natgillin/translations-raw huggingface dataset:
49 Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
49 Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
51 2007–13 PROGRAMMING PERIOD Member State EU earmarked amount % over total Poland 1 311 253 636 21,01 Romania 792 840 872 12,71 Czech Republic 520 258 572 8,34 Spain 462 015 554 7,40 Greece 432 176 450 6,93 Slovakia 368 600 000 5,91 Hungary 366 500 000 5,87 Italy 338 072 531 5,42 Bulgaria 300 521 138 4,82 Lithuania 278 995 046 4,47 Portugal 224 088 076 3,59 Slovenia 205 568 426 3,29 France 134 470 000 2,16 Latvia 129 500 000 2,08 Cyprus 125 495 000 2,01 Estonia 70 302 813 1,13 Malta 55 250 000 0,89 Germany 47 745 110 0,77 EU cross-border cooperation 47 890 793 0,77 United Kingdom 20 230 668 0,32 Ireland 3 000 000 0,05 Belgium 2 382 219 0,04 Netherlands 2 667 500 0,04 TOTAL 6 239 824 404 100,00 Source: European Commission. 
Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? 51 PROGRAMMITÖÖ PERIOOD 2007–2013 Liikmesriik ELi eraldatud summa % kogusummast Poola 1 311 253 636 21,01 Rumeenia 792 840 872 12,71 Tšehhi Vabariik 520 258 572 8,34 Hispaania 462 015 554 7,40 Kreeka 432 176 450 6,93 Slovakkia 368 600 000 5,91 Ungari 366 500 000 5,87 Itaalia 338 072 531 5,42 Bulgaaria 300 521 138 4,82 Leedu 278 995 046 4,47 Portugal 224 088 076 3,59 Sloveenia 205 568 426 3,29 Prantsusmaa 134 470 000 2,16 Läti 129 500 000 2,08 Küpros 125 495 000 2,01 Eesti 70 302 813 1,13 Malta 55 250 000 0,89 Saksamaa 47 745 110 0,77 ELi piiriülene koostöö 47 890 793 0,77 Ühendkuningriik 20 230 668 0,32 Iirimaa 3 000 000 0,05 Belgia 2 382 219 0,04 Madalmaad 2 667 500 0,04 KOKKU 6 239 824 404 100,00 Allikas: Euroopa Komisjon.
The project was not in operation at the time of the audit visit. ES-AN1 NA. 
Projekt ei olnud auditi ajal käigus. ES-AN1 Andmed puuduvad.
The operating and depreciation costs of the sorting plant are covered by companies having introduced packaging into the market. 
Sorteerimisjaama tegevus-ja amortisatsioonikulud katavad ettevõtted, mis pakendid turule tõid.
ES-AN2 and 3 83 % 88 % 80 % 50 % 2009 PT-LVT1 55 % 66 % 75 % 50 % 2010 PT-LVT21 0% 0% 50 % 50 % 2010 PT-NO1 and 2 27 % 33 % 75 % 50 % 2010 PT-NO3 73 % 88 % 75 % 50 % 2010 PT-NO4 68 % 82 % 50 % 50 % 2010 PT-NO5 and 6 24 % 29 % 85 % 50 % 2010 RO-PN1, 2 and 3 No info 73 % 75 % 50 % 2010 RO-RV1 and 2 No info 89 %2 75 % 50 % 2010 1 Information was only made available to the Court for two of the three municipalities for which it was requested. 
ES-AN2 ja 3 83% 88% 80% 50% 2009 PT-LVT1 55% 66% 75% 50% 2010 PT-LVT21 0% 0% 50% 50% 2010 PT-NO1 ja 2 27% 33% 75% 50% 2010 PT-NO3 73% 88% 75% 50% 2010 PT-NO4 68% 82% 50% 50% 2010 PT-NO5 ja 6 24% 29% 85% 50% 2010 RO-PN1, 2 ja 3 No info 73% 75% 50% 2010 RO-RV1 ja 2 No info 89%2 75% 50% 2010 1 Kontrollikoda sai andmed kolmest küsitletud omavalitsusest kahelt.
