natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, in some cases, the companies’ future business prospects depended on the outcome of ongoing research projects and their ability to generate additional capital33. 
Mõnel juhul sõltusid ettevõtete tulevase äritegevuse väljavaated käimasolevate uurimisprojektide tulemitest ja nende võimest kaasata täiendavat kapitali33.
Indirect results are difficult to measure and link to funding 39. 
Kaudseid tulemusi on raske mõõta ja rahastamisega seostada 39.
Only businesses registered and located in a region eligible for ERDF funding can apply for this financial support34. 
Kõnealust rahalist toetust saavad taotleda ainult ERFist rahastamiseks toetuskõlblikes piirkondades registreeritud ja paiknevad ettevõtjad34.
Therefore, productive investments should also generate wider benefits for the region concerned (indirect results). 
Seetõttu peaksid tootlikud investeeringud tooma asjaomasele piirkonnale kaasa laiemat kasu (kaudsed tulemused).
Such benefits could include increased employment, entrepreneurship and competitiveness in the region, as well as improved environmental conditions, enhanced innovation and better business survival rates. 
Selline kasu võiks hõlmata piirkonna tööhõivet ettevõtluse ja konkurentsivõime suurenemist, samuti paremaid keskkonnatingimusi, suuremat innovatsiooni ja ettevõtete püsimajäämise tõenäosuse suurenemist.
With a view to economic cohesion, another important goal is to avoid the relocation of economic activities outside the region of origin. 
Majandusliku ühtekuuluvuse huvides on teine oluline eesmärk vältida majandustegevuse ümberpaigutamist väljapoole oma päritolupiirkonda.
The projects should also have potential spill-over effects, e.g. boosting trade for local suppliers or service-providers that have business Projects 1 and 26. 
Projektidel peaks olema ka potentsiaalne ülekanduv mõju, nt kauplemise edendamine kohalike tarnijate Projektid nr 1 ja 26.
Projects 7, 10, 28, 29, 33, 36 and 38. 
Projektid nr 7, 10, 28, 29, 33, 36 ja 38.
Projects 2, 24 and 27. 
Projektid nr 2, 24 ja 27.
See for instance Article 5(1) Regulation (EC) No 1083/2006. 
Vt näiteks määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 5 lõige 1.
31 32 33 34 
31 32 33 34
relations with the beneficiary firm or helping to increase their skills or knowledge base by providing business advice or networking opportunities. 
või teenuseosutajate jaoks, kellel on ärisuhted mõne toetusesaajaga, või nende oskuste või teadmiste suurendamine tänu ärinõustamisele või kontaktide loomise võimalustele.
Such indirect results were not specified as a strategic objective in any of the OPs covered by the audit. 
Selliseid kaudseid tulemusi ei määratletud strateegilise eesmärgina üheski auditiga hõlmatud rakenduskavas.
Furthermore, none of the audited projects included such indirect results as explicit operational objectives. 
Lisaks ei olnud selliseid kaudseid tulemusi seatud ka ühegi auditeeritud projekti tegevuseesmärkideks.
Without such operational objectives or related indicators at project level, it is not possible to aggregate this information in order to measure indirect results at regional level. 
Kui projekti tasandil sellised eesmärgid või nendega seotud näitajad puuduvad, ei ole taolist teavet võimalik ka koondada, et kaudseid tulemusi piirkondlikul tasandil mõõta.
Without systematic measurement and reporting by the MAs of the spill-over effects for the regions, the causal links between EU-funded investments in the private sector and regional development were difficult to establish. 
Kui korraldusasutused ei mõõda süstemaatiliselt piirkondadele avalduvat ülekanduvat mõju ega anna selle üle aru, oli keeruline kindlaks teha ELi rahastatud erasektori investeeringute ja regionaalarengu vahelisi põhjuslikke seoseid.
At project level, the achievement and durability of indirect results is inherently difficult to identify. 
Projektitasandil on kaudsete tulemuste saavutamist ja kestvust raske kindlaks teha.
