natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the field of water, Member states are required to adopt water pricing policies which take account of the recovery of all costs in order to provide incentives to use water resources efficiently (see article 9 of directive 2000/60/Ec of the European parliament and of the council of 23 october 2000 establishing a framework for community action in the field of water policy (oj l 327, 22.12.2000, p. 
Põhimõte, mille kohaselt peavad teatud kauba või teenuse tulud katma selle kulud. veevarustussektoris peavad liikmesriigid rakendama veehinna kujundamise poliitikat, milles arvestatakse kõikide kulude katmist, et innustada veekasutajaid kasutama veeressursse tõhusalt (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/Eü, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik, artikkel 9 (EüT L 327, 22.12.2000, lk 1).
Effectiveness: Measurement of the relationship between objectives set and results achieved. 
Mõjusus. Seatud eesmärkide ja saavutatud tulemuste vaheline suhe.
6 glossary Per capita consumption: at the level of an area, a municipality or a region, the volume of water, in litres per day and per person, necessary for ordinary domestic and industrial activities. hydrological planning documents establish values of per capita consumption on the basis of local residential characteristics and industrial development. 
Käesolevas aruandes viitavad struktuurimeetmed Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfondi sekkumistele. tarbimine elaniku kohta. Piirkonna või omavalitsusüksuse kodumajapidamiste ja tööstuse tavapä-raseks toimimiseks vajaliku vee kogus päeva ja elaniku kohta liitrites. hüdroloogilise planeerimise dokumentides määratletakse tarbimine elaniku kohta kohaliku elanikkonna omaduste ja tööstuse arengu põhjal.
Programme period: the multiannual framework within which structural fund and cohesion fund expenditure is planned and implemented. social affordability: principle requiring that the population’s capacity to pay for water is taken into account when setting water prices intended to cover the costs of the services. 
mõISTED tasuvusanalüüs. meetod, mille abil võrreldakse kõiki sekkumisega kaasnevaid kulusid ja tulusid, et hinnata, kas tulud ületavad kulusid ja millisel määral. tõhusus.
In this report the term is used only for water ways conveying water for mixed use, irrigation and domestic water supply. Water main: pipes of different diameter and material used for the transport of water within a bulk water supply system. 
Käesolevas aruandes mõeldakse tõhususe all seost investeerimiskulude ja näiteks tarnitud vee koguse suurenemise või vee kvaliteedi paranemise vahel. Vee hind. hind, mida maksavad kasutajad teenusepakkujale.
Water reservoir: artificial lake created by building a dam in a river or stream. 
Tehisjärv, mis on loodud jõkke või ojja tammi ehitamise teel.
7 EXEcUtIvE sUMMary I. water is one of the most important resources for social and economic development. water supply for domestic consumption is essential for human health and wellbeing. II. Investments in water supply address different needs, such as: increasing availability of water in response to increased demand; expanding geographical coverage; improving the quality of the water distributed; improving the efficiency of water supply systems and the quality of the service. 
7 KOKKUvõTE i. vesi on ühiskondliku ja majandusliku arengu üks kõige olulisemaid ressursse. veega varustamine koduseks tarbimiseks on inimese tervise ja heaolu jaoks keskse tähtsusega. ii. veevarustuse investeeringud peavad täitma erinevaid vajadusi, nagu veevarude suurendamine kasvanud nõudluse täitmiseks; geograafilise katvuse laiendamine; veevarustuse kvaliteedi parandamine; veevärgi tõhustamine ja teenuse kvaliteedi parandamine. iii.
IV. the main objective of the audit was to assess whether EU spending on water supply is used to best effect, by addressing whether: — the most appropriate solutions were adopted to meet the needs of the areas concerned; — the co-financed projects were successful in improving the water supply; — the objectives have been achieved at the lowest cost to the EU budget. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Auditi peamine eemärk oli hinnata, kas ELi kulutusi veevarustusele kasutatakse optimaalselt, püstitades järgmised auditiküsimused: – kas asjaomaste piirkondade vajaduste rahuldamiseks kasutati kõige sobivamaid lahendusi; – kas kaasrahastatud projektid aitasid veevarustust parandada; – kas eesmärgid saavutati ELi eelarve jaoks võimalikult madalate kuludega. Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
EXEcUtIvE sUMMary V. VI. the court found that, whilst structural measures spending has contributed to improving the supply of water for domestic use, better results could have been achieved at a lower cost. 