2 Not including the operating costs of the landfill and of composting plant. 
2 Ei sisalda prügila ja komposteerimisjaama tegevuskulusid.
3 Based on ‘Technical paper 1 — Application of the polluter pays principle — Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations’ (6.12.1999). 
3 Põhineb dokumendil Technical paper 1 - Application of the polluter pays principle - Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations (6.12.1999).
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? REPLY OF THE COMMISSION EXECUTIVE SUMMARY III. 
Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? 55 KOMISJONI VASTUSED KOKKUVÕTE III.
In the framework of projects co-financed by the cohesion policy, the Commission was not empowered to check the appropriateness and assess on substance the waste management plans or to impose the inclusion of supporting measures. 
Ühtekuuluvuspoliitika vahenditest kaasrahastatavate projektide raames ei volitatud komisjoni kontrollima jäätmekavade sobivust ega hindama nende sisu või nõudma toetavate meetmete võtmist.
At the moment of the projects’ approval and their implementation, separate collection was not an EU legal requirement. The Commission has proposed ex ante conditionalities for the Cohesion Policy 2014–20. 
Projektide heakskiitmise ja rakendamise ajal ei olnud liigiti kogumine ELi õigusaktide kohane nõue. Komisjon on 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikaga seoses teinud ettepaneku eeltingimuste kohta.
III. (a) The Commission acknowledges that the issues concerning the concept of treatment and closure and after-care costs are systemic issues in need of a global approach, on which case-law will further develop and technical discussions will take place, respectively. 
III. a) Komisjon möönab, et töötlemise ja sulgemise kontseptsiooni ning järelhooldusega seotud kulusid käsitlevad küsimused on üldist lähenemisviisi vajavad süsteemsed teemad, mille kohta kujuneb vastavalt edasi kohtupraktika ja korraldatakse tehnilisi arutelusid.
In accordance with the ‘Roadmap to a resource efficient Europe’ (COM(2011) 571 final), the Commission will develop policy aiming at minimising the landfilling of waste while increasing the recycling rates. 
Kooskõlas ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga (KOM(2011) 571 (lõplik)) arendab komisjon välja poliitika, mille eesmärk on jäätmete prügilatesse ladestamise mini-meerimine, suurendades samal ajal ringlussevõtu määra.
To this end, the implementation of economic instruments, e.g. landfill tax, ‘pay as you throw’ schemes related to waste separate collection, are regarded as crucial for success. 
Sellest tulenevalt peetakse edu saavutamise seisukohast väga oluliseks liigiti kogumisega seotud majandushoobade (nt prügilamaksude, maksa-nagu-viskad-skeemide) rakendamist.
III. (b) Improvements in the collection and evaluation of data on waste have been made in the years after the period audited by the Court. 
III. b) Jäätmeid käsitlevate andmete kogumine ja hindamine on aastate jooksul pärast kontrollikoja auditeeritud perioodi paranenud.
Concerning municipal waste, the Commission has established since 1995 a system for the collection and compilation of data at national level on a voluntary basis and applies the quality framework for official statistics. 
Olmejäätmetega seoses on komisjon alates 1995. aastast kehtestanud riikliku taseme andmete vabatahtliku kogumise süsteemi ja kasutab ametliku statistika puhul kvalitee-diraamistikku.
The Commission has put in place a voluntary system for the production of regional level statistics since 2010. 
Komisjon on võtnud kasutusele vabatahtliku süsteemi piirkondliku tasandi statistika koostamiseks alates 2010. aastast.
During the period observed by the Court (2000–09) the per capita generation of municipal waste increased in 16 Member States, decreased in nine and remained unchanged in two. 
Kontrollikoja vaadeldud perioodil (2000–2009) suurenes olmejäätmete teke inimese kohta 16 liikmesriigis, vähenes üheksas ja jäi samaks kahes liikmesriigis.
56 III. (c) As regards waste management, one criterion in the ex ante waste conditionality proposed for 2014–20 requires the Member States to provide waste management plans compliant with the requirements of the 2008 waste framework directive so that Member States will no longer be able to provide incomplete reports and at the same time benefit from structural measures. 