It was, for example, difficult to prove the causal link between the EU projects and their employment effects at regional level. 
Näiteks oli piirkondlikul tasandil keeruline tõendada põhjuslikku seost ELi projektide ja nende mõju vahel tööhõivele.
Contributions to Cohesion policy objectives such as innovation, networking and knowledge sharing (see paragraph 4) only featured in the rare cases where projects involved collaboration or networking with higher education institutions. 
Toetuse panust ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidesse, nagu innovatsioon, võrgustike loomine ja teadmiste jagamine (vt punkt 4), täheldati ainult harvadel juhtudel, kui projektid hõlmasid koostööd või võrgustike loomist kõrgkoolidega.
Nonetheless, a number of projects examined did contribute to indirect results. 
Sellegipoolest aitasid mitmed kontrollitud projektid kaasa kaudsete tulemuste saavutamisele.
For instance, projects whose direct results were at least to some degree durable (see paragraphs 26 to 31) also generated economic or social benefits for the local communities or the regions in which they were located, including through local suppliers and service providers. 
Näiteks projektid, mille otsesed tulemused olid vähemalt teataval määral kestvad (vt punktid 26–31), tõid näiteks kohalike tarnijate ja teenuseosutajate kaudu majanduslikku või sotsiaalset kasu ka kohalikele kogukondadele või piirkondadele, kus nad asusid.
Permanent and skilled jobs were created through those investments which also resulted in additional economic activity in the region. 
Nende investeeringutega, mis tõid piirkonda kaasa ka täiendavat majandustegevust, loodi alalisi ja kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti.
Other indirect results were: lower pollution, waste and noise35, greater energy efficiency36, the re-vitalisation of brownfield 27 35 36 Projects 33, 35, 36, 37, 39, 40 and 41. 
Muud kaudsed tulemused olid väiksem saaste35, suurem energiatõhusus36, olemasolevate tööstusalade taaselustamine37 ning väljaspool piirkonda ja eksporditurgudel genereeritud käibe kasv38.
Furthermore, in many cases, the regions benefited from higher tax revenues thanks to the investments. 
Lisaks said piirkonnad paljudel juhtudel kasu tänu investeeringutele suurenenud maksutulust.
However, in the rare cases where contributions to indirect results could be identified, they were not always durable. 
Neil harvadel juhtudel, kui toetuste panust kaudsete tulemuste saavutamisse oli võimalik kindlaks teha, ei olnud need aga alati kestvad.
For instance, the stakeholders in the Puglia region had identified structural weaknesses in, and the generally small size of, the SMEs as a drawback for regional development and employment creation39. 
Näiteks olid Apuulia piirkonna sidusrühmad teinud kindlaks, et piirkonna arengut ja töökohtade loomist takistavad VKEde struktuurilised nõrkused ja nende üldine väiksus39.
To counter this, one of the OP measures made it a pre-condition that project applicants other than large companies had to form consortia with other SMEs in order to apply for ERDF grants, hoping that the consortia would continue to exist after the end of the projects. 
Selle vastu võitlemiseks oli rakenduskava ühele meetmetele lisatud eeltingimus, et taotlejad (peale suurte ettevõtete) pidid ERFi toetuste taotlemiseks moodustama konsortsiumid teiste VKEdega; seda nõudes loodeti, et konsortsiumid jätkavad tegutsemist ka pärast projektide lõppu.
However, in two of the audited projects, this objective was not achieved due to the relevant partners’ lack of commitment to the project goals and the artificial nature of the consortia (see Box 5). 
Kahe auditeeritud projekti puhul seda eesmärki ei saavutatud, sest partnerid ei olnud pühendunud projektide eesmärkide saavutamisele ning konsortsiumid olid oma olemuselt kunstlikud (vt 5. selgitus).
28 Box 5 - Examples of non-durable indirect project results Projects 29 and 31 (Puglia/Italy OP) - Projects implemented by consortia of SMEs Under one measure of the OP, in order to help strengthen SMEs to enable them to contribute more to driving economic growth, they were only allowed to apply as consortia. 
