natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence, the current distribution of direct payments between farms is simply a reflection of the fact that agri­ cultural land and agricultural production are not shared equally among the farms in the EU. 
Nii peegeldab otsemaksete praegune jaotus põllumajandusettevõtjate vahel üksnes asjaolu, et põllumajandusmaa ja -tootmine ei ole ELi põllumajandusettevõtjate vahel ühtlaselt jagatud.
Nevertheless, the issue of redistribution of support between farmers and Member States is considered in the legal proposals for CAP post-2013, and should also lead to improved targeting of the SPS aid. 
Sellest hoolimata käsitletakse põllumajandusettevõtjate ja liikmesrii­ kide vahel toetuse ümberjagamise küsimust õigusaktide ettepanekutes, milles käsitletakse 2013. aasta järgset ÜPPd, samuti peaks nii para­ nema ühtse otsemaksete kava abi suunamine.
As to add value and quality in spending, the Commission has proposed to improve and add also some other elements, thus covering some of the issues mentioned by the Court in its special report: redesign and better targeting of support. 
Kulutuste väärtuse ja kvaliteedi suurendamiseks esitas komisjon mõnede teiste elementide parandamise ja lisamise ettepaneku, hõlmates seega mõned kontrol­ likoja poolt selle eriaruandes nimetatud küsimused: toetuse ümberku­ jundamine ja parem suunamine.
The appropriate instruments and legal means are in place and producers are invited to join the scheme on a voluntary basis. 
Sobivad vahendid ja õigushoovad on paigas ning tootjaid kutsutakse üles kavaga vabatahtlikult liituma.
This is also confirmed by the clear interest in the scheme shown by producers: a significant number of product names has been registered (above 1 000), accounting for a market value of 14,5 billion euro (in 2008). 
Seda kinnitab ka toot­ jate konkreetne huvi kava vastu: registreeritud on märkimisväärne arv tootenimesid (üle 1 000), mille turuväärtus on 14,5 miljardit eurot (2008. aastal).
The Member States that have joined the EU since 2004 are still picking up on speed in relation to the scheme. 
ELiga alates 2004. aastast ühinenud liikmesriigid on seoses kavaga veel hoogu kogumas.
A series of initiatives, including information campaigns, trade fairs, thematic international exhibitions and/or preparation of guides for applicants for geographical indications (PDO or PGI), have been launched to further attract potential applicants. 
Võimalike taotlejate suuremaks ligimeelitami­ seks on tehtud mitu algatust, sealhulgas teabekampaaniad, messid, temaatilised rahvusvahelised näitused ja/või geograafiliste tähiste (kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise) taotlejate suuniste koostamine.
EN 12.11.2012 OfficialJournaloftheEuropeanUnion C344/237 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S 10.30. 
ET 12.11.2012 EuroopaLiiduTeataja C344/237 K O N T R O L L I K O J A TÄ H E L E P A N E K U D 10.30.
Under the common fisheries policy, the Commission provides support for Member States to reduce the capacity of their fishing fleets with the ultimate goal of preserving fish stocks. 
Komisjonannabliikmesriikideleühisekalanduspolii­ tika raames toetusi kalalaevastike püügivõimsuse vähendami­ seks, mille lõppeesmärk on kalavarude säilitamine.
Design problems are reducing the effectiveness of this support. 
Kavanda­ misprobleemid vähendavad selle toetuse mõjusust.
For example, the eligibility and selection criteria for fishing vessel decommissioning schemes were poorly targeted, with the result that some fishing vessels were scrapped with little or no effect on targeted fish stocks (29). 
Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade abikõlblikkus-ja valikukritee­ riumid ei olnud hästi määratletud, mille tagajärjel lammutati kalalaevu, mis mõjutasid asjaomaseid kalavarusid vähe või üldse mitte (29).
EU added value: justification for the EU intervention 10.31. 
ELi lisandväärtus: ELi sekkumise õigustus 10.31.
TheCommissionhasdefinedEUaddedvalueas‘the value resulting from an EU intervention which is additional to the value that would have been otherwise created by Member State action alone’ (30). 
