natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25 Box 1 – Key factors for successfully linking renewable energy to rural development The OECD, in its study ‘Linking Renewable Energy to Rural Development’ identified the following key factors25. • Embed energy strategies in the local economic development strategy so that they reflect local potential and needs. • Integrate renewable energy within larger supply chains in rural economies, such as agriculture, forestry, traditional manufacturing and green tourism. • Limit subsidies in both scope and duration, and only use them to encourage renewable energy projects that are close to being viable on the market. • Avoid imposing types of renewable energy on areas that are not suited to them. • Focus on relatively mature technologies such as heat from biomass, small scale hydro and wind. • Create an integrated energy system based on small grids able to support manufacturing activities. 
1. selgitus. Põhitegurid taastuvenergia edukaks sidumiseks maaelu arenguga OECD tegi oma uuringus taastuvenergia sidumise kohta maaelu arenguga kindlaks järgmised põhitegurid25: • energiastrateegiate lõimimine kohaliku tasandi majandusarengu strateegiasse nii, et neis kajastuksid kohalikud võimalused ja vajadused; • taastuvenergia integreerimine suurematesse tarneahelatesse maamajanduse eri valdkondades, nagu põllu-ja metsamajandus, traditsiooniline tootmine ning keskkonnahoidlik turism; • toetuste sihtotstarbe ja kestuse piiramine ning kasutamine ainult selliste taastuvenergia projektide toetamiseks, mis on turul juba peaaegu elujõulised; • taastuvenergia liikide pealesurumise vältimine nende kasutamiseks sobimatutes valdkondades; • keskendumine n-ö küpsetele tehnoloogialahendustele, nagu biomassist soojusenergia või väikesemahulise hüdro-ja tuuleenergia tootmise tehnoloogia; OECD uuring taastuvenergia ja maaelu arengu sidumise kohta „Linking Renewable Energy to Rural Development“, OECD Publishing, 2012, lk 18–19 (http://dx.doi.org/10.1787/9789264180444-en).
The experiences from renewable energy deployment in rural areas in Norway, Sweden and Finland underline the importance of local cooperation in order to foster renewable energy deployment and rural development. 
Taastuvenergia kasutuselevõtu kogemused Norra, Rootsi ja Soome maapiirkondades rõhutavad kohaliku koostöö tähtsust taastuvenergia kasutuselevõtu ja maaelu arengu edendamiseks.
These examples mainly involve forest biomass26. 
Peamiselt on näited seotud metsa biomassiga26.
The typical model of these ‘bioenergy communities’ involves biomass producers, forest transformation industries, local authorities and local civil-society organisations. 
Kõnealuste bioenergia kogukondade tüüpiline mudel hõlmab biomassi tootjaid, metsamaade ümberkujundamisega tegelevaid ettevõtjaid, kohalikke omavalitsusi ja kohalikke kodanikuühiskonna organisatsioone.
These stakeholders often work together with consultancies or research institutes. ... but the EU’s renewable energy policy could more actively pursue these benefits 27. 
Need sidusrühmad teevad tihti koostööd konsultatsioonifirmade ja uurimisinstituutidega. ... kuid ELi taastuvenergia poliitika võiks aktiivsemalt püüda seda kasu saavutada 27.
We found that the EU’s current renewable energy policy framework could more effectively encourage renewable energy projects that benefit rural areas. (i) EU legislative and policy documents mention the potentially positive impact of renewable energy on rural development. 
Kontrollikoda leidis, et ELi kehtiv taastuvenergia poliitika raamistik võiks maapiirkondade jaoks kasutoovaid taastuvenergiaprojekte tulemuslikumalt ergutada. i) ELi seadusandlikes dokumentides ja poliitikadokumentides on mainitud taastuvenergia potentsiaalset positiivset mõju maaelu arengule.
However, even though the Renewable Energy Directive refers to the rural development dimension of renewable energy deployment in its recitals, there are no specific provisions in the legislative part of the Directive related to promoting rural development. (ii) Little connection is made between renewable energy and rural development in the NREAPs and in the relevant progress reports. 