V. KOKKUvõTE Vi. Kontrollikoda leidis, et struktuurimeetmete kulutused on aidanud kodumajapidamiste veega varustamist parandada, kuid madalamate kuludega oleks saanud – saavutada paremaid tulemusi.
8 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
8 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
In the EU, there are significant variations among Member states and between regions within the same state in the proportion of population covered by a public water supply system and the per capita consumption of water. there are also significant differences in the efficiency of water networks, the price of water and share of water expenditure in total household income (see Table 1). tablE 1 Minimum Maximum Population coverage (% of total population) 70 100 Per capita consumption (litres/day) 70 270 Non-invoiced water (% of total water abstracted) 7 55 Water price (euro/m3) 0 2,1 Share of the expenditure for water supply in total household income (%) 0 2,5 maIn charactErIstIcs of thE WatEr suPPly for domEstIc usE In thE Eu — aVEraGE ValuEs at mEmbEr statE lEVEl1 1 the information has been collected from different sources: EUrEaU, Eurostat, oEcd, International benchmarking network for water and sanitation Utilities, and European commission (regional policy dg). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Erinevused on suured ka veevõrkude tõhususes, vee hinnas ja veekulude osakaalus kodumajapidamiste sissetulekutes (vt tabel 1). tabeL 1 Alammäär Ülemmäär Elanikkonna hõlmatus (% kogu elanikkonnast) 70 100 Tarbimine elaniku kohta (liitrit elaniku kohta päevas) 70 270 Mittearvestuslik vesi (% võetud vee koguhulgast) 7 55 Vee hind (eurot m3 kohta) 0 2,1 Veekulude osakaal kodumajapidamise sissetulekus (%) 0 2,5 KoduMajaPidaMiste Veega VarustaMise PeaMised tunnusjooned eLis – KesKMised näitajad LiiKMesriiKide tasandiL1 1 Teavet koguti järgmistest allikatest: EUREAU, Eurostat, OECD, International Benchmarking Network for Water and Sanitation Utilities ja Euroopa Komisjon (regionaalpoliitika peadirektoraat).
3. according to the treaties, the prudent and rational use of natural resources is one of the objectives of the environmental policy. the key legal instrument for water is the water framework directive, which aims to ensure the protection of water and its sustainable use. the directive entered into force in 2000, and had to be transposed by december 2003. 
3. vastavalt aluslepingutele on keskkonnapoliitika üks eesmärke loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine. veepoliitika peamine õiguslik vahend on vee raamdirektiiv, mis on vastu võetud vee kaitse ja säästva kasutuse tagamiseks.
It established classification systems for water quality and required a monitoring network by 2006, the publication of river basin management plans in 2009 and, in principle, the attainment of environmental objectives by 2015. 
Selles kehtestati vee kvaliteedi klassifikatsioo-nisüsteemid ja nähti ette seirevõrgu rajamine 2006. aastaks, vesikonna majandamiskavade avaldamine 2009. aastal ja keskkonnaeesmärkide saavutamine üldjoontes 2015. aastaks.
It also required Member states to adopt water-pricing policies providing incentives to efficient water use, with an adequate contribution to this goal from different categories of water user (cost recovery principle). this obligation is due by 20101. 
Samuti nõuti liikmesriikidelt, et veehinna kujundamise poliitika innustaks veekasutajaid kasutama veeressursse tõhusalt ja et veekasutuse eri valdkonnad annaksid selle eesmärgi saavutamiseks piisava panuse (kulude katmise põhimõte). See tingimus tuli täita 2010. aastaks1.
In addition, a council directive on drinking water quality is designed to protect human health, in particular by setting maximum values for certain microbiological, chemical and organoleptic parameters2. 
Lisaks on vastu võetud nõukogu direktiiv joogivee kvaliteedi kohta, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist, eelkõige kehtestades teatud mikrobioloogiliste, keemiliste ja organolepti-liste parameetrite maksimaalsed väärtused2.
Eu structural mEasurEs co-fInancInG of WatEr suPPly InfrastructurE 5. Investments in water supply systems are made as a result of one or more specific needs. these are the need to: (a) increase availability of water, either because of population increases or economic growth; (b) expand geographical coverage to sectors of the population which were excluded from public water services; (c) improve the quality of the water distributed, either by developing new water resources or by treating water from available sources, when for example existing sources have been contaminated by industry or agriculture; (d) improve the efficiency of water supply systems to address water losses or the obsolescence of equipment; (e) improve service quality by reducing the number and duration of restrictions and interruptions. 