KomisjononELilisandväärtusedefineerinudjärgmi­ selt: „ELi sekkumisest tulenev väärtus, mis täiendab väärtust, mida oleks võinud saavutada liikmesriigi eraldiseisva meetme­ ga”(30).
The Court has previously suggested that any definition of the term should draw on the principles set out in box 10.2, and has recommended articulating the concept of EU added value in order to provide guidance to the EU’s political authorities when choosing expenditure prior­ ities, and doing so in a suitable political declaration or in EU legislation (31). 
Kontrollikoda on juba varem märkinud, et antud mõiste määratlemisel tuleks lähtuda selgituses 10.2 toodud põhimõtetest, ning on soovitanud ELi lisandväärtuse mõiste lülitada asjakohasesse poliitilisse avaldusse või ELi õigusakti, mida ELi poliitilised otsustajad saaksid kasutada suunisena kulutuste prioriteetide määratlemisel (31).
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 10.30. 
K O M I S JO N I V A S TU S E D 10.30.
The cases analysed by the Court have been revised and discussed with Member States. 
Kontrollikoja analüüsitud juhud on läbi vaadatud ja neid on arutatud liikmesriikidega.
Corrective actions — including the recovery of wrongly paid amounts — are being taken by Member States where necessary. 
Liikmesriigid võtavad vajaduse korral parandusmeetmeid, muu hulgas nõutakse tagasi alusetult makstud summad.
The Commission underlines that the concept of EU added value may be used in many different contexts, such as in academic reflections on the EU budget, for defining goals and/or criteria for project selection in specific EU programmes, in provisions of the Financial Regulation and in evaluation of existing programmes but it also considers that the added value of a political project goes beyond simply referring to figures. 
Komisjon rõhutab, et ELi lisaväärtuse mõistet võib kasu­ tada mitmes erinevas kontekstis, näiteks akadeemilistel aruteludel ELi eelarve üle, konkreetsete ELi programmide eesmärkide ja/või projektide valimise kriteeriumide sõnastamisel, finantsmääruse sätetes ja olemas­ olevate programmide hindamisel, aga komisjon on ka seisukohal, et poliitilise projekti lisaväärtus läheb kaugemale lihtsalt arvudele viitamisest.
One of the purposes of the mentioned staff working paper was to explain the added value of having an EU budget and to present many examples of how this works in practice in the Member States, thus providing the EU’s decision-making bodies with the necessary guidance to prioritise expenditure. 
Nimetatud komisjoni talituste töödokumendi üks eesmärke oli selgi­ tada ELi eelarve lisaväärtust ja esitada mitu näidet, kuidas see liik­ mesriikides tegelikult töötab, andes seeläbi ELi otsuseid tegevatele asutustele kulutuste prioriseerimiseks vajalikke suuniseid.
Moreover, the Commission Impact Assessment process prepares evidence for political decision-makers on the advantages and disadvantages of possible policy options by assessing their potential impact. 
Lisaks leitakse komisjoni mõjuhindamise protsessi raames poliitiliste otsuste tegijatele tõendeid võimalike poliitikavalikute eeliste ja puuduste kohta, hinnates nende võimalikku mõju.
In so doing, the process also deals with the issue of the added value of Commission proposals. _____________ (29) Special Report No 12/2011 ‘Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities?’, paragraphs 51-58 and 76 (http://eca.europa.eu). 
Seejuures tegele­ takse protsessi raames ka komisjoni ettepanekute lisaväärtuse küsimu­ sega. _____________ (29) Eriaruande nr 12/2011 „Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõi­ malustega?” punktid 51–58 ja 76 (http://eca.europa.eu).
(30) Commission Staff Working Paper, The added value of the EU budget, SEC(2011) 867 final section 1.1, accompanying the document A budget for Europe 2020 (COM(2011) 500 final). 
(30) Komisjoni talituste töödokument „ELi eelarve lisaväärtus”, SEK(2011) 867 lõplik, punkt 1.1, mis on lisatud dokumendile „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, KOM(2011) 500 lõplik.
