natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 8 The Commission should focus closely on debt developments, especially in heavi‐ ly‐indebted Member States, to prevent debt building to unsustainable levels. 
8. soovitus Komisjon peaks tähelepanelikult jälgima võlasumma muutumist, eelkõige suure võlakoormusega liikmesriikides, et ära hoida võla suurenemist jätkusuutmatule tasemele.
Where the 60 % debt threshold is exceeded and the concerned Member State is placed under the EDP, the Commission should ensure that the required adjust‐ ments provide for a realistic and credible convergence path towards compliance with the debt rule, in particular by taking into account the initial level of debt. 
Kui võlg ületab 60% piiri ja asjaomasele liikmesriigile kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, siis peaks komisjon tagama, et nõutud kohandamine võimaldaks realistlikku ja usaldusväärset stabiliseerimiskava, liikumaks võlareegli täitmise suunas, eelkõige arvestades algset võlataset.
In its EDP recommendations for Member States exceeding the debt threshold, the Commission should, when setting the annual deficit targets, also specify the annual debt‐to‐GDP levels that are consistent with those targets. 
Komisjon peaks võlakünnist ületavatele liikmesriikidele suunatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes määrama aasta eelarvepuudujäägi eesmärkide seadmisel kindlaks ka aasta võla suhte SKPsse, mis vastab seatud eesmärkidele.
Conclusions and recommendations 81 Structural reforms 144 Excessive public deficits may be at least partly due to structural weaknesses. 
Järeldused ja soovitused 81 Struktuurireformid 144 Ülemäärane eelarvepuudujääk võib olla vähemalt osaliselt põhjustatud struktuursetest puudustest.
Tar‐ geted structural reforms can therefore help to bring about lasting deficit correc‐ tions. 
Seepärast võivad eesmärgipärased struktuurireformid kaasa aidata eelarvepuudujäägi püsiva mõjuga korrigeerimisele.
Since May 2013, structural reforms have been gaining importance as a fac‐ tor for the Commission’s EDP assessments. 
Alates 2013. aasta maist on struktuurireformid komisjoni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse hindamise tegurina olulisemaks muutunud.
However, they are still not enforceable and the Commission is no more diligent in monitoring their implementation than it is for Member States not under an EDP (see paragraphs 108 to 111). 
Need ei ole aga veel jõustatavad ja komisjon ei jälgi nende rakendamist tähelepanelikumalt kui liikmesriikide tegevust, kelle suhtes ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatud (vt punktid 108–111).
145 Moreover, the monitoring of country‐specific recommendations does not always extend to the actual implementation and effectiveness of reforms. 
145 Lisaks ei laiene riigipõhiste soovituste järelevalve alati reformide tegelikule rakendamisele ja nende mõjususele.
This could compromise the impact of the Commission’s recent decision to take greater ac‐ count of the implementation of structural reforms (see paragraph 112). 
See võib vähendada struktuurireformide rakendamise suuremat arvessevõtmist puudutava komisjoni hiljutise otsuse mõju (vt punkt 112).
Recommendation 9 In conjunction with the Macro‐Imbalances Procedure, the Commission (DG Economic and Financial Affairs) should make full use of the European Semester in monitoring the implementation of structural reforms for Member States under an EDP, in particular where fiscal structural reforms are included in an economic partnership programme. 
9. soovitus Kooskõlas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega peaks komisjon (majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat) täiel määral kasutama Euroopa poolaastat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega hõlmatud liikmesriikide struktuurireformide elluviimise üle tehtavas järelevalves, eriti neis riikides, kus eelarve-ja struktuurireformid on majanduspartnerluse programmi osa.
The Commission should make full use of its powers to ensure that Member States under an EDP meet their commitments with regard to structural reforms. 
Komisjon peaks täiel määral kasutama oma volitusi selle tagamiseks, et liikmesriigid, kelle suhtes rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, täidavad oma struktuurireformidega seotud kohustused.
Conclusions and recommendations 82 Reporting 146 The ‘Six‐pack’ and ‘Two‐pack’ introduced new reporting requirements for Mem‐ ber States with the aim of enhancing the Commission’s surveillance of the EDP. 