26 puuduvad direktiivi seadusandlikus osas siiski konkreetsed sätted maaelu arendamise edendamise kohta. ii) Riiklikes taastuvenergia tegevuskavades ja asjaomastes eduaruannetes ei ole taastuvenergia ja maaelu areng omavahel piisavalt seotud.
The EAFRD is rarely mentioned as a source of funding for renewable energy projects. 
EAFRD-d peaaegu ei mainitagi taastuvenergia projektide rahastamisallikana.
26 between the different ministries dealing with renewable energy and rural development policy in the Member States visited. 
Samuti jääb ilmselgelt vajaka külastatud liikmesriikide taastuvenergia ja maaelu arengu poliitikaga tegelevate eri ministeeriumide vahelisest koordineerimisest.
Our findings are supported by the study “Impacts of Renewable Energy on European Farmers” (December 2011) and by the European Economic and Social Committee (EESC), which suggest that the Member States should have developed strategies for linking rural development and the deployment of renewable energies, but had not done so27. 
Kontrollikoja leide toetab nii uuring, milles käsitletakse taastuvenergia mõju Euroopa põllumajandustootjatele („Impacts of Renewable Energy on European Farmers“, detsember 2011) kui ka Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee (EMSK) – mõlemad nendivad, et liikmesriigid oleksid pidanud välja töötama strateegiad maaelu arengu ja taastuvenergia kasutuselevõtu sidumiseks, ent see jäeti tegemata27.
Nonetheless, in some Member States, we also found good examples of strategies concerning renewable energy that take into account the rural dimension (see Box 2). 
Sellele vaatamata leidsime mõnest liikmesriigist ka häid näiteid taastuvenergiaga seotud strateegiate kohta, kus oli arvesse võetud maaelu mõõdet (vt 2. selgitus).
Box 2 – Good examples of strategies for renewable energy that take into account rural areas In Austria, the programme “Klima-und Energie-Modellregionen” (KEM) has been financed under the national climate and energy fund since 2009. 
2. selgitus. Häid näiteid taastuvenergia strateegiate kohta, kus on maapiirkondadega arvestatud Austrias on kliima ja energia mudelpiirkondade programmi „Klima-und Energie-Modellregionen“ (KEM) alates 2009. aastast rahastatud riiklikust kliima-ja energiafondist.
EMAA aims to develop a French model to maximise the positive externalities of anaerobic digestion (such as the reduction of greenhouse gas emissions or the recovery of AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. et al., “Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society”. 
Programmiga kutsutakse piirkondi üles looma ja ellu viima kliima-ja energiameetmete nn alt ülespoole käsitusi, et täita energianõudlus taastuvenergia tootmise aruka jaotuse, suurema energiatõhususe ja arukate AGRI-2010-EVAL-03 – Pedroli, B., Langeveld, H. jt, „Impacts of Renewable Energy on European Farmers – Creating Benefits for Farmers and Society“ (Taastuvenergia mõju Euroopa põllumajandusettevõtjatele – hüvede loomine põllumajandusettevõtjate ja ühiskonna jaoks).
Opinion of the European Economic and Social Committee (EESC) on the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) [COM(2016) 767 final - 2016-382-COD], paragraph 2.9 (https://webapi.eesc.europa.eu/documentsanonymous/eesc-2016-06926-00-00-ac-tra-en.docx). 27 27 
Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee (EMSK) arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud), [COM(2016) 767 final – 2016-382-COD], punkt 2.9 (https://webapi.eesc.europa.eu/documentsanonymous/eesc-2016-06926-00-00-ac-tra-en .docx). 27
At the end of 2015, there were 236 anaerobic digesters on farms in France. 
2015. aasta lõpus oli Prantsusmaa põllumajandusettevõtetes 236 anaeroobset tanki.
The declaration from the European Conference on Rural Development in Cork in September 201628 advocates “rural proofing mechanisms” for ensuring that the “rural potential to deliver innovative, inclusive and sustainable solutions” is reflected in Union policies and strategies. 