(31) Opinion No 1/2010 ‘Improving the financial management of the European Union budget: Risks and challenges’, paragraph 18 (http://eca.europa.eu). 
(31) Arvamuse nr 1/2010 „Euroopa Liidu finantsjuhtimise edendamine: riskid ja väljakutsed” punkt 18 (http://eca.europa.eu).
Box 10.2 The Commission considers that the added value of a political project should be a key test to justify spending at the EU level. 
Selgitus 10.2 Komisjon on seisukohal, et poliitilise projekti lisaväärtus peaks olema ELi tasandil tehtavate kulutuste põhjendamise peamine kriteerium.
The Commission tested the added value of proposed expenditure in all policy areas when making its proposals for the EU budget for the period 2007-2013, using the following criteria: — Effectiveness: where EU action is the only way to get results. — Efficiency: where the EU offers better value for money. — Synergy: where EU actions are necessary to complement, stimulate, and leverage actions. 
Komisjon testis 2007.–2013. aasta ELi eelarve ettepanekute tegemisel kõigis poliitikavaldkondades kavandatavate kulutuste lisaväärtust, kasutades järgmisi kriteeriume: — tulemuslikkus: kui ELi tasandi meede on tulemuse saavutamiseks ainus viis; — tõhusus: kui EL pakub „sama raha eest rohkem”; — sünergia: kui ELi meetmed on vajalikud meetmete täiendamiseks, stimuleerimiseks ja mõjutamiseks.
The Commission designed both the new Multiannual Financial Framework and the sectoral instruments and programmes in a way that: — the delivery of objectives can better be achieved through spending at EU level, — the contribution of the expenditure at EU level is made obvious, — the EU added value is prominent, — pooling resources at EU level do generate economies of scale and better results. 
Komisjon koostas nii uue mitmeaastase finantsraamistiku kui ka valdkondlikud vahendid ja programmid selliselt, et: — eesmärke on võimalik paremini saavutada ELi tasandi kulutuste abil; — ELi tasandi kulutuste panus on ilmne; — ELi tasandi lisaväärtus on valdav; — vahendite ühendamine ELi tasandil annab mastaabisäästu ja paremaid tulemusi.
TheCourthasstatedthatexpenditureprogrammes which do not add EU value are by definition unlikely to be an efficient and effective use of the EU taxpayer’s money (33). 
Kontrollikodaonmärkinud,etkuluprogrammid,mis ei anna ELi lisandväärtust, on juba olemuselt tõenäoliselt ebatõhus ja ebamõjus viis ELi maksumaksjate raha kasutami­ seks (33).
In its 2011 special reports, the Court found examples where the existence of EU added value was at best questionable: — the EU added value of the Small and Medium-sized Enterprise Guarantee (SMEG) facility had not been demon­ strated, as the results arising from the facility might also have been achieved by funding under national schemes (34), _____________ (32) Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication ‘Reforming the Budget, Changing Europe’, paragraph 8, April 2008. 
Kontrollikoja 2011. aasta eriaruannetes esitati näiteid juhtumitest, kus ELi lisandväärtus oli parimal juhul kaheldav: — VKEde tagatissüsteemi ELi lisandväärtus polnud tõestatud, kuna samu tulemusi oleks võinud saavutada ka riiklike rahastamiskavadega (34); _____________ (32) Euroopa Kontrollikoja vastus komisjoni teatisele „Muutuv Euroopa vajab eelarvereformi”, punkt 8, aprill 2008.
(33) Opinion No 7/2011, paragraph 9. 
(33) Arvamuse nr 7/2011 punkt 9.
(34) Special Report No 4/2011 ‘The audit of the SME Guarantee The Commission Agenda for Change communication of October 2011 and its subsequent Council Conclusions of 14 May 2012 recommend a better targeting on countries that need help most and a focus on a limited number of sector where impact can be maximised and EU added value is clear. 