28 5. selgitus. Näiteid projektide mittekestvate kaudsete väljundite kohta Projektid nr 29 ja 31 (Apuulia/Itaalia rakenduskava) – VKEde konsortsiumide teostatud projektid Rakenduskava ühe meetme raames (VKEde tugevdamine selleks, et aidata neil majanduskasvu kiirendamisse paremini panustada) lubati neil toetust taotleda üksnes konsortsiumidena.
Project 29: total investment costs of 25 million euro. 
Projekt nr 29: investeeringu kogumaht moodustas 25 miljonit eurot.
Grant amount: 16 million euro, including 8 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 16 miljonit eurot, sh 8 miljonit eurot ERFilt.
Project 31: total investment costs of 5 million euro. 
Projekt nr 31: investeeringu kogumaht moodustas 5 miljonit eurot.
Grant amount: 3 million euro, including 1.5 million euro from the ERDF. 
Toetussumma: 3 miljonit eurot, sh 1,5 miljonit eurot ERFilt.
Each project had two partners: a leading company and a second company which played a marginal role. 
Mõlemal projektil oli kaks partnerit: ühel firmal oli juhtiv roll ja teine mängis vaid marginaalset osa.
Following the completion of the project, the secondary companies either continued to play a marginal role or were no longer active in the market. 
Teisejärgulise tähtsusega ettevõtetele jäi ka peale projekti lõpetamist marginaalne roll või lõpetasid nad turul tegutsemise sootuks.
This shows that the consortia were created artificially to ensure eligibility for the project. 
Eelkirjeldatu näitab, et konsortsiumid loodi kunstlikult üksnes selleks, et tagada projekti toetuskõlblikkus.
As a result, the benefits for the region, particularly economic growth and additional jobs, did not materialise40. 
Sellest tulenevalt ei saanud piirkonnad projektidest ka kasu (eelkõige majanduskasvu ja täiendavad töökohti)40.
See the study by the OECD ‘Italy: Key issues and policies, OECD studies on SMEs and entrepreneurship’ (2014). 
Vt OECD koostatud uuring „Italy: Key issues and policies, OECD studies on SMEs and entrepreneurship“ (2014).
This was also stated in a 2014 OECD study: “Italy: Key issues and policies, OECD Studies on SMEs and Entrepreneurship”. 
Seda märgiti ka OECD 2014. aasta uuringus „Italy: Key issues and policies, OECD Studies on SMEs and Entrepreneurship“.
Our assessment was based on good and bad practices in relation to the promotion of durability in the OPs, including the consideration of relevant risks. 
Kontrollikoja hinnang põhines rakenduskavades kestvuse edendamiseks kasutatud heal ja halval taval, sealhulgas asjakohaste riskide arvestamisel.
We also examined that extent to which the MAs had analysed the needs of business in the corresponding regions as well as the market failures they encountered. 
Kontrollikoda uuris ka seda, mil määral olid korraldusasutused analüüsinud ettevõtete vajadusi vastavates piirkondades ja avastanud turutõrkeid.
Even at the strategic planning level, we identified various weaknesses which might explain why a significant share of the projects audited did not achieve durable/long-lasting results, or did so only partially. 
Isegi strateegilise planeerimise tasandil tuvastati mitmeid puudusi, mis võiksid selgitada, miks märkimisväärne osa auditeeritud projektidest ei saavutanud kestvaid/pikaajalisi tulemusi, või tegid seda ainult osaliselt.
When setting up the OPs, the MAs generally took insufficient action to support durability through appropriate policy measures and conditions beyond the legal requirements (see paragraph 12). 
Rakenduskavade koostamisel ei võtnud korraldusasutused üldiselt piisavaid meetmeid, et toetada kestvuse aspekte asjakohaste poliitiliste meetmete ja tingimuste kaudu, mis läheksid kaugemale õigusaktides nõutust (vt punkt 12).
Durability has not been a priority in the OPs 47. 
Kestvus ei ole olnud rakenduskavades prioriteediks 47.