Järeldused ja soovitused 82 Aruandlus 146 Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestati liikmesriikidele uued aruandlusnõuded, et tõhustada komisjoni järelevalvet ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse üle.
However, these requirements are non‐enforceable, in that there is no legislative provision to ensure that Member States comply in this regard, or for sanctions against those that do not. 
Neid nõudeid ei ole aga võimalik jõustada, kuna puuduvad õigusnormid, millega tagada, et liikmesriigid neid järgivad, või millega oleksid kehtestatud sanktsioonid nende suhtes, kes ei järgi.
Thus the effectiveness of the Commission’s surveil‐ lance is dependent on the active cooperation of the Member States. 
Seega sõltub komisjoni järelevalve mõjusus liikmesriikide aktiivsest koostööst.
We found one case where the Member State had not sent reporting documents as required. 
Kontrollikoda leidis ühe juhu, kus liikmesriik ei olnud nõutaval viisil aruandlusdokumente saatnud.
However, the Commission has not made this public in its corresponding assess‐ ments (see paragraphs 85 to 86). 
Komisjon ei ole seda aga oma asjakohastes hindamistes avalikustanud (vt punktid 85 ja 86).
147 Even when it receives full documentation, the Commission does not always as‐ sess or follow up the information supplied, which raises concern that it is failing to make best use of the Member States’ reports or that Member States are being burdened with a needless bureaucratic requirement (see paragraphs 99 and 110). 
147 Isegi kogu dokumentatsiooni laekumise korral ei hinda ega kontrolli komisjon alati saadetud teavet, mis tekitab kahtluse, et komisjon ei kasuta liikmesriikide aruandeid parimal võimalikul viisil või koormatakse liikmesriike põhjendamatu bürokraatianõudega (vt punktid 99 ja 110).
Recommendation 10 The Commission (DG Economic and Financial Affairs) should always make clear in its assessments whether the Member States have fulfilled their reporting requirements. 
10. soovitus Komisjon (majandus-ja rahandusküsimuste peadirektoraat) peaks oma hindamises alati selgitama, kas liikmesriigid on aruandlusnõuded täitnud.
The Commission should make use of the possibility to launch infringement pro‐ cedures when Member States do not comply with their reporting obligations. 
Komisjon peaks kasutama võimalust käivitada rikkumismenetlus, kui liikmesriigid ei täida oma aruandluskohustusi.
Sanctions 148 Successive EDP reforms have strengthened sanctions against Member States that do not comply with recommendations, and have eased the conditions for imposing them. 
Sanktsioonid 148 Järjestikuste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega on karmistatud sanktsioone liikmesriikide vastu, kes ei järgi soovitusi, ja lõdvendatud nende kohaldamise tingimusi.
Since the EDP’s inception, no sanctions have been applied (see paragraphs 114 and 122). 
Alates ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kasutuselevõtust ei ole sanktsioone kohaldatud (vt punktid 114 ja 122).
Conclusions and recommendations 83 149 While sanctions are also useful as a deterrent, not applying them when Member States fail to fulfil their commitment to budgetary discipline brings the risk that they will be perceived as a tool unlikely to be used. 
Järeldused ja soovitused 83 149 Kuigi sanktsioonid on kasulikud ka hoiatamiseks, toob nende mittekohaldamine liikmesriikide suhtes, kes eelarvedistsipliini ei järgi, kaasa ohu, et neid hakatakse pidama vahendiks, mille kasutamine on ebatõenäoline.
This would undermine their credibility and effectiveness, and hence that of the EDP as a whole. 
See kahjustaks nende usaldusväärsust ja mõjusust ning seeläbi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust tervikuna.
Recommendation 11 In line with existing legislation, the Commission (DG Economic and Financial Affairs) should recommend that the Council step up the procedure and apply sanctions when there is evidence that a Member State has not complied with EDP recommendations and therefore has failed to fulfil its commitment to budgetary discipline under the Treaty. 
11. soovitus Komisjon (majandus-ja finantsküsimuste peadirektoraat) peaks kooskõlas kehtivate õigusaktidega soovitama nõukogul menetlust tõhustada ja kohaldada sanktsioone, kui on tõendeid, et liikmesriik ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitusi järginud ja ei ole seepärast täitnud aluslepingust tulenevat eelarvedistsipliini järgimise kohustust.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 25 February 2016. 