VeeVarustuse infrastruKtuuri KaasfinantseeriMine eLi struKtuuriMeetMetest 5. veevarustussüsteemi investeeringud tehakse tulenevalt ühest või enamast alljärgnevast vajadusest: a) vajadus vee kättesaadavust suurendada, kas siis elanikkonna arvu kasvu või majandustõusu tulemusel; b) vajadus laiendada geograafilist katvust neile elanikele, kes varem avalikke veevarustusteenuseid kasutada ei saanud; c) vajadus parandada jagatava vee kvaliteeti, kas siis arendades uusi veeressursse või puhastades muude kättesaadavate veevõtukohtade vett, kui olemasolevad veevõtukohad on näiteks tööstuse või põllumajandustegevuse tõttu saastunud; d) vajadus tõsta veevarustussüsteemide tõhusust, lahendamaks veekadudest või seadmete vananemisest tulenevad probleemid; e) vajadus parandada teenuse kvaliteeti, vähendades piirangute ja katkestuste arvu ning kestust.
1 directive 2000/60/Ec of the European parliament and of the council of 23 october 2000 establishing a framework for community action in the field of water policy (oj l 327, 22.12.2000, p. 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/Eü, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik (EüT 327, 22.12.2000, lk 1).
1). article 9 concerns the recovery of costs for water services. this framework directive was adopted when specific directives had already been adopted, for example the drinking water quality directive. 
Artikkel 9 käsitleb veevarustusteenuste kulude katmist. Raamdirektiiv võeti vastu pärast seda, kui eridirektiivid (nt joogivee kvaliteedi direktiiv) olid juba vastu võetud.
2 council directive 98/83/Ec of 3 november 1998 on the quality of water intended for human consumption (oj l 330, 5.12.1998, p. 
2 Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/Eü olmevee kvaliteedi kohta (EüT L 330, 5.12.1998, lk 32).
32). this directive replaces council directive 80/778/EEc. 
Direktiiv asendab nõukogu direktiivi 80/778/Emü.
10 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
10 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?
6. the construction costs of water supply systems are eligible for assistance, under the cohesion policy, from the European regional development fund (Erdf) and the cohesion fund (cf). this support may vary from 25 % up to 85 % of the eligible expenditure3. 
6. veevarustussüsteemide ehituskuludeks võib ühtekuuluvuspoliitika raames taotleda toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja ühtekuuluvusfondist. Toetus võib moodustada 25–85% abikõlblikest kulutustest3.
In the 2000–06 programme period, EU financial support for projects dedicated exclusively to domestic water supply and co-financed by these funds totalled 4,05 billion euro4, with four Member states accounting for 3,62 billion euro or 89,4 % of the total: spain, greece, portugal and Italy. 
Programmiperioodil 2000–2006 andis EL projektidele, mis käsitlesid üksnes kodumajapidamiste veevarustust ja mida kaasrahastati nimetatud fondidest, finantstoetust kogusummas 4,05 miljardit eurot4. Sellest 3,62 miljardit eurot ehk 89,4% läks neljale liikmesriigile: Kreekale, Itaaliale, hispaaniale ja Portugalile.
Expenditure in this field is likely to remain significant in the 2007–13 programme period: it is estimated that the 15 Member states eligible for cf support still need to invest around 25 billion euro in water supply5. 
Ka programmiperioodil 2007–2013 on selle valdkonna kulutused tõenäoliselt jätkuvalt suured: hinnangute kohaselt peavad ühtekuuluvusfondi toetuse saamise tingimustele vastavad 15 liikmesriiki investeerima veevarustusse veel ligikaudu 25 miljardit eurot5. 8.
8. co-financed projects are implemented under shared management between the commission and the Member states, the commission bearing the ultimate responsibility for the implementation of the budget6. their roles depend on the fund providing the financial support and on the level of the cost of the project. (a) for cf projects and Erdf major projects7, the commission examines the quality of the projects to be co-financed in terms of their compliance with applicable European directives and the priorities of the funds, their potential to achieve results with regard to regional development and their need for an EU financial contribution. the commission’s decision to co-finance a project establishes the grant level and the conditions to which its payment is subject. 