Until 2013, but most notably in the programme period ending in 2006, there was a lack of emphasis on durability of results in the OPs. 
Kuni aastani 2013, aga eelkõige 2006. aastal lõppenud programmitöö perioodil ei pandud rakenduskavades rõhku tulemuste kestvusele.
While not a legal requirement, none of the audited OPs addressed the need to ascertain whether investment projects were producing durable results. 
Kuna see ei olnud õiguslik nõue, ei käsitletud üheski auditeeritud rakenduskavas vajadust teha kindlaks, kas investeerimisprojektid saavutasid kestvad tulemused.
Although the OPs entailed wider economic development objectives, such as increased employment and improved regional competitiveness, they did not emphasise the importance of long term results. 
Kuigi rakenduskavad hõlmasid laiemaid majandusliku arengu eesmärke (nagu tööhõive suurendamine ja parem piirkondlik konkurentsivõime), ei pandud neis rõhku pikaajaliste tulemuste olulisusele.
Durability had not been an objective in the OPs or in other strategic documents, and there was no dedicated indicator to measure it. 
Kestvus ei olnud eesmärgiks ei rakenduskavades ega muudes strateegiadokumentides, ühtlasi puudus asjaomane näitaja selle mõõtmiseks.
Neither the OPs nor other planning documents of the sectoral business support programmes addressed the risks to the achievement of durability of project results, so did not envisage any mitigation measures. 
Ei rakenduskavades ega valdkondlikes ettevõtluse toetamise programmides ei käsitletud projektitulemuste kestvuse saavutamisega seotud riski ja seega ei olnud kavandatud ka leevendavaid meetmeid.
Furthermore, the strategic planning documents did not set out precisely either the desired indirect results for the regions or the mechanisms for measuring them (see also paragraphs 40 to 43). 
Strateegilistes kavandamisdokumentides ei olnud samuti täpselt esitatud ei soovitud kaudseid tulemusi piirkondade jaoks ega nende mõõtmise mehhanisme (vt ka punktid 40–43).
The national authorities did not collect statistics about the survival rates of business entities supported with EU funding or about the reasons for non-durable project results. 
Liikmesriikide ametiasutused ei kogunud andmeid ei ELi vahenditest toetatud ettevõtete püsimajäämise määra ega projektitulemuste puuduliku kestvuse põhjuste kohta.
They did not conduct any benchmarking of the success of businesses supported with public money versus those not receiving any support. 
Nad ei võrrelnud avaliku sektori vahenditest toetatud ettevõtete ja toetust mittesaanud 29 ettevõtete edukust.
They therefore lacked important information when designing the various business promotion schemes under the OPs. 
Seega puudus neil rakenduskavade raames mitmesuguste ettevõtluse edendamise kavade väljatöötamisel oluline teave.
The Commission’s main aim in providing ERDF co-financing for business support measures was to have an economic impact, the durability of the investments’ results was only a side aspect. 
Komisjoni peamine eesmärk ettevõtete toetamiseks ERFi kaasrahastamise kaudu oli majandusliku mõju saavutamine, investeeringute tulemuste kestvus oli kõrvalise tähtsusega.
Thus, its main concern in relation to durability was satisfying the requirements under EU law. 
Seega oli komisjoni peamine kestvusega seotud probleem ELi õigusest tulenevate nõuete täitmine.
The Commission did not provide the MAs with guidance on project selection and design or with any other support for promoting durability of results. 
Komisjon ei esitanud korraldusasutustele suuniseid projektide valiku ja kavandamise kohta ega andnud ka mul viisil toetust tulemuste kestvuse edendamiseks.
The needs assessments were weak and the actual need for public funding was not properly identified 51. 
Vajaduste hindamine oli nõrk ja tegelikku vajadust avaliku sektori vahendite järgi ei määratletud asjakohaselt 51.
Durability implies that public funding is used for projects that can best contribute to the OPs’ objectives. 
Kestvus eeldab, et avaliku sektori vahendeid kasutatakse nende projektide rakendamiseks, mis aitavad kõige paremini saavutada rakenduskava eesmärke.