(34) Eriaruande nr 4/2011 „VKEde tagatissüsteemi audit” punkt 104 Komisjoni 2011. aasta oktoobri muudatuste kava teatises ja sellele järgnenud nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldustes soovitatakse täpsemat suunamist riikidele, mis vajavad abi enim, ning keskendu­ mist piiratud arvule valdkondadele, kus on võimalik mõju maksimee­ rida ja ELi lisaväärtus on selge.
The Commission considers that the evaluation of the added value of the expenditure programmes has to be done in relation to the objectives set and in relation to the criteria used when testing initially the added value of the Commission proposals (see Box 10.2). — The Commission is already taking the observation into account in the discussions and planning for the next generation of financial instruments in the post-2013 Multiannual Financial Framework, where ‘ensuring EU added value’ is one of the key principles that must be respected by all proposed instruments. facility’, paragraph 104 (http://eca.europa.eu). 
Komisjon leiab, et kuluprogrammide lisaväärtust tuleb hinnata vastavalt seatud eesmärkidele ja kasutatud kriteeriumidele, kui toimub komisjoni ettepanekute lisaväärtuse algne testimine (vt selgitus 10.2). — Komisjon juba võtab tähelepanekut arvesse 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku järgmise põlvkonna rahastamis­ vahendite arutamisel ja kavandamisel, mille raames ELi lisaväär­ tuse tagamist käsitletakse ühe peamise põhimõttena, mida tuleb kõigi kavandatavate instrumentide puhul järgida. (http://eca.europa.eu). ET
EN 12.11.2012 OfficialJournaloftheEuropeanUnion C344/239 T H E C O U R T ’ S O B S E R VA T I O N S — for tourism projects co-financed by the ERDF, in the absence of a suitable system for setting objectives and monitoring performance against them, it was difficult to assess the extent of EU added value secured (35), and — in the case of the EU support provided for nuclear decom­ missioning in three Member States, the Court concluded that the policy framework was relatively loose and recom­ mended that the EU should base any decision about providing further financial assistance on an evaluation of the EU added value of such an intervention (36). 
12.11.2012 EuroopaLiiduTeataja C344/239 K O N T R O L L I K O J A TÄ H E L E P A N E K U D — ERFist rahastatud turismiprojektide puhul oli keeruline hinnata projektidega saavutatud ELi lisandväärtust, kuna puudus asjakohane eesmärkide seadmise ja nende abil tule­ muslikkuse üle järelevalve tegemise süsteem (35); — kolmes liikmesriigis tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks antud ELi toetuste puhul järeldas kontrollikoda, et polii­ tikaraamistik oli suhteliselt nõrk, ja soovitas täiendava toetuse eraldamiseks seada tingimuse, et viidaks läbi sellise sekkumise ELi lisandväärtust käsitlev eeluuring (36).
Recent Court opinions have referred to the Commission weaknesses in defining policy objectives in terms of results — what the EU funding is designed to achieve (37). 
Kontrollikoja viimased arvamused on viidanud komisjoni suutmatusele poliitikaeesmärkide puhul määratleda eeldatavaid tulemusi – ehk mida ELi rahastamisega saavutada kavatsetakse (37).
Without clear targets for expected results, it will continue to be difficult for the Commission to demonstrate that its expenditure achieves EU added value — and thus difficult to provide assurance that its spending is efficient and effective. 
Kui eeldatavatele tulemustele selgeid sihte ei seata, on komisjonil ka edaspidi keeruline tõestada, et kulutuste puhul saavutatakse ELi lisandväärtus – ning seetõttu ka keeruline saada kindlust, et kulutused on tõhusad ja mõjusad.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Conclusions 10.34. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED Järeldused 10.34.
Compared with the previous year, there were welcome signs of improvement (paragraph 10.7). 
Eelmise aastaga võrreldes on protsess paranenud (punkt 10.7).
Relevanceremainsanissue,inparticularconcerning the internal coherence of the objectives and indicators, the setting of meaningful quantified targets and the annual measurement of progress. As was the case last year, the three DGs assessed by the Court did not report on economy and efficiency in part 1 of the annual activity reports (see paragraphs 10.8 to 10.12). _____________ (35) Special Report No 6/2011 ‘Were ERDF co-financed tourism projects effective?’, paragraph 46 (http://eca.europa.eu). 
