natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Fleet segments’ were not defined by the regulation, so that Member States could implement fleet adaptation scheme (FAS) with flexibility to reflect their different fleet structures. 
Mõistet „laevastiku osa” määruses ei määratletud, nii et liikmesriigid said laevastiku kohandamise kava rakendada paindlikult ja vastavalt oma laevastiku ülesehitusele.
In order to benefit from the temporary rules, Member States had to create one or more FASs. 
Et ajutistest eeskirjadest kasu saada, pidid liikmesriigid koostama ühe või mitu laevastiku kohandamise kava.
The fleet segments could be as small as one vessel. 66. 
Laevastiku osad võisid koosneda ka ainult ühest laevast: 66.
Of 40 original fishing vessels in the Danish FAS, 34 were decommissioned with aid and six were modernised between 2009 and 2010. 
Ajavahemikul 2009–2010 kõrvaldati Taani laevastiku kohandamise kavas sisaldunud 40 algsest kalalaevast riigiabi toel kasutusest 34 laeva ja kuut laeva moderniseeriti.
Beneficiaries were required to invest at least the amount of any public aid received for fishing vessel decommissioning in modernisation or the construction/import of new fishing vessels. 
Toetuse saajad olid kohustatud investeerima vähemalt kalalaeva kasutusest kõrvaldamiseks saadud riigiabi suuruse summa kalalaevade moderniseerimisse või uute kalalaevade ehitamis se/importimisse.
The construction of six new fishing vessels and four imported fishing vessels was partially financed in this way. 
Sel moel rahastati osaliselt kuue uue kalalaeva ehitamist ja nelja importimist.
Although direct funding for the construction of fishing vessels is not permitted by the EFF, the effect of these transactions, taken as a whole, was that EFF funding indirectly contributed to the construction of new vessels. 
Kuigi Euroopa Kalandusfond ei luba kalalaevade ehitamise otsest rahastamist, jäi nendest tehingutest mulje, et Euroopa Kalandusfondi toetuse abil aidati kaudselt kaasa uute laevade ehitamisele.
This was against the objectives of the EFF regulation. 
See on Euroopa Kalandusfondi määruse eesmärkide vastane.
The Danish authorities considered that their FAS achieved a capacity reduction of 43 % in terms of GT, from 11 555 GT to 6 639 GT. 
Taani võimud leidsid, et nende laevastiku kohandamise kavaga õnnestus püügivõimsust brutoregistertonnides vähendada 43% võrra: 11 555 brutoregistertonnilt 6 639 brutoregistertonnini.
The claimed initial capacity of 11 555 GT however consisted of ships with a capacity of 5 742 GT together with 5 813 GT ‘capacity rights’ (rights that could be used to buy or import vessels). 
Algse väidetud 11 555-brutoregistertonnise püügivõimsuse moodustasid aga laevad püügivõimsusega 5 742 brutoregistertonni koos püügivõimsusõigustega (õigused, mida sai kasutada laevade ostmiseks või importimiseks) 5 813 brutoregistertonni.
The calculation of 43 % was based on the assumption that, as the fishing capacity rights were used by the beneficiaries to buy or import fishing vessels with the same capacity, the acquired fishing vessels did not actually increase fishing capacity. 
43% maht saadi eeldusel, et kuna toetuse saajad kasutasid püügivõimsusõigusi sama püügivõimsusega kalalaevade ostmiseks või importimiseks, ei suurendanud omandatud kalalaevad tegelikult püügivõimsust.
However as a result of the FAS, the tonnage of the actual vessels increased from 5 742 GT to 6 639 GT. 35 Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
Laevastiku kohandamise kava tulemusena kasvas aga tegelike laevade maht 5 742 brutoregistertonnilt 6 639 brutoregistertonnini. Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
Of 36 original fishing vessels with a capacity of 4 407 GT, 18 were decommissioned and 18 were modernised. 
Algsest 36 kalalaevast püügivõimsusega 4 407 bruto registertonni kõrvaldati kasutusest 18 laeva ja 18 moderniseeriti.
The French authorities considered that these FAS schemes achieved a capacity reduction of 33 %, or 1 480 GT. 
Prantsuse võimud leidsid, et nende laevastiku kohandamise kavadega saavutati püügivõimsuse vähenemine 33% ehk 1 480 brutoregistertonni võrra.
The Court considers that the real effect of the FAS in terms of actual vessel fishing capacity was a reduction of 267 GT (1 480 GT – 1 213 GT), which represents a reduction of only 6 % of the total fishing capacity. 