Needs assessments contribute to the overall durability by allowing identifying the activities / businesses that are the most relevant to the attainment of the OPs’ objectives as well as the businesses most in need of public funding, those for which no solutions can be found in the market or where market conditions are not conducive to triggering private investments for accompanying their needs (‘market failure’). 
Vajaduste hindamised edendavad üldist kestvust, võimaldades teha kindlaks tegevused/ettevõtted, mis on rakenduskava eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad, ning ka enim riiklikku rahastamist vajavad ettevõtted, mille jaoks lahendused puuduvad, või kui turutingimused ei soodusta erainvesteeringute tegemist (turutõrked).
If the beneficiaries did not have a genuine need for public support but instead would have made the same decisions without aid, there is a greater risk of deadweight loss. 
Kui toetusesaajatel ei olnud tõelist vajadust avaliku sektori toetuse järele ja nad oleks ka toetust saamata samu otsuseid teinud, on tühimõju oht suur.
Also, less beneficiaries genuinely having a need for public funding would receive them hence the overall durability is reduced. 
Nii saavad vähem avaliku sektori toetust need toetusesaajad, kellel seda tegelikult vaja on, mis vähendab omakorda üldist kestvust.
While the OPs audited included some elements of a needs assessment, none of them, or the relevant ex-ante evaluations preceding the OPs, included thorough analyses of the companies’ actual needs (e.g. those of large vs small companies) in the relevant regions in terms of investment support. 
Kuigi auditeeritud rakenduskavad sisaldasid mõningaid vajaduste hindamise elemente, ei hõlmanud ei ükski rakenduskava ega nende eel tehtud asjakohased hindamised ettevõtete tegelike vajaduste põhjalikku analüüsi (nt suurte ja väikeste ettevõtete vahelised erinevused) investeeringute toetamise seisukohast asjaomastest piirkondades.
No detailed surveys, dedicated research or similar preparatory activities were conducted to identify the needs of the most vulnerable sectors before designing the business support measures. 
Enne ettevõtluse toetamise meetmete kavandamist ei tehtud kõige haavatavamate sektorite vajaduste kindlakstegemiseks üksikasjalikke uuringuid, sihtotstarbelist uurimistööd ega muid samalaadseid ettevalmistusi.
In particular, the needs assessments presented in the relevant Austrian, Italian and Polish OPs regarding business support were weak. 30 
Eelkõige olid ettevõtluse toetamise kohta esitatud vajaduste hindamised nõrgad Austria, Itaalia ja Poola asjaomastes rakenduskavades.
In several cases (the Saxony and Lower Saxony OPs, and to a certain extent also the Czech and Italian OPs), the initial situation of the businesses in the regions concerned was described relatively comprehensively, including the particular constraints they faced in investing and creating additional employment. 
Mitmel juhul (Saksimaa ja Alam-Saksi rakenduskavad ning teataval määral ka Tšehhi ja Itaalia rakenduskavad) kirjeldati asjaomaste piirkondade ettevõtete esialgset olukorda suhteliselt põhjalikult, sealhulgas konkreetseid piiranguid investeerimisel ja täiendavate 30
Other OPs lacked clear regional plans for mitigating those constraints, e.g. improving access to finance, leveraging private financing, increasing production, turnover, exports or productivity, and introducing new products. 
Muudes rakenduskavades puudusid selged piirkondlikud plaanid nende piirangute leevendamiseks, nt rahastamisele juurdepääsu parandamine, erasektori rahastamise võimaldamine, tootmise, käibe, ekspordi või tootlikkuse suurendamine ning uute toodete lansseerimine.
Moreover, there were no plans stating how the ERDF would add value in bringing about longer-term change in the business sector, including deeper restructuring processes needed in parallel to economic effects on employment or business competitiveness. 
Lisaks puudusid plaanid selle kohta, kuidas annaks ERF lisaväärtust, et saavutada pikaajaline muutus ettevõtlussektoris, sealhulgas süvendatud restruktureerimine, mida vajatakse paralleelselt majandusliku mõjuga tööhõivele või ettevõtete konkurentsivõimele.