Asjakohasusonjätkuvaltprobleemiks,eritiseoses eesmärkide ja näitajate sisemise sidususega, tähenduslike kvan­ tifitseeritud sihtide seadmisega ja aasta jooksul toimunud edenemise hindamisega. Sarnaselt eelmise aastaga ei koostanud kolm kontrollikoja poolt auditeeritud peadirektoraati aasta tegevusaruande 1. osas säästlikkust ja tõhusust puudutavat aruandlust (vt punktid 10.8–10.12).
(37) Opinion No 7/2011, paragraph 10, and Opinion No 1/2012, T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S — The Commission notes that the Court’s performance audit found high employment effects for the examined tourism projects. — The Commission considers that the EU added value of the programmes was clear: without them, reaching the overall goal of significantly improving EU nuclear safety, as well as helping Member States mitigate the effects of early closure, would have been extremely difficult. 
K O M I S JO N I V A S TU S E D — Komisjon võtab arvesse, et kontrollikoja tulemusauditis avastati kontrollitud turismiprojektide puhul suur mõju tööhõivele. — Komisjon leiab, et programmide ELi lisaväärtus oli selge: ilma nendeta oleks olnud äärmiselt raske saavutada üldist eesmärki märkimisväärselt parandada ELi tuumaohutust ning aidata liik­ mesriikidel leevendada ennetähtaegse sulgemise mõju.
On 24 November 2011 the Commission proposed a Council regulation on Union support for the nuclear decommissioning assistance programmes in Bulgaria, Lithuania and Slovakia (COM(2011) 783) for the period 2014-2020. 
24. novembril 2011 esitas komisjon nõukogu määruse ettepa­ neku Euroopa Liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjonee­ rimise abiprogrammidele Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias (KOM(2011) 783) ajavahemikuks 2014.–2020.
This was accompanied by a comprehensive impact assessment that includes an evaluation of the EU added value. 
Sellega kaasnes põhjalik mõjuhinnang, mis hõlmab ELi lisaväärtuse analüüsi.
An increased focus on performance and results is one of the main goals of the Commission in its proposals ‘A budget for EU2020’ for the delivery of the long-term strategic objectives of the Union with the budget available for the next seven years. 
Suurem keskendumine tulemustele on komisjoni peamisi eesmärke tema ettepanekutes „EL 2020 eelarve” kohta, et saavutada ELi pikaajalised strateegilised eesmärgid järgmisel seitsmel aastal kasutatavate vahendite raames.
In this line, all programmes and instruments included in the Multi­ annual Financial Framework proposal have been designed to ensure that their outputs and impacts substantially contribute to the achievement of the key policy objectives of the EU, thus emphasising expected results and performance. 
Sellel real on kõik mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku programmid ja vahendid üles ehitatud selliselt, et tagada, et nende väljundid ja mõju aitaksid märkimisväärselt kaasa ELi põhiliste polii­ tiliste eesmärkide saavutamisele, rõhutades nii oodatavaid tulemusi.
The Commission strives to continuously improve the quality and clarity of its accountability reports. 
Komisjon püüab oma aruandlusaruannete kvaliteeti ja selgust jätkuvalt parandada.
The Commission strengthened the standing instructions for the 2011 AARs, in terms of efficiency and effectiveness, and requested the directorates-general to add indicators on voluntary basis on sound financial management in Part 3. 
Komisjon tugevdas 2011. aasta tegevusaruannete kehti­ vaid eeskirju tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast ning palus peadi­ rektoraatidel vabatahtlikult lisada 3. ossa usaldusväärset finantsjuh­ timist käsitlevaid näitajaid.
A number of DGs did report on this in 2011. paragraphs 8 and 151. 
(37) Arvamuse nr 7/2011 punkt 10 ja arvamuse nr 1/2012 punktid 8 ja 151.