Kontrollikoda leiab, et laevastiku kohandamise kavaga vähendati laevade püügivõimsust tegelikult 267 brutoregistertonni võrra (1 480 brutoregistertonnilt 1 213 brutoregistertonnini), mis vähendas kogupüügivõimsust ainult 6% võrra.
In the United Kingdom (England), engine improvements were considered eligible when only improving fuel efficiency by 5 %. 
Ühendkuningriigis (Inglismaal) loeti mootori täiustamist abikõlblikuks, kui see tõhustas kütusekasutust vaid 5% võrra.
INADEQUATE REPORTING BY MEMBER STATES 69. 
LIIKMESRIIKIDE PUUDULIK ARUANDLUS 69.
The CFP regulation38 provides that, each year, the Commission shall present to the European Parliament and Council a summary of the results of Member States’ efforts to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities, accompanied by opinions of the Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF) and the Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture (ACFA). 
Ühise kalanduspoliitika määruses38 sätestatakse, et igal aastal teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtte liikmesriikide jõupingutuste tulemustest püsiva tasakaalu saavutamisel püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel ning lisab sellele kalanduse teadus-, tehnika-ja majanduskomitee (STECF) ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA) arvamuse.
The Commission’s summary is based on a yearly report from each Member State. 
Komisjoni kokkuvõte tugineb riikidelt saadud iga-aastastele aruannetele.
The Commission’s implementing39 regulation specifies the minimum information to be included in Member States’ annual reports. 
Komisjoni rakendusmääruses39 määratletakse liikmesriikide iga-aastastes aruannetes esitatav miinimumteave.
In March 2008 the Commission services issued guidelines containing technical, biological and economic indicators to be used by Member States in these reports. 
Märtsis 2008 väljastasid komisjoni talitused suunised tehniliste, bioloogiliste ja majandusnäitajate kohta, mida liikmesriigid nendes aruannetes peavad kasutama.
The annual summary reports prepared by the Commission and opinions of STECF and ACFA, conclude each year that while Member State fleet reports are improving, they remain insufficient. 
Komisjoni koondaruannetes ning STECFi ja ACFA arvamustes sedastatakse igal aastal, et ehkki liikmesriikide laevastike aruanded paranevad, ei ole need piisavad.
The reports were often not provided within the prescribed deadlines and most of them were not drawn up in accordance with the Commission’s guidelines of March 2008. 
Sageli ei esitatud aruandeid ettenähtud nähtajaks ning enamik neist ei olnud koostatud vastavalt komisjoni 2008. aasta märtsi suunistele.
The most recent available summary report40 of the Commission for 2008 concluded that the majority of the reports do not give enough information to enable the Commission to analyse the efforts made to achieve a balance between the fishing capacity of the fishing fleet and available fishing opportunities. 
Komisjoni viimases koondaruandes40 2008. aasta kohta nenditi, et enamikus aruannetes ei esitata piisavalt teavet, mille alusel saaks komisjon analüüsida jõupingutusi, mis on tehtud kalalaevastiku püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise püsiva tasakaalu saavutamiseks.
38 Article 14(1) of Council Regulation (EC) No 2371/2002. 
38 Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 14 lõige 1.
39 Article 13 of Commission Regulation (EC) No 1438/2003 of 12 August 2003 laying down implementing rules on the Community fleet policy defined in Chapter III of Council Regulation (EC) No 2371/2002 (OJ L 204, 13.8.2003, p. 21). 
39 Komisjoni 12. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1438/2003 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad) artikkel 13 (ELT L 204, 13.8.2003, lk 21).
40 Annualreportfromthe Commission to the European Parliament and the Council on Member States’ efforts during 2008 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities (COM(2010) 60 final of 25 February 2010). 
40 Komisjoniaastaaruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide 2008. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel, KOM(2010) 60 (lõplik), 25.2.2010.
36 Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
36 Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
The CFP regulations did not sufficiently specify Member States’ annual reporting requirements and Member States which prepared inadequate fleet reports suffered no adverse consequences. 
Ühise kalanduspoliitika määrustes ei täpsustatud piisavalt liikmesriikide iga-aastaseid aruandeid käsitlevaid nõudeid ning puudulikke laevastiku aruandeid esitanud liikmesriikide jaoks ei kaasnenud negatiivseid tagajärgi.
By contrast, if Member States submit incomplete annual EFF implementation reports the Commission can interrupt interim payments under Article 83 of the EFF regulation. 
Seevastu kui liikmesriigid esitavad Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamise kohta puuduliku aastaaruande, võib komisjon vastavalt Euroopa Kalandusfondi määruse artiklile 83 vahemaksed katkestada.