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 25. veebruari 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
Annexes 84 Legislation on the excessive deficit procedure — Council Regulation (EC) No 3605/93 of 22 November 1993 on the application of the Protocol on the exces‐ sive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community, amended by: √ Council Regulation (EC) No 475/2000 of 28 February 2000. 
Lisad 84 Eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad õigusaktid – Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta, mida on muudetud järgmiste õigusaktidega: √ nõukogu 28. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 475/2000.
Updated the conceptual framework underlying the EDP to ESA 95. √ Commission Regulation (EC) No 351/2002 of 25 February 2002. 
Sellega viidi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aluseks olev kontseptuaalne raamistik üle ESA 95-le; √ komisjoni 25. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 351/2002.
Clarified the references to ESA 95 in the context of the EDP by replacing the codes ‘B.9’ and ‘D.41’ with ‘EDP B.9’ and ‘EDP D.41’ respectively. √ Council Regulation (EC) No 2103/2005 of 12 December 2005, on the quality of statistical data in the context of the EDP. 
Selles selgitati viiteid ESA 95-le ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis, asendades koodid B.9 ja D.41 vastavalt koodidega EDP B.9 ja EDP D.41; √ nõukogu 12. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2103/2005, mis käsitleb statistiliste andmete kvaliteeti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames.
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (replaced amended Regula‐ tion No 3605/93). 
Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (asendas muudetud määrust nr (EÜ) nr 3605/93).
Amended by: √ Council Regulation (EU) No 679/2010 of 26 July 2010 amending Regulation (EC) No 479/2009 as regards the quality of statistical data in the context of the excessive deficit procedure. 
Muudetud järgmise õigusaktiga: √ nõukogu 26. juuli 2010. aasta määrus (EÜ) nr 679/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure, as amended by the Council. 
Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (nõukogu poolt muudetud).
Regulation (EC) No 1056/2005 of 27 June 2005 and Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011 – the corrective arm of the Stability and Growth Pact. 
27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1056/2005 ja 8. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1177/2011 – stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslik osa.
From the ‘Six‐pack’: √ Regulation (EU) No 1177/2011 of the European Parliament and of the Council of 8 November 2011 amend‐ ing Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure; √ Regulation (EU) No 1173/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the effective enforcement of budgetary surveillance in the euro area. 
Esimesest majanduse juhtimise paketist: √ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta; √ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal.
From the ‘Two‐pack’: √ Regulation (EU) No 473/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provi‐ sions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area. 
Kahest meetmest koosnevast paketist: √ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta.
Intergovernmental Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union (Fiscal Compact) – 2 March 2012. — — — — — — Annex I 
Majandus-ja rahaliidu valitsustevaheline stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping (fiskaalkokkulepe) – 2. märts 2012. – – – – – – I lisa
Annexes 85 Some examples of missing information in documents from the six Member States examined Missing information in the 2012, 2013 and 2014 April notifications For year N-1: — In one Member State: (i) some detailed data for the social security funds sub-sector and for local government (including the working balance) was missing for entities that are not part of local government and for other adjustments to local government data; (ii) no data was provided on the contribution to the debt level by long-term loans (increase and reduction) for all levels of general government (April 2012 only) or on the breakdown of shares and other equity for state and local government. — In another Member State, data were not provided for some sub-sectors (for the working balance, financial transactions included in the working balance and ‘other adjustments’ on state government, local government and social security funds). 
Lisad 85 Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides puudunud kohustusliku teabe kohta Puuduv teave 2012. aasta, 2013. aasta ja 2014. aasta aprilli teadetes Aasta N-1 kohta: – ühes liikmesriigis: i) puudus osa üksikasjalikest andmetest sotsiaalkindlustusfondide allsektori ja kohalike omavalitsuste kohta (sealhulgas jooksevsaldo) selliste üksuste puhul, mis ei kuulu kohalike omavalitsuste hulka, ning muude kohalike omavalitsuste andmete muutmiste kohta; ii) ei esitatud andmeid pikaajaliste laenude mõju kohta võlatasemele (suurenemine ja vähenemine) kõigil valitsemissektori tasanditel (üksnes 2012. aasta aprill) või riigi ja kohaliku omavalitsuse aktsiate ja muude omandiväärtpaberite jaotuse kohta. – Ühes teises liikmesriigis ei esitatud andmeid mõningate allsektorite kohta (jooksevsaldos sisalduvad piirkondliku valitsuse, kohaliku omavalitsuse ja sotsiaalkindlustusfondide finantstehingud ja „muud kohandused”).
