due to the application of the тone-out all-outу rule114. 
Kontrollikoda märgib siiski, et edusammud veekogude seisundi üksikute tegurite puhul võivad jääda varju reegli „üks halb – kõik halb” kohaldamise tõttu114.
This low level of improvement was to be expected considering the high number of water bodies that were exempted from the 2015 deadline for reaching good status (see paragraphs 26 to 27 and 45 to 46). 
Seisundi paranemise madalat taset oli oodata, arvestades, et suure arvu veekogude suhtes ei kohaldatud hea seisundi saavutamise 2015. aasta tähtaega (vt punktid 26, 27, 45 ja 46).
169 Shortcomings in the monitoring systems of the four Member States resulted in a lack of data both on the type of pollution causing a water body to fail good status as well as on the relative importance of the various pollution sources. 
169 Nelja liikmesriigi seiresüsteemide puudujääkide tõttu ei olnud andmeid veekogu halba seisundit põhjustava reostuse liigi ega eri reostusallikate suhtelise tähtsuse kohta.
Comparability of data was also affected by the fact that there were big differences among the four Member States regarding the number of specific physico-chemical pollutants evaluated. 
Andmete võrreldavust mõjutas ka asjaolu, et nelja liikmesriigi seas oli suuri erinevusi hinnatud konkreetsete füüsikalis-keemiliste saasteainete arvus.
The lack of comprehensive data hampers the identification of targeted and cost-effective measures (see paragraphs 28 to 32). 
Terviklike andmete puudumine takistab sihipäraste ja kulutõhusate meetmete kindlaksmääramist (vt punktid 28–32).
170 Member States showed limited ambition with regard to the identification of measures to remedy the situation and as a result the river basin management plans provided limited added value in that respect (see paragraphs 33 to 41) as: я they are focused on the тbasic measuresу i.e. on the implementation of existing legislation (EU directives) and я тother basicу and тsupplementary measuresу either do not cover all pollution issues or do not include an assessment of the opportunity offered by some instruments, or their scope is not clear. 
170 Liikmesriikide huvi olukorda parandavate meetmete kindlaksmääramise vastu oli piiratud ja seepärast oli selles valdkonnas piiratud ka veemajanduskavade lisaväärtus (vt punktid 33–41), sest: – nendes keskendutakse põhimeetmetele, st kehtivate õigusaktide (ELi direktiivid) rakendamisele, ning – muud põhimeetmed ja lisameetmed kas ei hõlma kõiki reostus-probleeme, ei sisalda teatavate vahendite pakutavate võimaluste hindamist või ei ole nende ulatus selge.
Conclusions and recommendations 57 171 Furthermore, the expected impacts of the various measures are at best only partially indicated in the river basin management plans. 
Järeldused ja soovitused 57 171 Lisaks on veemajanduskavades parimal juhul ainult osaliselt viidatud erinevate meetmete eeldatavale mõjule.
Information on the amount of funds required for implementing the measures as well as their likely availability is incomplete. 
Teave meetmete rakendamiseks vajaliku rahasumma ja selle kättesaadavuse kohta ei ole täielik.
Coordination between those preparing the river basin management plans and those approving and allocating funds has not always been provided for (see paragraphs 42 to 44). 
Veemajanduskavade ettevalmistajate ning rahaliste vahendite heakskiitjate ja eraldajate vaheline kooskõlastamine ei ole alati tagatud (vt punktid 42–44).
172 The Commission in cooperation with the Member States developed guidelines for the application of the water framework directive. 
Liikmesriigid peaksid: Komisjon töötas koos liikmesriikidega välja veepoliitika raamdirektiivi kohaldamise suunised.
Infringement procedures as to the shortcomings noted in the 2009 plans were not started by the Commission for the four Member States. 
Komisjon ei alustanud nelja liikmesriigi suhtes 2009. aasta kavades tuvastatud puudujääkide kohta rikkumismenetlusi.
Actions specified in the 2014-2020 operational programmes as a result of the non-fulfilment of the relevant ex ante conditionality did not cover all of these shortcomings. 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavades täpsusta-d) tud meetmed, mida tuleb võtta asjakohase eeltingimuse täitmata jätmise korral, ei hõlmanud kõiki puudujääke.
Instead the Commission relies on Member Statesу goodwill and commitment to step up efforts on the basis of the requests noted in minutes of bilateral meetings. 
Selle asemel loodab komisjon liikmesriikide heale tahtele ja pühendumusele suurendada jõupingutusi kahepoolsete kohtumiste protokollides märgitud nõudmiste põhjal.
The draft 2015 river basin management plans still present a high number of exemptions from the deadline for achieving good status and many of the shortcomings found by the Court and the Commission in the identification of suitable measures are still valid (see paragraphs 47 to 50). Recommendation 1 The Commission should: (a) provide guidelines for a more differentiated reporting on progress with regard to water quality currently masked due to the application of the тone-out all-outу rule; (b) foster comparability of data, for example, by reducing the discrepancies in the number of physico-chemical substances that are assessed for the ecological status; (c) continue its follow-up of Member Statesу progress in reaching good water quality, the objective of the water framework directive. 
2015. aasta esialgsetes veemajanduskavades on jätkuvalt arvukalt erandeid hea seisundi saavutamise tähtajast ning paljud e) kontrollikoja ja komisjoni leitud puudujäägid seoses sobivate meetmete kindlaksmääramisega on endiselt alles (vt punktid 47–50). tagama kvaliteetse veeseire, et saada veekogude kaupa täpset teavet reostuse olukorra ja päritolu kohta, mis võimaldab parandusmeetmete täpsemat suunamist ja suurendab nende kulutõhusust.