Although most annual fleet reports of the Member States visited by the Court gave extensive information on Member States’ fishing activities and fishing capacity, the reports of France, Poland, Portugal and Spain do not allow a conclusion to be drawn on the balance between the fishing capacity of their fishing fleets and available fishing opportunities. 
Ehkki enamiku kontrollikoja külastatud liikmesriikide laevastiku aruannetes anti liikmesriikide kalapüügi ja püügivõimsuse kohta rohkesti teavet, ei ole Hispaania, Poola, Portugali ja Prantsusmaa aruande põhjal võimalik teha järeldusi nende kalalaevastike püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta.
These Member States did not apply the Commission’s guidelines of March 2008. 
Need liikmesriigid ei kohaldanud komisjoni 2008. aasta märtsi suuniseid.
The United Kingdom uses other technical indicators to assess the balance between fishing capacity and fishing opportunities, but did not explain how its system of capacity entitlements created rights to capacity41. 
Ühendkuningriik kasutab püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamiseks muid tehnilisi näitajaid, kuid ei selgitanud, kuidas tema püügivõimsuse õiguste süsteemis tekivad püügivõimsuse kvoodid41.
Italy and Denmark adequately applied the Commission guidelines and produced annual reports which sufficiently examined the balance between fishing capacity and fishing resources. 
Itaalia ja Taani rakendasid nõuetekohaselt komisjoni suunised ja esitasid iga-aastased aruanded, milles käsitleti püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelist tasakaalu piisavalt.
Because of inadequate reporting by Member States there is no clear overview at EU level on the balance between fishing capacity and fishing opportunities. 
Kuivõrd liikmesriikide aruanded on puudulikud, ei ole ELi tasandil püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelisest tasakaalust selget ülevaadet.
This complicates the identification of suitable policies to reduce fishing overcapacity and makes it difficult to assess the performance of those policies. 
See teeb sobivate liigse püügivõimsuse vähendamise strateegiate väljaselgitamise keerulisemaks ning raskendab nende strateegiate tõhususe hindamist.
41 At4October2010,these entitlements represented 81 891 kW and 21 957 GT. 
41 Seisuga4.10.2010onneed kvoodid 81 891 kilovatti ja 21 957 brutoregistertonni.
37 Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
37 Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
Overcapacity of the fishing fleet continues to be one of the main reasons for the failure of the CFP in assuring a sustainable fishing activity. 
Kalalaevastiku liigne püügivõimsus on endiselt üks peamisi põhjusi, miks ühine kalanduspoliitika ei suuda tagada kalapüügi jätkusuutlikkust.
Although the reduction of fishing overcapacity has been a recurrent theme in previous reforms of the CFP, current measures have failed. 
Ehkki liigse püügivõimsuse vähendamine on olnud ühise kalanduspoliitika eelmiste reformide korduv teema, ei ole praegused meetmed tulemusi andnud.
This indicates that either a new approach to tackling the problem needs to be adopted, and/or existing measures have to be better enforced. 
See näitab, et probleemi lahendamiseks tuleb kasutada uut lähenemist ja/või tuleb olemasolevaid meetmeid paremini rakendada.
THE FRAMEWORK FOR THE MEASURES TO BALANCE FISHING CAPACITY WITH AVAILABLE FISHING OPPORTUNITIES IS UNSATISFACTORY 75. The CFP does not have adequate rules for key issues related to overcapacity of the fishing fleet: (a) given constant technological developments, the existing definitions of fishing capacity no longer adequately reflect the ability of fishing vessels to catch fish (paragraphs 21 and 22); (b)ceilings do not impose real restrictions on fishing fleet capacity (paragraph 23); (c) although the alignment of fishing capacity to fishing opportunities is one of the cornerstones of the CFP and the EFF, fishing overcapacity has not been defined or quantified. 
Ühises kalanduspoliitikas ei ole kalalaevastiku liigse püügivõimsusega seotud probleemide lahendamiseks sobivaid eeskirju: a) võttes arvesse tehnoloogia pidevat arengut, ei kajasta püügivõimsuse senised määratlused enam kalalaevade püügi-võimet piisavalt hästi (punktid 21 ja 22); b) ülemmäärad ei piira enam kalalaevastiku püügivõimsust reaalselt (punkt 23); c) ehkki püügivõimsuse ühitamine püügivõimalustega on üks ühise kalanduspoliitika ja Euroopa Kalandusfondi nurga-kive, ei ole liigset püügivõimsust määratletud ega kvantifitseeritud.