For all levels of general government, most of the non-mandatory details requested were missing. 
Valitsemissektori kõigil tasanditel puudus enamik küsitud täpsustustest, mille esitamine ei ole kohustuslik.
Missing data on trade credits and advances (AF.71 L) in table 4 In one Member State no data was provided until 2009, and in another there was none before 2011. 
Puuduvad andmed kaubanduskrediitide ja ettemaksete kohta (AF.71 L) tabelis 4 Ühes liikmesriigis ei esitatud andmeid kuni 2009. aastani ja teises puudusid andmed kuni 2011. aastani.
Examples of incomplete information: (i) four Member States sent incomplete data on capital injections, or none at all, for all years, and one Member State for year N-1; (ii) three Member States sent an incomplete table 4 (Breakdown of other accounts receivable/payable reported in EDP tables); (iii) although completeness has improved, two Member States sent incomplete tables 5 (Taxes and social contributions: other accounts receivable/ payable of general government), 8 (Central government claims, debt cancellation) and 9 (Guarantees). 
Näiteid puuduliku teabe kohta: i) nelja liikmesriigi kõigi aastate ning ühe liikmesriigi aasta N-1 andmed kapitalisüstide kohta olid ebapiisavad või puudusid täiesti; ii) kolm liikmesriiki saatsid poolikult täidetud tabeli 4 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelites esitatud muude saadavate/makstavate arvete jaotus); iii) kuigi andmete täielikkus on paranenud, saatsid kaks liikmesriiki poolikult täidetud tabeli 5 (maksud ja sotsiaalmaksed: valitsemissektori muud saadavad/makstavad arved), tabeli 8 (valitsemissektori nõuded, võlgade kustutamine) ja tabeli 9 (tagatised).
Other information During 2008-2014, one Member State did not send the bridge tables1 and the inventory as requested, and three Member States submitted after the deadline. 
Muu teave Perioodil 2008–2014 ei saatnud üks liikmesriik koondtabeleid1 ega andmeid, nagu oli nõutud, ning kolm liikmesriiki esitasid need pärast tähtaega.
The EDP inventories were due by December 2013, but two Member States sent them after the deadline – one in April and the other in November 2014. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete esitamise tähtaeg oli 2013. aasta detsember, kuid kaks liikmesriiki saatsid need pärast tähtaja möödumist – üks 2014. aasta aprillis ja teine novembris.
1 Bridge tables show the correspondence between the items in the public accounts and the ESA classifications. 
1 Koondtabelid näitavad avaliku sektori raamatupidamise ja ESA klassifikatsiooniüksuste vahelist kooskõla.
Source: ECA, based on Eurostat information. 
Allikas: kontrollikoda Eurostati teabe alusel.
Annexes 86 Some examples of classification weaknesses in documents from the six Member States examined Main cases not fully compliant with ESA 95 but accepted by Eurostat ο in three Member States, the statistical register of public units did not provide exhaustive coverage, mainly at local government level; ο one Member State took a prudent approach, that is, automatically allocated to the general government sector – as ancillary units – all public units where sales to general government represented more than 80 % of total revenue, and applied the 50 % criterion to the remaining public units. 
Lisad 86 Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides esinenud liigitamisprobleemide kohta Peamised juhtumid, mille puhul puudus kooskõla ESA 95­ga, kuid mida Eurostat aktsepteeris ο kolmes liikmesriigis ei olnud avaliku sektori üksuste statistiline register täielik, seda peamiselt kohaliku omavalitsuse tasandil; ο üks liikmesriik kasutas kaalutletud lähenemisviisi, mis tähendab, et kõik avaliku sektori üksused, mille müük valitsemissektorile oli suurem kui 80% kogutulust, liigitati automaatselt valitsemissektorisse täiendavate üksustena ja ülejäänutele kohaldati 50% kriteeriumi.