56 III. c) Seoses jäätmekäitlusega nõutakse 2014.–2020. aastaks kavandatud ja jäätmeid käsitleva eeltingimuse ühe kriteeriumi kohaselt, et liikmesriigid esitaksid 2008. aasta jäätmete raamdirektiivi nõuete kohased jäätmekavad, nii et neil ei ole enam võimalik esitada puudulikke aruandeid ja saada samal ajal toetust struktuurimeetmetest.
IV. (a) An ex ante conditionality linked to the provisions of the waste framework directive is included in the Commission's proposed common provisions regulation1 for the 2014–20 programming period. 
IV. a) Jäätmete raamdirektiivi sätetega seotud eeltingimus sisaldub komisjoni ettepanekus ühissätete määruse kohta1 programmiperioodiks 2014–2020.
IV. (b) The Commission supports this recommendation and encourages Member States to establish public databases on waste management. 
IV. b) Komisjon toetab kõnealust soovitust ja kutsub liikmesriike looma avalikke jäätmekäitluse andmebaase.
A framework is provided by the Commission's proposal for a shared environmental information system (SEIS)2. 
Vastav raamistik on esitatud komisjoni ettepanekus ühise keskkonnatea-besüsteemi (SEIS) kohta2.
IV. (c) The separate collection will become a legal obligation for a number of waste streams (except for biodegradable waste) as of 2015. 
IV. c) Liigiti kogumist hakatakse alates 2015. aastast õigusaktide alusel nõudma mitme jäätmevoo (v.a biolagunevad jäätmed) puhul.
To this end, the implementation of economic instruments, e.g. landfill tax, ‘pay as you throw’ schemes, related to waste separate collection are regarded as crucial for success. 
Sellest tulenevalt peetakse edu saavutamise seisukohast väga oluliseks liigiti kogumisega seotud majandushoobade (nt prügilamaksude, maksa-nagu-viskad-skeemide) rakendamist.
The Commission has proposed ex ante conditionality for the cohesion policy 2014–20. 
Komisjon on 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikaga seoses teinud ettepaneku eeltingimuse kohta.
As regards waste management, one criterion of the waste conditionality requires the Member States to establish waste prevention plans as required by Article 29 of the 2008 waste framework directive. 
Seoses jäätmekäitlusega nõutakse jäätmeid käsitleva tingimuse ühe kriteeriumina liikmesriikidelt jäätmetekke vältimise programmide käivitamist, nagu on sätestatud 2008. aasta jäätmete raamdirektiivi artiklis 29.
1 COM (2011) 615 final/2 of 6 October 2011, as amended on 14 March 2012 and 11 September 2012. 
1 KOM(2011) 615 (lõplik/2), 6.10.2011, muudetud 14.3.2012 ja 11.9.2012.
2 http://ec.europa.eu/environment/seis/ REPLY OF THE COMMISSION For revenue-generating projects, the Commission currently applies the ‘polluter pays principle’ and reduced rates of assistance, using a comprehensive approach which takes into account affordability and effectiveness. 
2 http://ec.europa.eu/environment/seis/ KOMISJONI VASTUSED Tulu tekitavate projektide puhul rakendab komisjon praegu „saastaja maksab” põhimõtet ja vähendatud toetusmäära, kasutades kõikehõlmavat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse taskukohasust ja mõjusust.
IV. (d) The current waste framework directive (2008/98/EC) sets out legally binding requirements relating to the waste management hierarchy, separate collection, recycling targets, waste management plans and waste prevention programmes. 
IV. d) Praeguses jäätmete raamdirektiivis 2008/98/EÜ on sätestatud õiguslikult siduvad nõuded seoses jäätmekäitlushierarhia, liigiti kogumise, ringlussevõtu eesmärkide, jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmidega.
In June 2012, the Commission published guidelines on the key requirements of this directive3. 
2012. aasta juunis avaldas komisjon kõnealuse direktiivi peamisi nõudeid käsitlevad suunised3.
The planned 2014 revision of the waste framework directive should focus on waste prevention objectives for 2020 as well as the revision of the 2020 recycling targets. 