2016. aasta septembris Corkis toimunud maaelu arengu Euroopa konverentsi deklaratsioonis28 soovitatakse kasutusele võtta maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise mehhanism, tagamaks, et maapiirkondade potentsiaal pakkuda uuenduslikke, kaasavaid ja jätkusuutlikke lahendusi kajastuks liidu poliitikas ja strateegiates.
Rural proofing is about finding the best ways to deliver policies in rural areas and ensuring that rural areas receive equitable policy outcomes29. 
Maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise eesmärk on selgitada välja parimad viisid poliitika elluviimiseks maapiirkondades ning tagada, et maapiirkondades elluviidav poliitika annaks võrdseid tulemusi29.
In May 2017 the Commission said it had started to look into relevant studies and Member States’ experiences. 
2017. aasta mais ütles komisjon, et on alustanud asjaomaste uuringute ja liikmesriikide kogemustega tutvumist.
The results of this work may be used to develop a rural proofing mechanism. 
Selle töö tulemusi võidakse kasutada maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise mehhanismi väljatöötamiseks.
Their purpose was to empower self-consumers to generate, store, consume and sell renewable electricity without facing European Commission, “Cork 2.0 declaration: A Better Life in Rural Areas” (http://enrd.ec.europa.eu/sites/enrd/files/cork-declaration_en.pdf). 
Euroopa Komisjoni Cork 2.0 deklaratsioon „Parem elu maapiirkondades“ (http://enrd.ec.europa.eu/sites/enrd/files/cork-declaration_en.pdf).
DEFRA, “Rural proofing – Practical guidance to assess impacts of policies on rural areas”, March 2017 (https://www.gov.uk/government/publications/rural-proofing). 
DEFRA, „Rural proofing – Practical guidance to assess impacts of policies on rural areas“ (Maapiirkondade kontrollimine – praktilised juhised, kuidas hinnata poliitika mõju maapiirkondadele), märts 2017 (https://www.gov.uk/government/publications/rural-proofing).
28 28 29 30 31 Articles 21 and 22 of the RED II proposal. disproportionate burdens, and to allow local communities to get involved and help develop specific strategies to improve the acceptance and deployment of renewable energy, thus unlocking the potential that exists in rural areas. 
Nende sätete eesmärk oli anda omatarbeks toodetud energia tarbijatele õigus toota, salvestada, tarbida ja müüa taastuvelektrit, ilma et sellega kaasneks neile ebaproportsionaalne koormus, ning võimaldada kohalikel kogukondadel osaleda konkreetsete strateegiate väljatöötamises või anda neisse oma panus, et parandada taastuvenergia omaks-ja kasutuselevõttu, mis peaks vallandama maapiirkondades olemasoleva potentsiaali.
We consider these Commission proposals to be useful steps towards improving the integration of the rural dimension into the EU’s renewable energy policy. 
Kontrollikoda peab neid komisjoni ettepanekuid kasulikeks sammudeks, et maaelu mõõdet ELi taastuvenergia poliitikasse paremini kaasata.
The EU policy framework for renewable energy does not fully address environmental and socio-economic risks of bioenergy for rural areas 32. 
ELi taastuvenergia poliitikaraamistikus ei käsitleta täielikult maapiirkondade jaoks bioenergiaga kaasnevaid keskkonna-ja sotsiaal-majanduslikke ohtusid 32.
Bioenergy is not a synonym for sustainable energy. 
Bioenergia ei ole ilmtingimata säästev energia.
The sustainability of bioenergy depends largely on how the biomass is produced and used. 
Bioenergia säästlikkus sõltub suuresti sellest, kuidas biomassi toodetakse ja kasutatakse.
Biomass production and use can be unsustainable, for instance if they negatively impact people, the environment or natural resources in a way that compromises the ability of future generations to meet their needs. 
