natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 The audit was aimed at assessing whether the Commission’s actions to strengthen the budgetary framework of EU Member States, with reference to the three key components of (i) the fiscal rules and correction mechanism, (ii) MTBFs and (iii) IFIs (see Box 1), had achieved the intended results. 
12 Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjoni meetmed ELi liikmesriikide eelarveraamistiku tugevdamiseks on saavutanud soovitud tulemused, võttes arvesse kolme põhikomponenti: i) eelarve-eeskirju ja -korrigeerimismehhanismi, ii) keskpika perioodi eelarveraamistikke ja iii) sõltumatuid eelarveasutusi (vt 1. selgitus).
To this end, we examined whether: (a) the EU legal requirements on NBFs were effective; (b) the NBFs were strengthened through appropriate and clear interaction between the Commission, the IFIs and the EFB and (c) the Commission assessed appropriately how the EU legal requirements have been implemented and applied in the Member States. 
Sel eesmärgil uurisime, kas a) ELi õiguslikud nõuded liikmesriikide eelarveraamistike jaoks olid mõjusad; b) liikmesriikide eelarveraamistikke tugevdati asjakohase ja selge vastastikuse suhtluse abil komisjoni, sõltumatute eelarveasutuste ja Euroopa Eelarvenõukogu vahel; c) komisjon hindas asjakohaselt seda, kuidas ELi õigusaktide nõudeid on liikmesriikides rakendatud ja kohaldatud.
13 We focused on the cases of the eight Member States in our audit sample (Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Luxembourg, Portugal and the Netherlands)20. 
13 Keskendusime oma auditivalimis kaheksale liikmesriigile (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Portugal ja Madalmaad)20.
Nevertheless, our analysis also addressed, where necessary, the cases of other Member States. 
Samas käsitlesime oma analüüsis vajaduse korral ka teisi liikmesriike.
We also analysed the role and position of the EFB in the EU fiscal framework. 
Lisaks analüüsisime Euroopa Eelarvenõukogu rolli ja positsiooni ELi eelarveraamistikus.
18 ECA special report 18/2018 ‘Is the main objective of the preventive arm of the Stability and Growth Pact delivered?’ (http://eca.europa.eu). 
18 Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 18/2018: „Kas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa peamine eesmärk on täidetud?“ (http://eca.europa.eu).
19 ECA special report 03/2018 ‘Audit of the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP)’ (http://eca.europa.eu). 
19 Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 3/2018: „Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse audit“ (http://eca.europa.eu).
20 These were euro-area Member States selected either because they had high debt, because their budgetary frameworks had shown significant improvement or because they had had an IFI in place for a long time. 11 
20 Need olid euroala liikmesriigid, kes valiti kas nende suure võla, nende eelarveraamistike märkimisväärse paranemise või selle tõttu, et neil oli olnud juba pikka aega sõltumatu eelarveasutus. 11
Further details are provided in the relevant sections of this report. 
Täpsem teave kriteeriumide kohta on esitatud käesoleva aruande vastavates osades.
15 We collected our audit evidence based on: (a) a review of relevant Commission and EFB documentation; (b) a review of publications, guidelines and standards from international organisations (the IMF, the OECD, the World Bank) as well as relevant independent institutes and academic literature; (c) an online survey of IFIs in the EU to which 31 IFIs from 26 Member States21 responded; (d) interviews with staff from the Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DG ECFIN); (e) interviews with staff from relevant Ministries, IFIs, Central Banks and think tanks in our sample of eight Member States to obtain feedback on the EU requirements and their application. 
15 Kogusime auditi tõendusmaterjali, mis põhineb järgmisel: a) komisjoni ja Euroopa Eelarvenõukogu asjakohase dokumentatsiooni analüüs; b) rahvusvaheliste organisatsioonide (IMF, OECD, Maailmapank) ülevaadete, suuniste ja standardite ning asjaomaste sõltumatute asutuste dokumentide ja akadeemiliste kirjanduse läbivaatamine; c) ELi sõltumatute eelarveasutuste veebipõhine uuring, millele vastas 31 sõltumatut eelarveasutust 26-st liikmesriigist21; d) intervjuud komisjoni majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraadi (DG ECFIN) töötajatega; e) intervjuud asjaomaste ministeeriumide, sõltumatute eelarveasutuste, keskpankade ja mõttekodade töötajatega kaheksast liikmesriigist koosnevas valimis, et saada tagasisidet ELi nõuete ja nende kohaldamise kohta.