Jäätmete raamdirektiivi 2014. aastaks kavandatud läbivaatamisel tuleks keskenduda 2020. aasta jäätmetekke vältimise eesmärkidele ning 2020. aasta ringlussevõtu eesmärkide läbivaatamisele.
This will be linked with the revision of the landfill directive biodegradable diversion targets in order to avoid the landfilling of recyclable waste, also required for 2014. 
See on seotud prügiladirektiivi biolagunevate jäätmete prügilatesse jõudmise vältimise eesmärkide läbivaatamisega, selleks et hoida ära ringlusse-võetavate jäätmete prügilasse ladestamine, mida on samuti nõutud 2014. aasta puhul.
The development of end-of-waste criteria for biodegradable waste is being considered by the Commission. 
Komisjon kaalub biolagunevate jäätmete puhul jäätmetena käsitlemise lõpetamise kriteeriumide väljatöötamist.
This should support the production of quality approved compost. 
See peaks toetama kontrollitud kvaliteediga komposti tootmist.
57 INTRODUCTION 7. 
57 SISSEJUHATUS 7.
Compared to the 1975 waste framework directive, the 2008 waste framework directive strengthens the waste hierarchy and the ‘polluter pays principle’. 
1975. aasta jäätmete raamdirektiiviga võrreldes tugevdatakse 2008. aasta jäätmete raamdirektiiviga jäätmehierarhiat ja „saastaja maksab” põhimõtte rakendamist.
Common Commission reply to Observations 10 and 11 There are two main types of EU funding: funds which are managed centrally and directly by the European Commission, e.g. for research; and funds whose management is shared between the EU and the Member States, e.g. the Structural Funds and the Cohesion Fund. 
Komisjoni ühine vastus tähelepanekutele 10 ja 11 Kasutatakse kaht peamist ELi rahastamise liiki: rahalised vahendid, mida haldab keskselt ja otse Euroopa Komisjon, nt teadusuuringute tarbeks; ning rahalised vahendid, mida hallatakse ELi ja liikmesriikide koostöö raames, nt struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond.
For funds in 'shared management', Member States implement programmes at national level. 
Koostöös liikmesriikidega hallatavate rahaliste vahendite puhul rakendavad liikmesriigid programme riiklikul tasandil.
Member States then allocate these funds to end recipients (companies, farmers, municipalities, etc.). 
Sel juhul eraldavad liikmesriigid kõnealused rahalised vahendid lõppsaajatele (nt ettevõtjad, põllumajandustootjad, omavalitsusüksused jne).
The Member State has primary responsibility for setting up a management and control system which complies with the requirements of the regulations, ensuring that this system functions effectively and also preventing, detecting and correcting irregularities. 
Liikmesriigil lasub peamine kohustus seada sisse määruste nõuete kohane haldus-ja kontrollisüsteem, tagades, et see süsteem toimib mõjusalt, ning hoides ära, tehes kindlaks ja parandades rikkumised.
The Commission plays a supervisory role by satisfying itself that the arrangements governing the management and control system are compliant. 
Komisjonil on järelevalveroll ning ta ise veendub selles, et haldus-ja kontrollisüsteemi reguleeriv kord vastab nõuetele.
It does so by verifying the effective functioning of this system and making financial corrections, where necessary. 
Seda teeb ta kõnealuse süsteemi mõjusat toimimist kontrollides ja vajaduse korral finantskorrektsioone tehes.
Member States have then the primary responsibility for the selection, implementation and monitoring of ERDF projects. 
Liikmesriikidel on sel juhul põhivastutus ERFi projektide valiku, rakendamise ja järelevalve eest.
REPLY OF THE COMMISSION OBSERVATIONS Common reply to Observations 20 and 21 Among the 26 sampled projects, all were co-funded under the 2000–06 period; five were co-funded by ISPA, 10 by the Cohesion Fund and the remaining by the ERDF, but not as major projects; hence they were not subject to an ex ante assessment by the Commission services. 