Biomassi tootmine ja kasutamine võib olla ka mittesäästev, kui see avaldab näiteks kahjulikku mõju inimestele, keskkonnale või loodusvaradele viisil, mis seab ohtu tulevaste põlvkondade võime täita oma vajadusi.
Bioenergy is the renewable energy most clearly connected with rural areas. 
Bioenergia on kõige selgemalt maapiirkondadega seotud taastuvenergia.
The raw materials32 used for producing bioenergy are, in almost all cases, extracted from rural areas. 
Bioenergia tootmiseks kasutatav toore32 pärineb peaaegu kõigil juhtudel maapiirkondadest.
Growing and extracting agricultural and forestry biomass provides opportunities for farm income diversification, jobs and business opportunities, and for providing new rural services. 
Põllu-ja metsamajandusliku biomassi kasvatamine ja kogumine loob võimalused põllumajandustootjate sissetulekute mitmekesistamiseks, töö-ja ärivõimalusteks ning maapiirkondades uute teenuste osutamiseks.
Where solid biomass, biogas or biomethane replace the use of conventional fossil fuels they have the potential to reduce greenhouse gas emissions, as illustrated in Figure A1 and A2 in Annex I. This potential varies, depending on the agricultural or forest biomass production system, and on the biogas and biomethane production system. 
Kui traditsiooniliste fossiilkütuste asemel hakatakse kasutama biomassi, biogaasi või biometaani, võib see vähendada kasvuhoonegaaside heidet, nagu on näidatud I lisa joonistel A1 ja A2. Kõnealune potentsiaal on erinev, olenedes põllu-või metsamajandusliku biomassi tootmise süsteemist ning biogaasi ja biometaani tootmise süsteemist.
However, bioenergy also entails environmental and socio-economic risks for rural areas. 
Bioenergiaga kaasnevad maapiirkondadele siiski ka keskkonna-ja sotsiaal-majanduslikud ohud.
For example, land use change, intensification of forest management or intensive cultivation of energy crops may lead to a decrease in biodiversity, soil degradation or water stress and pollution (see Box 3). 
Näiteks võivad maakasutuse muutumine, metsamajanduse intensiivistumine või energiakultuuride intensiivne kasvatamine vähendada elurikkust ning põhjustada mulla degradatsiooni, veepuudust või reostust (vt 3. selgitus).
29 32 certain harmful air pollutants33, and there are ongoing discussions as to whether wood biomass is actually carbon neutral (see Box A1)34. 
Puidu biomassi põletamine võib suurendada ka teatavate kahjulike õhusaasteainete heidet33 ning praegu arutletakse selle üle, kas puidu biomass on ikka CO2-neutraalne (vt selgitus A1)34.
Including particulate matter (PM) and Benzo[a]pyrene (BaP). 
Muu hulgas tolmuosakesed ja benso[a]püreen (BaP).
IPCC, “Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation”, 2011. 
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruanne taastuvate energiaallikate ja kliimamuutuste leevendamise kohta „Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation“, 2011.
European Environment Agency, “Opinion of the EEA Scientific Committee on Greenhouse Gas Accounting in Relation to Bioenergy”, 15.9.2011, p. 4. 
Euroopa Keskkonnaameti teaduskomitee „Opinion of the EEA Scientific Committee on Greenhouse Gas Accounting in Relation to Bioenergy“ (Arvamus kasvuhoonegaaside heite arvutamise kohta seoses bioenergiaga), 15.9.2011, lk 4.
5. European Environmental Agency, “Air quality in Europe — 2016 report”, 2016. 
Euroopa Keskkonnaameti 2016. aasta aruanne Euroopa õhukvaliteedi kohta „Air quality in Europe — 2016 report“.
European Academies’ Science Advisory Council, “Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests”, 2017. 
Euroopa Akadeemiate Teadusnõukogu, „Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests“ (Aruanne Euroopa Liidu metsade multifunktsionaalsuse ja jätkusuutlikkuse kohta), 2017.
Searchinger, T.D.; Beringer, T. and Strong, A., “Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land?”, 2017. 