16 This special report is intended to contribute to the discussions at the European Parliament and the Council on the 2017 draft Directive on strengthening fiscal responsibility and the medium-term budgetary orientation in the Member States as proposed by the Commission. 
16 Käesoleva eriaruande eesmärk on anda panus Euroopa Parlamendi ja nõukogu aruteludesse 2017. aasta direktiivi eelnõu üle, mis käsitleb liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamist vastavalt komisjoni ettepanekule.
12 21 In 5 of the 28 Member States, 2 institutions share the tasks of an IFI. 
12 21 28-st liikmesriigist viie puhul jagavad sõltumatu eelarveasutuse ülesandeid kaks asutust.
Observations The EU legal requirements provided impetus for improving national budgetary frameworks but leave room for improvement 17 As expected, the EU legislative actions (see paragraphs 05 to 10) provided an impetus to strengthening NBFs in EU Member States. 
Tähelepanekud ELi õiguslikud nõuded andsid küll tõuke liikmesriikide eelarveraamistike parandamiseks, kuid parandamisruumi on veelgi 17 Nagu eeldatud, andsid ELi seadusandlikud meetmed (vt punktid 05–10) tõuke ELi liikmesriikide eelarveraamistike tugevdamiseks.
As Figure 1 illustrates, the number of national fiscal rules and IFIs have increased significantly following the adoption of Directive 2011/85. 
Nagu näidatud joonisel 1, on riigisiseste eelarve-eeskirjade ja sõltumatute eelarveasutuste arv pärast direktiivi 2011/85 vastuvõtmist oluliselt suurenenud.
Figure 1 – National fiscal rules and IFIs in the EU Member States 13 (a) Number of national fiscal rules in Member States by type, 1990-2017 113 (b) Number of IFIs becoming operational in the EU per year 0 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 120 100 80 60 40 20 8 7 6 5 4 3 2 64 102 103 106 77 01 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Budget-balance rule Expenditure rule Debt rule Revenue rule Note: In 2011 (red line), Directive 2011/85 was adopted. 
Joonis 1. Liikmesriikide eelarve-eeskirjad ja sõltumatud eelarveasutused ELi liikmesriikides 13 120 100 80 60 40 20 0 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Eelarvetasakaalu reegel Kulureegel Võlareegel Tulureegel a) Liikmesriikide eelarve-eeskirjade arv liikide kaupa, 1990–2017 102 103 106 113 8 7 6 5 4 3 2 1 0 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 b) ELis tegevust alustanud sõltumatute eelarveasutuste arv aastas 77 64 Märkus: 2011. aastal (punane joon) võeti vastu direktiiv 2011/85.
Source: ECA based on Commission’s data. 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.
18 However, the different elements of NBFs are currently governed by a fragmented legal framework (see Figure 2). 
18 Praegu reguleerib liikmesriikide eelarveraamistike eri elemente killustatud õigusraamistik (vt joonis 2).
These different elements are: (i) the numerical fiscal rules, (ii) the correction mechanism, (iii) the MTBFs, (iv) the IFIs, and (v) the budgetary procedures. 
Need elemendid on i) arvudes väljendatud eelarve-eeskirjad, ii) korrigeerimismehhanism, iii) keskpika perioodi eelarve-eeskirjad, iv) sõltumatud eelarveasutused ja v) eelarvemenetlused. Joonis 2.
19 Various acts of different legal nature (EU law and Intergovernmental Treaty) coexist: o o o their degree of enforceability varies (the Court of Justice of the EU can only rule on the transposition of the TSCG; in relation to the application of the TSCG, the EU institutions do not have any power to ensure that the national legislation transposing it is enforced); while certain provisions are enshrined in regulations, which are directly applicable, others are set out in a directive, which Member States are given time to transpose and are free to decide how to apply, resulting in greater heterogeneity of national frameworks; the degree of applicability to certain Member States varies, in particular depending on whether they are in the euro area. 