Kaasfinantseeritavate projektide elluviimist haldab komisjon koostöös liikmesriikidega, kusjuures lõppvastutus eelarve täitmise eest on komisjonil6. ülesannete jaotus sõltub finantstoetust andvast fondist ja projekti maksumusest: a) ühtekuuluvusfondi projektide ja ERFi suurprojektide7 puhul uurib komisjon kaasfinantseeritavate projektide kvaliteeti seoses nende vastavusega kohaldatavatele Euroopa direktiividele ja fondi prioriteetidele, projektide potentsiaali saavutada tulemusi piirkondliku arengu seisukohalt ja vajadust ELi poolse rahastamise järele.
In the case of cf projects, a final report, including a description of the work carried out and an initial assessment of the achievement of the anticipated results, has to be produced for the commission8. In the case of Erdf major projects, specific final reports are not required. (b) for the other Erdf projects, the commission’s role is limited to assessing and approving the operational programmes to which the projects belong and to whose general objectives they should contribute; the Member states’ managing authorities are responsible for evaluating grant applications, deciding on the amount of the grant and following up the implementation of the projects. 3 for more information, see article 29 of council regulation (Ec) no 1260/1999 of 21 june 1999 laying down general provisions on the structural funds (oj l 161, 26.6.1999, p. 
Komisjoni otsuses projekti kaasrahastamise kohta määratakse toetuse määr ja väljamaksmise tingimused. ühtekuuluvusfondi projektide puhul tuleb komisjonile esitada lõpparuanne, mis sisaldab tehtud tööde kirjeldust ja esimest hinnangut oodatavate tulemuste saavutamisele8. ERFi suurprojektide puhul ei ole eraldi lõpparuanded nõutavad; b) teiste ERFi projektide puhul piirdub komisjoni roll nende rakenduskavade hindamise ja heakskiitmisega, mille raamesse projektid kuuluvad ja mille üldeesmärkide saavutamisele peaksid projektid kaasa aitama; 3 Lisateabe saamiseks vt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (Eü) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, artikkel 29 (EüT L 161, 26.6.1999, lk 1) ja nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (Eü) nr 1164/94, millega asutatakse ühtekuuluvusfond, artikkel 7 (EüT L 130, 25.5.1994, lk 1), mida on muudetud määrusega (Eü) nr 1265/1999 (EüT L 161, 26.6.1999, lk 62).
In addition, the EU has granted significant financial support to water supply projects which also include sanitation. 
Lisaks on EL andnud märkimisväärset finantstoetust veevarustusprojektidele, mis hõlmavad ka reovee äravoolu.
5 Strategic evaluation on environment and risk prevention under Structural and Cohesion Funds for the period 2007–13, synthesis report, 7.11.2006, p. 
5 Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi keskkonna ja riskiennetuse strateegiline hindamine perioodil 2007–2013, koondaruanne, 7.11.2006, lk 19.
6 article 274 of the treaty establishing the European community (ex article 205). 
6 Euroopa ühenduse asutamislepingu artikkel 274 (endine artikkel 205).
7 In the 2000–06 programme period, ‘major projects’ were those ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro’ (see article 25 of council regulation (Ec) no 1260/1999 of 21 june 1999). for more information on the subject, see the court’s special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
7 Programmiperioodil 2000–2006 nimetati suurprojektideks selliseid projekte, „mille kogukulu, mida võetakse arvesse fondide osaluse määramisel, ületab 50 miljonit eurot” (vt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (Eü) nr 1260/1999 artikkel 25).
8 article f(4) of annex II of regulation (Ec) no 1164/94 as amended by regulation (Ec) no 1265/1999. 
8 määruse (Eü) nr 1164/94 II lisa artikli F lõige 4, nagu seda on muudetud määrusega (Eü) nr 1265/1999.
11 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
11 Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? 9.
9. for each programme period, the commission issues guidelines for the implementation of the funds. for the 2000–06 period, the guidelines issued in 1999 make it a priority to support compliance with the environmental standards established in the relevant EU directives. they specify that projects in the water sector ‘should be consistent with the principles of the proposed water framework directive’ and that ‘there should be more emphasis on increasing the efficiency of existing infrastructure with a view to limiting losses’9. 
Iga programmiperioodi kohta väljastab komisjon fondide rakendamise suunised. 1999. aastal avaldatud perioodi 2000–2006 suuniste üheks prioriteediks on toetada asjakohastes ELi direktiivides kehtestatud keskkonnastandardite täitmist.
In addition, the guide to the cohesion fund indicates that ‘all the investments in water supply should be accompanied by a concrete action plan to limit water losses from the distribution system to an optimal percentage for the efficiency of the system’10. 