35 Searchinger, T.D.; Beringer, T. ja Strong, A., „Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land?“ (Kas maailmal on võimalik saada vähese CO2-heitega bioenergiat maa sihtotstarbelisest kasutamisest?), 2017.
Brack, D., “Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate”, Chatham House, 23.2.2017. 
Brack, D., „Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate“ (Puidu biomassist saadava energia ja soojuse mõju üleilmsele kliimale), Chatham House, 23.2.2017.
Response to Chatham House report “Woody Biomass for Power and Heat: Impacts on the Global Climate”, 13.3.2017. 
Vastus Chatham House’i aruandele „Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate“, 13.2.2017.
The risks were mainly identified on the basis of the following Commission documents: - SWD(2014) 259 final of 28.7.2014 “State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass used for electricity, heating and cooling in the EU”. - SWD(2016) 418 final of 30.11.2016 “Impact assessment: Sustainability of Bioenergy. 
Riskid tuvastati peamiselt komisjoni järgmiste dokumentide põhjal: – ELis elektri, kütte ja jahutuse tootmiseks kasutatava tahke ja gaasilise biomassi säästlikkus, SWD(2014) 259 final, 28.7.2014. – Bioenergia säästlikkuse mõjuhinnang, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekule (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud)) („Impact assessment: Sustainability of Bioenergy.
Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)”. 
Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)“, SWD(2016) 418 final, 30.11.2016.
This process was complemented through reviews of other scientific studies and policy documents. 
Seda täiendasid teised läbivaadatud teadusuuringud ja poliitikadokumendid.
SWD(2016) 418 final of 30.11.2016 “Impact assessment: Sustainability of Bioenergy. Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)”. 
Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)“, SWD(2016) 418 final, 30.11.2016.
37 38 39 40 Schaubach, K., Lauer, M., “Bioenergy Development in Germany and implications of the 2017 Renewable Energy Act”, Bundesministerium für Wirtschaft und Energie, 4.4.2017. 
Schaubach, K., Lauer, M.: „Bioenergy Development in Germany and implications of the 2017 Renewable Energy Act“ (Bioenergia areng Saksamaal ja 2017. aasta taastuvenergia seaduse mõju), Bundesministerium für Wirtschaft und Energie, 4.4.2017. 36 37
Biogas production was strongly incentivised after 2000 by the provisions of the Renewable Energy Sources Act (EEG). 
Biogaasi tootmiseks loodi tugevad stiimulid pärast 2000. aastat, kui võeti vastu taastuvaid energiaallikaid käsitleva seaduse (EEG) sätted.
Under that act, biogas installations were given a priority connection to the electricity grid. 
Selle seaduse alusel said biogaasirajatised eelisühenduse elektrivõrku.
They were also able to sell electricity/biogas on a feed-in tariff fixed for 20 years. 
Samuti said nad elektrit/biogaasi müüa 20 aastaks fikseeritud soodustariifiga.
Changes to the EEG in 2004 and 2009 introduced additional bonuses, such as a bonus for using energy crops. 
2004. ja 2009. aastal seaduses tehtud muudatustega kehtestati täiendavad lisatasud, näiteks lisatasu energiakultuuride kasutamise eest.
Most biogas installations in Germany used a mixture of energy crops and manure as feedstock. 
Enamik Saksamaa biogaasirajatisi kasutas lähteainena energiakultuuride ja sõnniku segu.
In 2013, an area of around 1 157 000 hectares (6.9 % of the agricultural area used) was used to produce energy crops, mainly maize silage (73 %). 
2013. aastal kasutati ligikaudu 1 157 000 hektarit maad (6,9 % kogu kasutatud põllumajandusmaast) energiakultuuride kasvatamiseks, peamiselt maisisilo tootmiseks (73 %).
However, the increased use of energy crops, in particular maize, had generated controversies such as competition issues (biomass use, soil use), increased land rents, changes in land use (shorter crop rotation, more ploughing, less permanent pasture) and nutrient surpluses, and has led also to problems of acceptance by the population38 39. 