19 Üheaegselt kehtivad mitmed erineva õigusliku iseloomuga aktid (ELi õigus ja valitsustevaheline leping): o o o nende täitmist saab tagada erineval määral (Euroopa Kohus saab otsustada ainult majandus-ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu ülevõtmise üle; seoses nimetatud lepingu kohaldamisega ei ole ELi institutsioonidel mingit õigust tagada selle ülevõtmist käsitlevate riigisiseste õigusaktide jõustamist); kui teatavad nõuded on sätestatud määrustes, mis on otsekohalduvad, siis teised sisalduvad direktiivis, mille ülevõtmiseks antakse liikmesriikidele aega ning vabadus otsustada, kuidas neid kohaldada; selle tulemuseks on riigisiseste raamistike suurem erinevus; õigusakte kohaldatatakse teatavates liikmesriikide erineval määral, eelkõige sõltuvalt sellest, kas need asuvad euroalal.
20 The Commission drafted Directive 2011/85 within a very short period of time (three months). 
20 Komisjon koostas direktiivi 2011/85 eelnõu väga lühikese aja jooksul (kolm kuud).
It emphasised that Directive 2011/85 should be regarded as a set of “minimum requirements”, rather than as representing best practice, or even the desirable features for an MTBF. 
Komisjon rõhutas, et direktiivi 2011/85 tuleks käsitada miinimumnõuete kogumina, mitte parimate tavade või isegi keskpika perioodi eelarveraamistiku soovitavate tunnustena.
It stated that embedding best practices into the EU legal framework “would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures”22. 22 European Commission (2012), ‘Report on public finances in EMU 2011’, p. 101. 
Komisjon märkis, et parimate tavade kaasamine ELi õigusraamistikku „ei Liikmesriikide eelarveraamistikud 15 oleks olnud kooskõlas liikmesriikide haldus-ja institutsiooniliste struktuuride märkimisväärsete erinevustega“22.
21 As mentioned in paragraph 09, the 2017 draft Directive was meant to incorporate the substance of the TSCG into EU law. The Commission did not opt for a word-by-word transposition but for what it calls a “teleological approach”, i.e. incorporation focusing on the Fiscal Compact's underlying objective: convergence to prudent levels of public debt. 
21 Nagu märgitud punktis 09, oli 2017. aasta direktiivi eelnõu eesmärk üle võtta majandus-ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sisu ELi õigusesse. Komisjon valis sõna-sõnalise ülevõtmise asemel nn teleoloogilise lähenemisviisi, mille puhul keskendutakse ülevõtmisel fiskaalkokkuleppe aluseks olevale eesmärgile – avaliku sektori võla mõistlikule tasemele lähenemisele.
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling. 
Tegelikult nõuab 2017. aasta direktiivi eelnõu muu hulgas keskpika perioodi eesmärgi saavutamist struktuurse tasakaalu osas, mis tagab ELi toimimise lepingus sätestatud võla ja SKP suhte ülemmäära järgimise, kuid ei kehtesta arvulist ülemmäära.
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23. 
22 Euroopa Keskpank (EKP) märkis oma arvamuses, et „käesoleva direktiivi sätted kalduvad oluliselt kõrvale fiskaalkokkuleppe sätetest, mis võivad viia fiskaalkokkuleppe eeskirjade nõrgenemiseni“23.
In addition, it should be noted that the 2017 draft Directive was proposed before carrying out the review of the suitability of Directive 2011/85 (the “suitability review”) or the assessment on the functioning of the Two-Pack. 
Lisaks tuleb märkida, et 2017. aasta direktiivi eelnõu esitati enne direktiivi 2011/85 sobivuse hindamist („sobivuse hindamine“) ja teise majanduse juhtimise paketi toimimise hindamist.
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings. 
23 Hindasime, kas kehtiva õigusraamistiku nõuded on asjakohased ja kas 2017. aasta direktiivi eelnõus käsitleti tuvastatud puudusi.
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions. 
Tegime seda järgmise kolme aspekti puhul: a) korrigeerimismehhanism; b) keskpika perioodi eelarveraamistikud; c) sõltumatud eelarveasutused.
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”. 
Puudused korrigeerimismehhanismi käsitlevates sätetes 24 Direktiiviga 2011/85 võeti esmakordselt kasutusele korrigeerimismehhanismi mõiste, millele viidatakse kui „tagajärgedele nõuete täitmatajätmise korral“.