Lisaks on ühtekuuluvusfondi juhendis kirjas, et „kõikide veevarustusse tehtavate investeeringutega peaks kaasnema konkreetne tegevuskava jaotussüsteemi veekadude vähendamiseks optimaalse tasemeni, et tagada süsteemi tõhusus”10.
10. co-financed infrastructures are of various types. the ‘water supply systems’ scheme in Annex I gives a description of the components of the water systems, from abstraction (bulk water supply systems) to distribution to end users (distribution networks), and Box 1 gives some examples of co-financed projects. the most common elements of the water supply systems are: dams, desalination plants, water treatment plants, water mains, pumping stations, reservoirs, water tanks, distribution networks, and remote control and detection systems for leaks and breakdowns. 
10. Kaasfinantseeritavaid infrastruktuure on erinevat liiki. I lisas toodud skeem „veevarustussüsteemid” annab ülevaate veevarustussüsteemi osadest, alates vee võtmisest (kesksed veevarustussüsteemid) kuni lõpptarbijatele jagamiseni (jao-tusvõrgud); 1. selgituses tuuakse näiteid kaasrahastatud projektidest. veevarustussüsteemi kõige tavalisemad osad on: tammid, veemagestamistehased, puhastusjaamad, veetrassid, pumbajaamad, veehoidlad, veemahutid, jaotusvõrgud ning lekete ja rikete kaugjuhtimis-ja avastamissüsteemid.
9 the structural funds and their coordination with the cohesion fund — guidelines for programmes in the period 2000–06. communication of the commission (oj c 267, 22.9.1999, p. 
9 Struktuurifondid ja nende kooskõlastamine ühtekuuluvusfondi suunistega perioodi 2000–2006 programmide kohta. Komisjoni teatis (EüT C 267, 22.9.1999, lk 2).
2). quoted in page 6. 
Tsitaat lk 6.
10 guide to the cohesion fund 2000–06 , annex a, Ec, version 1.0, february 2000, pp. 9–10. 
10 ühtekuuluvusfondi juhend 2000–2006, lisa A, Euroopa Komisjon, versioon 1.0, veebruar 2000, lk9ja10.
12 box 1 ExamPlEs of ProjEcts co-fInancEd by thE Eu one project aimed to extend the public water supply network to the population of rural districts which were using private and dispersed sources. the project consisted of 11 water tanks, 32,6 km of pipes for the connection of the new network to the bulk water supply system, 10 pumping stations and about 87 km of pipes for the new distribution network. the cost of the project eligible for EU assistance was 4,28 million euro, with 3,21 million euro of Erdf co-financing. a series of projects was designed to create new water sources and to improve the water treatment in a bulk water supply system covering an area of 11 000 km2 and 2,5 million inhabitants. 
12 1. seLgitus näiteid eLi Kaasrahastatud ProjeKtidest ühe projekti eesmärk oli laiendada avalikku veevarustussüsteemi maapiirkondade elanikele, kes kasutasid era-ja hajutatud veevõtukohti. Projekt koosnes 11 veemahutist, 32,6 km pikkusest torustikust uue võrgu ühendamiseks keskse veevarustussüsteemiga, 10 pumbajaamast ja ca 87 km pikkusest torustikust uue jaotusvõrgu jaoks.
14 aUdIt scopE and objEctIvEs 11. the main objective of the audit was to assess whether EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption is used to best effect. 
Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt. 12.
12. the court addressed the following sub-questions: (a) were the most appropriate solutions adopted in order to meet the needs of the areas concerned? (b) have the projects achieved their aims of improving the supply of water for domestic consumption? (c) have the objectives been achieved at the lowest cost to the EU budget? 
Kontrollikoda tõstatas järgmised auditiküsimused: a) Kas asjaomaste piirkondade vajaduste rahuldamiseks kasutati kõige sobivamaid lahendusi? b) Kas projektid saavutasid eesmärgi parandada kodumajapidamiste veega varustamist? c) Kas eesmärgid saavutati ELi eelarve jaoks võimalikult madalate kuludega? 13.
13. the audit was carried out at the commission and in the four Member states which account for most of the expenditure on infrastructure exclusively dedicated to water supply for domestic use: spain, greece, portugal and Italy. 
Audit viidi läbi komisjonis ja neljas liikmesriigis (hispaania, Kreeka, Portugal ja Itaalia), kellele kulub kõige suurem osa üksnes kodumajapidamiste veevarustuse infrastruktuuride eelarvest.