This complicates the design of measures to reduce it and makes it difficult to assess the performance of those measures at Member State level (paragraphs 24 and 25); (d)there are not sufficiently clear rules for the treatment (can-cellation/transfer/sale) of fishing rights when fishing vessels are scrapped with public aid. 
See teeb liigse püügivõimsuse vähendamise meetmete väljatöötamise keerulisemaks ja raskendab nende meetmete tõhususe hindamist liikmesriikide tasandil (punktid 24 ja 25); d) puuduvad piisavalt selged eeskirjad, kuidas käsitleda püügiõigusi (tühistamine/üleandmine/müük), kui laevad riigiabi toel lammutatakse.
Furthermore, the role of fishing rights in aligning fishing capacity to fishing opportunities is not specified by the regulations (paragraphs 26 to 33). Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
Veelgi enam, eeskirjades ei täpsustata püügiõiguste rolli püügivõimsuse ühitamisel püügiõigustega (punktid 26–33). Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
Member States have not fulfilled their obligation under the CFP of putting in place effective measures to match fishing capacity to fishing opportunities, and the Commission’s monitoring and supervision of the Member States did not prevent significant implementation problems. 
Liikmesriigid ei ole täitnud ühisest kalanduspoliitikast tulenevat kohustust kehtestada tõhusad meetmed püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega ning komisjoni seire ja järelevalve liikmesriikide üle ei olnud tõsiste rakendamisprobleemide ärahoidmiseks piisav.
The design of some measures is also unsatisfactory. (a) There were delays in implementing EFF-funded projects and in setting up management and control systems (paragraphs 36 and 37). (b)Fishing effort adjustment plans did not provide a sound basis to adapt the capacity of fishing fleets to available fishing opportunities (paragraphs 38 to 40). (c) Four of the seven Member States examined in the audit had set inadequate targets for reducing capacity. 
Mõne meetme ülesehitus ei ole samuti rahuldav. a) b) c) d) e) f ) g) Euroopa Kalandusfondist rahastatavate projektide rakendamine ning juhtimis-ja kontrollisüsteemide kehtestamine viibis (punktid 36 ja 37). Püügikoormuse kohandamise kavad ei ole andnud tugevat alust kalalaevastike püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega (punktid 38–40).
This overstated the fishing fleet capacity ceilings (paragraphs 48 to 50). (f ) The eligibility and selection criteria for fishing vessel decommissioning schemes were not well targeted. 
See kergitas kalalaevastiku püügivõimsuse ülemmäärasid (punktid 48–50). Kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade abikõlblikkuse ja valiku kriteeriumid ei olnud hästi määratletud.
This resulted in scrapping fishing vessels which had little if any impact on the targeted fish stocks (paragraphs 51 to 58). (g)The public aid rates used for decommissioning fishing vessels generally did not take into account their cost effectiveness on the basis of sufficient objective criteria (paragraphs 59 to 62). 
Selle tulemusena lammutati kalalaevu, mis mõjutasid asjaomaseid kalavarusid vähe või üldse mitte (punktid 51–58).
40 (h)The application of the ‘fuel crisis regulation’ had not obtained the required fishing fleet capacity reductions (paragraphs 63 to 68). (i) The rules under which Member States report on their efforts to balance fishing capacity with fishing opportunities are inadequate and lack clarity. 
40 h) Kütusekriisi määruse kohaldamisega ei õnnestunud kalalaevastiku püügivõimsust nõuetekohaselt vähendada (punktid 63–68). i) Eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid annavad aru oma jõupingutustest püügivõimsuse tasakaalustamisel püügivõimalustega, on puudulikud ja ebaselged.
This is one of the reasons for the incomplete and inadequate reporting by most Member States, with the consequence that it is impossible to derive conclusions regarding fishing overcapacity (paragraphs 69 to 73). Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
See on üks põhjusi, miks enamik liikmesriike esitab puuduliku ja ebapiisava aruande, mille tulemusena on võimatu liigse püügivõimsuse kohta järeldusi teha (punktid 69–73). Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
RECOMMENDATIONS 77. 
SOOVITUSED 77.
In order to reduce overcapacity of the fishing fleet and to contribute to the achievement of a sustainable fishing sector, the Court makes the following recommendations. 
Kalalaevastiku liigse püügivõimsuse vähendamiseks ja kalandussektori jätkusuutlikkuse saavutamiseks annab Kontrolli koda järgmised soovitused.