KOMISJONI VASTUSED TÄHELEPANEKUD Ühine vastus tähelepanekutele 20 ja 21 Kõiki valimisse kuulunud 26 projekti kaasrahastati perioodil 2000–2006; viit neist kaasrahastati ISPA raames, kümmet Ühtekuuluvusfondist ja ülejäänuid ERFst, kuid mitte kui suurprojekte; seega ei pidanud komisjoni talitused tegema nende puhul eelhindamist.
The over-utilisation of some sorting plants is sometimes also associated with significant and unexpected changes in economic activity and people’s behaviour in terms of waste sorting that could not be forecast beforehand. 
Mõningate sorteerimisjaamade töötamine ülekoormusega on mõnikord seotud ka oluliste ja ootamatute muudatustega majandustegevuses ning inimeste käitumises jäätmete sortimise valdkonnas, mida ei ole võimalik ette näha.
25. (a) As explained in the reply to Observation 24, it is difficult to forecast the composition of collected waste. 
25. a) Nagu on selgitatud vastuses tähelepanekule 24, on raske ennustada kogutud jäätmete koostist.
This in turn has consequences for performance in terms of production of compost. 
Sel omakorda on tagajärjed komposti tootmisega seotud tulemuslikkusele.
Nonetheless, the performance should be assessed on a global basis: for instance, for one project, the Member State stated that the greater biodegradability of waste led to a reduction of the quantity of compost produced but resulted in the production of biogas . 
Tulemuslikkust tuleks siiski hinnata üldiselt: näiteks ühe projekti puhul väitis liikmesriik, et jäätmete suurema bio-lagunevuse tõttu vähenes toodetud komposti hulk, kuid selle tulemusena toodeti biogaasi.
25. (b) The Commission refers to its reply to Observation 24. 
25. b) Komisjon viitab tähelepanekule 24 antud vastusele.
For ISPA/Cohesion Fund projects, the fulfilment of project objectives is checked against objectives (set in the Commission decision) by the Commission services during the project closure procedures. 
ISPA/Ühtekuuluvusfondi projektide puhul kontrollivad komisjoni talitused projekti eesmärkide täitmist (komisjoni otsuses sätestatud) eesmärkide suhtes projekti lõpetamismenetluse ajal.
The Commission services take note of the Court’s observation and will consider it during the project closure procedure when verifying the information provided by the Member State. 
Komisjoni talitused võtavad teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja arvestavad seda projekti lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet.
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 58 25. (c) There are no EU legal obligations for Member States to set up compost standards as these were not specified by the legislator. 
Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada? 58 25. c) Liikmesriikidel ei ole ELi õigusaktide kohaseid kohustusi sätestada komposti kohta standardid, kuna seadusandja ei ole neid kindlaks määranud.
There are no EU harmonised standards for compost. 
Puuduvad ELi ühtlustatud standardid kompostile.
Please refer to the 2010 communication from the Commission on future steps in bio-waste management in the European Union (COM(2010) 235 final) at http://ec.europa.eu/ environment/waste/compost/developments.htm. 
Vt komisjoni 2010. aasta teatis „Euroopa Liidu edasiste sammude kohta biojäätmete käitlemise valdkonnas” (KOM(2010) 235 (lõplik)): http://ec.europa.eu/environment/waste/compost/ developments.htm.
More specifically, end-of-waste criteria for biodegradable waste are being considered by the Commission.4 25. (d) For the two projects operating below their capacity, the Commission services take note of the Court’s observation and will consider it during project closure procedure when verifying the information provided by the Member State. 
25. d) Kahe projekti puhul, mille jaamad töötasid alavõimsusega, võtavad komisjoni talitused teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja arvestavad seda projekti lõpetamismenetluse ajal, kui kontrollivad liikmesriigi esitatud teavet.
The over-utilisation is extremely limited in one of the cases referred to. 
Ühe viidatud juhtumi puhul on ülekoormus väga väike.
Furthermore, the Member State informed the Commission that current plans provide for the installation of a new composting plant to meet the needs of the region. 
Peale selle teatas liikmesriik komisjonile, et kehtivate kavadega on ette nähtud uue komposteerimisjaama kasutuselevõtt, et vastata piirkonna vajadustele.