Furthermore, the OPs did not clearly identify the companies’ actual need for public funding, or the market failures, in the various regions. 
Peale selle ei olnud rakenduskavades selgelt määratletud ettevõtete tegelikku vajadust avaliku sektori rahastamise järele ega eri piirkondades leituid turutõrkeid.
As a consequence, sound explanations were lacking as to why certain companies should receive EU funds to invest in their asset bases (e.g. based on the sector, size, business potential or degree of innovation). 
Selle tulemusena puudusid usaldusväärsed selgitused selle kohta, miks peaksid teatavad ettevõtted saama ELi vahendeid oma varasse investeerimiseks (nt sektori, suuruse, äripotentsiaali või uuenduslikkuse taseme alusel).
Except for the Czech central OP, none of the audited OPs provided any justification demonstrating the eligibility of large firms for ERDF co-financing. 
Ükski auditeeritud rakenduskava (välja arvatud Tšehhi kesktasandi rakenduskava) ei esitanud ühtegi põhjendust, miks peaksid suured ettevõtted olema ERFi kaasrahastamiseks toetuskõlblikud.
MAs assumed that practically all firms located in a convergence region, or in an otherwise structurally weak region, were encountering market failures and therefore needed public investment support, which is not necessarily the case. 
Kuigi see tingimata nii ei ole, eeldasid korraldusasutused, et peaaegu kõik lähenemispiirkonnas või muidu struktuuriliselt nõrgas piirkonnas asuvad ettevõtted olid silmitsi turutõrgetega ja vajasid seetõttu investeeringuteks avaliku sektori toetust.
Furthermore, the OPs and investment projects addressed practically no market failures other than (potential) capital constraints or access to loans, whereas SMEs face other disadvantages41 compared with larger firms.The need for public intervention to combine financial assistance with non-financial support (i.e. diagnostics, advice or access to specialist infrastructure) was neglected. 
Lisaks sellele ei ole rakenduskavades ja investeerimisprojektides peaaegu üldse käsitletud muid turutõrkeid peale (võimalike) kapitalipiirangute või juurdepääsu laenudele, samas kui VKEdel on suurte ettevõtetega võrreldes muid puudusi41. Tähelepanuta jäeti vajadus kombineerida avaliku sektori rahaline toetust mitterahalise toetusega (nt diagnostika, nõustamine või juurdepääs spetsiifilisele taristule).
The Commission did not address the risk of deadweight loss in relation to the EU funds when endorsing the audited OPs, for instance by highlighting such risks in the OPs or by providing guidance on how to select relevant projects. 
Komisjon ei käsitlenud auditeeritud rakenduskavade heakskiitmisel ELi vahenditega seotud tühimõju riski, näiteks selliseid riske rakenduskavades esile tuues või asjakohaste projektide valimiseks suuniseid andes.
Several OPs provided ERDF funds in Such as an asymmetry of business-relevant information, a lack of expertise and contacts, obstacles to market access and improving their position in value chains, and high costs associated with investments in innovation or actions needed in order to leverage private investment. 
Näiteks ettevõtlusteabe asümmeetria, eksperditeadmiste ja kontaktide puudumine, turulepääsu takistused ja nende positsiooni parandamine väärtusahelates ning suured kulud, mis on seotud innovatsiooni-investeeringutega või erainvesteeringute võimendamiseks vajalike meetmetega.
31 41 
31 41
Based on long-term experience in the Member States, these grant schemes generally provided for meaningful investments. 
Pikaajalise kogemuse põhjal liikmesriikides on need toetuskavad üldiselt võimaldanud teha mõtestatud investeeringuid.
However, the fact that the EU funds complemented national and private investments did not suggest that they were likely to result in a higher number or quality of competing project applications. 
Asjaolu, et ELi vahendid täiendasid riiklikke ja erainvesteeringuid, ei viidanud siiski sellele, et nende tulemuseks oleks tõenäoliselt konkureerivate projektitaotluste suurem arv või parem kvaliteet.