Beyond this, however, it did not lay down specific requirements regarding its design and application. 
Direktiivis ei ole aga sätestatud konkreetseid nõudeid mehhanismi ülesehituse ja kohaldamise kohta.
15 23 ECB (2018), CON/2018/25. 
23 EKP (2018), CON/2018/25.
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms. 
Selles ei sätestata otseselt mehhanismi kavandamise ja kohaldamise erinõudeid, vaid tehakse komisjonile ülesandeks koostada ühised põhimõtted, mida liikmesriigid peaksid kohaldama riigisiseste korrigeerimismehhanismide väljatöötamisel.
The Commission issued these principles in June 2012. 
Komisjon avaldas need põhimõtted juunis 2012.
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place. 
26 Vaatamata sellele, et põhimõtted on poliitilisel tasandil24 heaks kiidetud, ei ole need siduvad, kuna need avaldati komisjoni teatises ja seega ei ole neil muud õiguslikku tähendust kui lepinguosaliste kehtestatavate mehhanismide aluseks olemine.
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Korrigeerimismehhanismi aktiveerimise kohta (3. põhimõte) tegi komisjon ettepaneku, et korrigeerimismehhanismi käivitavad näidud võivad tugineda kas ELi tasandi kriteeriumidele, riigipõhistele kriteeriumidele või mõlemale.
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones. 
Kaks kolmandikku liikmesriikidest otsustas siiski oma riigisiseste kriteeriumide kehtestamise asemel kasutada pigem ELi tasandi kriteeriumeid.
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP. 
Selle tulemusena ei käivitu nende liikmesriikide riigisisesed korrigeerimismehhanismid tõenäoliselt enne stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa ELi korrigeerimismehhanismi.
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms. 
27 Määruses nr 473/2013 on sätestatud teatavad nõuded, sealhulgas nõue, et sõltumatud asutused peaksid vajaduse korral esitama hindamise korrigeerimismehhanismide käivitamise ja rakendamise kohta.
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013. 
See ei kajasta siiski täielikult komisjoni ühiseid põhimõtteid, mis avaldati pool aastat pärast komisjoni ettepanekut määruse nr 473/2013 kohta.
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 
Näiteks ei ole selles märgitud, et o korrigeerimise suurus ja ajakava peaksid olema kooskõlas kõikide soovitustega, mille komisjon on esitanud asjaomasele liikmesriigile stabiilsuse ja kasvu pakti raames (2. põhimõte); o korrigeerimist käivitavad tegurid võivad hõlmata ELi-või riigipõhiseid kriteeriume (3.põhimõte); o märkimisväärse kõrvalekalde korral keskpika perioodi eesmärgist või selle saavutamiseks vastuvõetud kohandamiskavast tuleks rakendada ulatuslikumat korrigeerimist (4. põhimõte).
24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p. 3. 16 
24 Euroopa Komisjon (2017), C (2017) 1201 final, „Aruanne majandus-ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 8 alusel“, lk 3. 16
28 The 2017 draft Directive likewise does not fully reflect the Commission’s common principles. 
28 2017. aasta direktiivi eelnõu ei kajasta ka täielikult komisjoni ühiseid põhimõtteid.
For example, it omits to mention that the correction mechanism’s trigger points may rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Näiteks jäetakse selles mainimata, et korrigeerimismehhanismi käivitavad näidud võivad tugineda kas ELi tasandi kriteeriumidele, riigipõhistele kriteeriumidele või mõlemale.
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope. 
29 Lõpuks, nagu rõhutas EKP, ei määratleta 2017. aasta direktiivi eelnõus mõistet „märkimisväärne täheldatud kõrvalekalle“, st asjaolusid, mille korral mehhanism tuleb käivitada, ega esitata täiendavaid juhiseid selle ulatuse kohta.
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25. 
Nõue võtta arvesse kõrvalekalde laadi ja suurust on ebamäärane ning võib kaasa tuua korrigeerimismeetmed, mis on väga laiaulatuslikud, kuid sisult puudulikud25.
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted. 