For the second case, in spite of the increase of the capacity of the plant, there is a higher production of waste. 
Teise juhtumi puhul toodetakse aga jaama võimsuse suurendamisest hoolimata rohkem jäätmeid.
The sustainability of the action co-financed by the EU is a crucial principle of the EU assistance. 
ELi kaasrahastatava meetme jätkusuutlikkus on ELi toetuse saamise väga oluline põhimõte.
Member States have to guarantee that the projects are operable, functional and comply with EU policies: — In the context of closure of ERDF programmes, Member States are required to submit to the Commission, together with the closure documents, a list of unfinished and non-operational projects and have up to 2 years (31 December 2012) to submit information about completion of these projects. 
Liikmesriigid peavad tagama selle, et projektid on rakendatavad, toimivad ja kooskõlas ELi poliitikaga: — ERFi programmide lõpetamise raames peavad liikmesriigid esitama komisjonile koos lõpetamisdokumentidega loetelu lõpetamata ja mitteoperatiivsete projektide kohta ning neil on aega kuni kaks aastat (31.12.2012) esitada teavet kõnealuste projektide elluviimise kohta.
If, by then, projects are still not completed then the Commission will ensure that the Member State recover the funds concerned or will apply financial corrections. — In the case of the Cohesion Fund, the closure process requires reporting on the investment in the final report which includes an initial assessment whether the results expected are likely to be achieved. 
Kui ka selleks ajaks ei ole projektid lõpetatud, tagab komisjon, et liikmesriik tagastab asjaomased rahalised vahendid, või teeb finantskorrektsioone. — Ühtekuuluvusfondiga seoses nõutakse, et lõpetamisme-netluses esitataks lõpparuandes teave investeeringute kohta, mis hõlmab algse hinnangu andmist selle kohta, kas oodatud tulemusi on võimalik saavutada.
For a period of 3 years after the final payment by the Commission, the Member State authorities responsible have to provide all supporting documents regarding expenditure and checks on the project. 
Kolme aasta jooksul pärast komisjoni tehtud lõppmakset peavad liikmesriigi vastutavad asutused esitama kõik tõendavad dokumendid kulutuste ja projekti kontrollimiste kohta.
The project located in Puglia is in the list of unfinished/ non-operational projects. 
Apuulias asuv jaam on kantud lõpetamata/mitteopera-tiivsete projektide loetellu.
Moreover, following a Commission request for information, the managing authority of the operational programme for Puglia 2000–06 informed the Commission services on 7 March 2012 that the contract for the operation of the project IT-PU4 had in the meantime been awarded and entered into force on 20 July 2012. 
Lisaks sellele teatas Apuulia 2000.–2006. aasta rakenduskava korraldusasutus pärast seda, kui komisjon oli esitanud teabenõude, 7. märtsil 2012 komisjoni talitustele sellest, et vahepeal oli sõlmitud projekti IT-PU4 rakendamist käsitlev leping, mis jõustus 20. juulil 2012.
27. (b) According to the Member State, the objectives of the project did not include the production of compost but of stabilised waste or off-specification compost (waste). 
27. b) Liikmesriigi sõnade kohaselt ei kuulunud projekti eesmärkide hulka mitte komposti, vaid stabiliseeritud jäätmete või praakkomposti (jäätmed) tootmine.
In view of the structure of the plant, the project could not be authorised to produce quality compost (secondary raw material) on an industrial scale but only in an experimental capacity as was the case at the time of the Court’s on-the-spot inspection. 
Jaama struktuuri silmas pidades ei saanud anda luba selleks, et projekti käigus toodetaks kvaliteetset komposti (sekundaarne toormaterjal) tööstuslikult, vaid üksnes katsetamiseks vajalikus koguses, nagu see oli kontrollikoja kohapealse kontrollimise ajal.
Consequently, the waste produced is not expected to satisfy Italian legal requirements for fertilisers. 
Sellest tulenevalt ei eeldata, et toodetud jäätmed vastaksid väetiste suhtes kehtivatele Itaalia õiguslikele nõuetele..