Objectives, indicators and targets set in the management plans of DG AGRI and DG REGIO were generally those used for reporting in the annual activity reports, and were generally consistent with last year. 
Põllumajandusepeadirektoraadijaregionaalpoliitika peadirektoraadi juhtimiskavades esitati tavaliselt aasta tegevus­ aruannete aruandluses kasutatud eesmärgid, näitajad ja sihid, mis olid eelmise aasta omadega üldiselt järjepidevad.
However, where changes were made, explanations were not always provided (see paragraphs 10.13 to 10.16). 
Kui aga tehti muudatusi, ei lisatud neile alati selgitusi (vt punktid 10.13–10.16).
Legallimitationsandpracticalconstraintsimpaired the reliability of the information collected by the DGs from Member States regarding programmes under shared management. 
Õiguslikud ja praktilised piirangud takistasid peadi­ rektoraatide suutlikkust tagada liikmesriikidest koostöös liik­ mesriikidega hallatud programmide kohta kogutud kavanda­ mis-ja aruandlusalase teabe usaldusväärsus.
Some steps are being taken to provide Member States with incentives to supply relevant, comparable and reliable performance data for the CSF funds in the next programming period, and it may be that valuable lessons can be drawn from this in the future. 
On võetud meet­ meid, et motiveerida liikmesriike järgmisel programmitöö perioodil ühise strateegiaraamistiku fondide kohta asjakohaseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid tulemuslikkusega seotud andmeid esitama, ning võib-olla õnnestub sellest edaspidi väär­ tuslikke kogemusi saada.
There is an additional problem of timing (see paragraphs 10.17 to 10.18). 
Lisaks on probleemiks ajastus (vt punktid 10.17–10.18).
Inits2011specialreports,intermsofthethree specific areas analysed, the Court found that: (a) good quality needs assessments are often not present although they are key to ensuring that EU expenditure is targeted on the areas (geographical or by topic) most in need (paragraphs 10.22 to 10.24); (b) there are weaknesses in the design of programmes which affect negatively the Commission’s ability to establish and report on the results and impacts of EU spending (para­ graphs 10.25 to 10.30); (c) it is a challenge for the Commission to demonstrate the EU added value of EU spending (paragraphs 10.31 to 10.33). of the European Union 12.11.2012 T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 10.36. 
Kolme kontrollikoja 2011. aasta eriaruannetes analüüsitud konkreetse valdkonna puhul leiti, et: a) kõrgetasemelisi vajaduste hindamisi ei ole alati tehtud, kuigi nende abil saaks tagada, et ELi kulutused on kõige enam abi vajavatele (geograafilistele või temaatilistele) valdkondadele suunatud (punktid 10.22–10.24); b) programmide kavandamises on puudusi, mis mõjutavad negatiivselt komisjoni võimet ELi kulutuste tulemusi ja mõju kindlaks määrata ning vastavat aruandlust koostada (punktid 10.25–10.30); c) ELi kulutuste puhul ELi lisandväärtuse näitamine on komis­ jonile keeruline ülesanne (punktid 10.31–10.33).
The Commission agrees that changes in comparison to Annual Activity Report of the previous year deserve explanation. 
12.11.2012 K O M I S JO N I V A S TU S E D Komisjon on nõus, et muudatused võrreldes möödunud aasta tegevusaruandega vajavad selgitamist.
It is however of the view that sufficient information has been provided in this respect. 
Komisjon on sellest hoolimata seisukohal, et selle kohta on antud piisavalt infot.
However, the Commission does not consider the timeliness of the data as challenging. 
Komisjon ei pea aga andmete õigeaegsust prob­ leemseks.
Given the seven-year programming period, data available 16 months after the end of the year is still of use to adjust programmes for which the data suggests a lack of performance (see reply to paragraph 10.18). 
Seitsmeaastast programmiperioodi arvestades on aasta lõpust kuue­ teistkümne kuu möödumisel kättesaadavatest andmetest siiski kasu nende programmide muutmisel, mille kohta andmetest näib, et tule­ mused on kesised (vt vastust punktile 10.18).