Energiakultuuride, eriti maisi üha ulatuslikum kasvatamine tekitas aga vaidlusi näiteks konkurentsiprobleemide üle (biomassi kasutamine, maakasutus), tõstis maade rendihindu ning tõi kaasa maakasutuse muutuse (lühemad viljavaheldusperioodid, intensiivsem künd, püsikarjamaade vähenemine) ja toitainete ülekülluse ning sai seetõttu ühtlasi tihti elanikkonna negatiivse vastuvõtu osaliseks38 39.
Several modifications of the EEG in 2012, 2014 and 2017 (reduced payments, abolition of bonuses, etc.) aimed to slow down the growth of the sector and encouraged the use of waste rather than energy crops. 
Saksamaa taastuvaid energiaallikaid käsitlevas seaduses 2012., 2014. ja 2017. aastal tehtud muudatustega (maksete vähendamine, lisatasude kaotamine jne) püüti sektori kasvu aeglustada ning ergutati energiakultuuride asemel kasutama pigem jäätmeid.
EU legislation currently in place41 establishes sustainability criteria for biofuels and bioliquids42. 
ELis praegu kehtivates õigusaktides41 on sätestatud biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kriteeriumid42.
Since these criteria were adopted in 2009 and amended in 2015, discussions on the sustainability of bioenergy have been ongoing. 
Alates nende kriteeriumide vastuvõtmisest 2009. aastal ja ADEME, „Benchmark des stratégies européennes des filières de production et de valorisation de biogaz“, oktoober 2014.
As a result, in its ‘Clean Energy for all Europeans’ package, the Commission put forward sustainability criteria that would also apply to other types of bioenergy, such as bioenergy from solid and gaseous biomass fuels used for heat and power generation. 
Selle tulemusena esitas komisjon oma paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ ettepaneku säästlikkuse kriteeriumide kohta, mida kohaldataks ka teistele bioenergia liikidele, nagu tahketest ja gaasilistest biomasskütustest toodetud bioenergia, mida kasutatakse soojuse ja elektri tootmiseks.
The Commission’s proposal contains two types of sustainability criteria: (i) criteria setting certain limits regarding the production of biomass fuels from agriculture and forestry, and (ii) criteria requiring a minimum percentage of greenhouse gas emission savings for different installations using biofuels, bioliquids and biomass fuels. 
Komisjoni ettepanek sisaldab kahte tüüpi säästlikkuskriteeriume: i) kriteeriumid, millega nähakse ette teatavad piirangud seoses põllu-ja metsamajanduse biomasskütuste tootmisega, ning ii) kriteeriumid, millega nähakse ette biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid kasutavatele erinevatele rajatistele kehtiv kasvuhoonegaaside heitkoguste miinimumprotsent.
We examined whether, and to what extent, the criteria cover the risks we identified, and whether the proposed framework43 provides an adequate basis for sustainable renewable energy deployment in rural areas. 
Kontrollikoda uuris, kas ja millises ulatuses need kriteeriumid käsitlevad kontrollikoja poolt tuvastatud ohte ning kas kavandatud raamistik43 annab piisava aluse säästva taastuvenergia kasutuselevõtuks maapiirkondades.
The criteria included in the Commission’s proposal are not a binding condition for placing bioenergy on the market; they are only binding when: (i) the bioenergy production is counted as contributing towards the renewable energy target and for measuring compliance with renewable energy obligations, and generation of electricity; see Eurobserv’ER Biogas barometer 2014 (https://www.eurobserv-er.org/biogas-barometer-2014). 
Komisjoni ettepanekus sisalduvad kriteeriumid ei ole siduvaks tingimuseks bioenergia turule laskmisel; need on siduvad üksnes selleks, et i) arvestada bioenergia tootmise osakaalu taastuvenergia eesmärkide saavutamises ja mõõta taastuvenergia kohustuste täitmist, ii) teha kindlaks, milline energiatootmiseks kasutatav biomass on rahalise toetuse saamiseks toetuskõlblik.