Puudused keskpika perioodi eelarveraamistikke käsitlevates sätetes 30 Võrdlesime direktiivis 2011/85 sätestatud nõudeid standardite ja parimate tavadega, mida IMFi, OECD ja Maailmapank soovitasid direktiivi 2011/85 eelnõu koostamise ajal.
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold). 
Neist kolme standardit ja parimat tava ei olnud direktiivis 2011/85 käsitletud (vt tabel 1, paksus kirjas read).
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues. 
Võrreldes IMFi ja OECD viimaste standardite ja parimate tavadega on direktiivis 2011/85 käsitlemata veel kaks täiendavat teemat.
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85. 
Seega ei kajastunud direktiivis 2011/85 viis 13-st standardist ja parimast tavast.
This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies. 
Seda hoolimata asjaolust, et direktiivi 2011/85 koostamise ajal olid komisjoni seisukohad neis küsimustes (vt lisa II) kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonide seisukohaga.
17 25 ECB (2018), CON/2018/25. 
17 25 EKP (2018), CON/2018/25.
Table 1 – Differences between IMF/OECD standards and best practices and Directive 2011/85 requirements 18 MTBF Characteristics IMF/OECD Directive 2011/85 At least 3-year MTBF framework  Comprehensive coverage of general government  Full alignment with government's fiscal policy objectives and macroeconomic forecasts  Projections of future revenue and expenditure at current policies distinct from fiscal impact of new policy measures  Estimated cost of tax expenditure  Budget preparation process for capital and recurrent spending fully integrated  Reliable forward estimates of spending in out-years26  Assessment of long-term sustainability of public finance  A single process for preparing MTBF and annual budget, and fully integrated documentation  Forward-looking expenditure controls (carryovers, multiyear expenditure commitments, buffers, etc.)  Monitoring and accountability mechanisms  Indicative ceilings for out-years  Spending estimates for out-years rolled over from one MTBF to the next  Note:: included,: partially included,: not included Source: ECA based on OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’; IMF (2007), ‘Manual on Fiscal Transparency’; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’. 
Tabel 1. IMFi ja OECD standardite ja parimate tavade ning direktiivi 2011/85 nõuete erinevused 18 Keskpika perioodi eelarveraamistiku omadused IMF/OECD Direktiiv 2011/85 Vähemalt 3-aastane keskpika perioodi eelarveraamistik  Valitsemissektori täielik hõlmatus  Täielik kooskõla valitsuse eelarvepoliitiliste eesmärkide ja makromajanduslike prognoosidega  Praeguste poliitikavaldkondade tulevaste tulude ja kulude prognoosid on eristatud uute poliitikameetmete fiskaalmõjust eelarvele  Prognoositud maksukulutused  Eelarve koostamise protsess kapitali-ja korduvate kulutuste osas täielikult integreeritud  Järgnevate aastate usaldusväärsed pikaajalised kuluprognoosid26  Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamine  Ühtne protsess keskpika perioodi eelarveraamistiku ja aastaeelarve koostamiseks ning täielikult integreeritud dokumentatsioon  Tulevikku suunatud kulutuste kontroll (ülekanded, mitmeaastased kulukohustused, puhvrid jne)  Järelevalve-ja aruandlusmehhanismid  Eelarveaastale järgnevate aastate soovituslikud ülemmäärad  Ühest keskpika perioodi eelarveraamistikust järgmisse üle kantud eelarveaastale järgnevate aastate kuluprognoosid  Märkus:: sisaldub,: sisaldub osaliselt,: ei sisaldu Allikas: kontrollikoda dokumentide „The Legal Framework for Budget Systems“ (OECD 2004), „Manual on Fiscal Transparency“ (IMF 2007), Lienert, I. ja Fainboim, I. „Reforming Budget Systems Laws“ (IMF 2010) alusel.
26 Any year beyond the current budget/fiscal year. 
26 Mis tahes aasta pärast jooksvat eelarveaastat.
31 According to an IMF paper, the lack of integration between medium-term expenditure planning and the budgeting process makes medium-term planning ineffective in constraining fiscal policy27. 
31 Ühe IMFi dokumendi kohaselt muudab keskpika perioodi kulutuste planeerimise ja eelarve koostamise protsessi vahelise integratsiooni puudumine keskpika perioodi planeerimise eelarvepoliitika ohjeldamisel ebatõhusaks27.