41 RECOMMENDATION 1 The Commission should take the necessary initiatives, including considering whether amendments to the basic regulations are necessary, in order to: (a) better define fishing capacity and overcapacity and consider more relevant robust measures to facilitate actions to balance fishing capacity with fishing opportunities; (b) set effective limits for fishing fleet capacity; (c) ensure that the design and implementation of FEAPs effectively target required reductions in fishing effort; (d) clarify how fishing rights should be treated when decommissioning fishing vessels with public aid; (e) clarify whether fishing right transfer schemes have a role in reducing fishing overcapacity; (f) establish whether the scheme of public aid for on-board investments needs to be reconsidered in light of the difficulties in avoiding investments which increase fishing ability and, if the scheme is to continue, clarify which investments on board are eligible for public aid and which are not; (g) place unambiguous obligations on Member States to ensure that the fleet register is correctly updated, and that reports on their efforts to balance fishing capacity with fishing opportunities provide the required information and are of suitable quality. Special Report No 12/2011 – Have EU measures contributed to adapting the capacity of the fishing fleets to available fishing opportunities? 
41 SOOVITUS 1 Komisjon peaks tegema vajalikud algatused, sealhulgas kaaluma, kas põhimääruste muutmine on vajalik, et: a) määratleda paremini püügivõimsus ja liigne püügivõimsus ning kaaluda asjakohasemaid tõhusaid meetmeid soodustamaks püügivõimsuse tasakaalustamist püügivõimalustega; b) kehtestada kalalaevastiku püügivõimsuse tõhusad piirmäärad; c) tagada, et püügikoormuse kohandamise kavade väljatöötamine ja rakendamine on tõhusalt suunatud püügikoormuse nõutavale vähendamisele; d) selgitada, kuidas tuleks käsitleda kalapüügiõigusi juhul, kui kalalaev kõrvaldatakse riigiabi toel kasutusest; e) selgitada, kas püügiõiguste üleandmiskavad mängivad liigse püügivõimsuse vähendamisel rolli; f) selgitada välja, kas kalalaevadesse investeerimise riigiabi kava tuleb läbi vaadata, arvestades raskusi püügivõi-met suurendavate investeeringute vältimisel, ja kui kava otsustatakse jätkata, selgitada, millised investeeringud kalalaevadesse on riigiabikõlblikud ja millised mitte; g) teha liikmesriikidele ühemõtteliselt kohustuseks tagada, et nende laevandusregistri andmeid ajakohastatakse korrektselt ning aruannetes jõupingutuste kohta püügivõimsuse tasakaalustamisel püügivõimalustega esitatakse nõutav teave ning aruanded on sobiva kvaliteediga. Eriaruanne nr 12/2011 – Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?
42 RECOMMENDATION 2 When implementing CFP measures related to adapting the fishing capacity of their fishing fleets to available fishing resources, Member States should: (a) take corrective action to eliminate delays in implementation of the EFF; (b) ensure that any measures to aid investments on board are strictly applied and do not increase fishing ability; (c) ensure that the fishing fleet register is kept up to date; (d) ensure that selection criteria for fishing vessel decommissioning schemes are designed to have a positive impact on the sustainability of the targeted fish stocks and avoid providing public aid for decommissioning inactive fishing vessels; (e) ensure that public aid rates for decommissioned fishing vessels take into account their cost effectiveness on the basis of sufficient objective criteria; (f) use the Commission’s guidelines when producing annual reports on their efforts to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities and give reasoned conclusions on the state of that balance. 
42 SOOVITUS 2 Rakendades ühise kalanduspoliitika meetmeid, mis on seotud nende kalalaevastike püügivõimsuse kohandamisega olemasolevate kalavarudega, peaksid liikmesriigid: a) võtma parandusmeetmeid viivituste kõrvaldamiseks Euroopa Kalandusfondi vahendite kasutamisel; b) tagama, et kõiki kalalaevadesse investeerimist soodus-tavaid meetmeid rakendatakse rangelt nõuetekohaselt ja need ei suurenda püügivõimet; c) tagama, et kalalaevastiku registrit ajakohastatakse; d) tagama, et kalalaevade kasutusest kõrvaldamise kavade valikukriteeriumid koostatakse nii, et need avaldavad sihtliigi kalavarude jätkusuutlikkusele positiivset mõju ning hoiavad ära riigiabi andmise mittetöötavate kalalaevade kasutusest kõrvaldamiseks; e) tagama, et kasutusest kõrvaldatud laevade jaoks antud riigiabi määrade puhul võetakse nende kulutasuvust arvesse piisavate objektiivsete kriteeriumide alusel; f) kasutama komisjoni suuniseid iga-aastase aruande koostamisel jõupingutuste kohta, mida tehakse, et saavutada püsiv tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, ning andma tasakaalu kohta põhjendatud seletusi.