The prudent approach is an automatic criterion that does not take into consideration the activity of the unit (type of services provided) or other conditions, such as tendering and market. 
Kaalutletud lähenemisviisi puhul on tegemist automaatse kriteeriumiga, mis ei võta arvesse üksuse tegevust (pakutavate teenuste tüüpi) või muid tingimusi, näiteks hanked ja turg.
The accounting rules do not specify what is to be done in these cases. 
Arvepidamiseeskirjades ei ole täpsustatud, mida sel juhul teha.
Moreover, some units were classified on a group basis (e.g. hospitals) instead of being classified individually according to their market/non-market nature; ο one Member State took a prudent approach, but only with units below a certain size; for these units the 50 % criterion was applied so as to exclude ‘other revenue’ from sales and include all types of taxes in the cost of production. 
Lisaks olid mõned üksused liigitatud grupipõhiselt (näiteks haiglad), selmet liigitada need individuaalselt vastavalt nende turupõhisele või turuvälisele olemusele; ο üks liikmesriik kasutas kaalutletud lähenemisviisi, kuid üksnes teatud suurusest väiksemate üksuste puhul. Nende suhtes kohaldati 50% kriteeriumi nii, et müügikäibest arvati välja „muud tulud” ja arvestati kõiki maksuliike tootmiskuludena.
This was done because the Member State was unable to identify the subsidies to deduct from sales. 
See toimus nii põhjusel, et liikmesriik ei suutnud kindlaks määrata toetusi, mida käibest maha arvata.
However, although all taxes were included on the costs side, according to the accounting rules only ‘other taxes on production’ should have been included. 
Ehkki kõiki makse kajastati kulude poolel, oleks arvepidamiseeskirjade kohaselt tulnud arvestada üksnes muid tootmiskulusid.
Main weaknesses in the classification of public institutional units ο one Member State classified the supervisory unit for financial markets, which is an institutional unit, within the general government sector. 
Avaliku sektori institutsionaalsete üksuste liigitamise peamised puudused ο üks liikmesriik liigitas finantsturgude järelevalveüksuse, mis kuulub institutsionaalsete üksuste hulka, valitsemissektorisse.
According to ESA 95, units of this kind should be classified outside general government (namely, as financial auxiliaries within the financial corporations sector). 
ESA 95 kohaselt tuleb sedalaadi üksused liigitada väljapoole valitsemissektorit (täpsemalt finantsettevõtete sektorisse kuuluvateks finantsvahendusettevõteteks).
Other Member States correctly classified these institutional units outside general government; ο in one Member State we examined public units that were non-market and had been reclassified in October 2014 following the ESA 2010 benchmark revision. 
Teised liikmesriigid liigitasid need institutsionaalsed üksused õigesti valitsemissektorist väljapoole; ο ühes liikmesriigis kontrollis kontrollikoda avaliku sektori üksusi, mis olid turuvälised ja mis olid 2014. aasta oktoobris pärast ESA 2010 võrdlusaluse ülevaatamist ümber liigitatud.
The Member State had reclassified a total of 158 public units in the general government sector, 20 because of the new ESA 2010 rules and the remaining 138 as part of a normal benchmark revision. 
Kokku oli liikmesriik valitsemissektoris ümber liigitanud 158 avaliku sektori üksust, neist 20 uute ESA 2010 eeskirjade tõttu ja ülejäänud 138 tulenevalt tavapärasest võrdlusaluse ülevaatamisest.
The second group would have been reclassified within the general sector if they had previously been analysed correctly. 
Teine rühm oleks valitsemissektorisiseselt ümber liigitatud, kui neid oleks varem õigesti analüüsitud.
Other weaknesses ο In relation to the procedures and timing for analysing and (re)classifying units within/outside the general government sector, we found different approaches in the six Member States: (i) two Member States analyse and (re)classify units every five years under successive benchmark revisions, but monitors new units every year. 
Muud puudused ο Kontrollikoda leidis kuues liikmesriigis erinevaid lähenemisviise seoses valitsemissektori sees ja sellest väljaspool olevate üksuste analüüsimise ning (ümber)liigitamise menetluste ja ajastamisega: i. kaks liikmesriiki analüüsivad ja liigitavad üksusi (ümber) iga viie aasta järel võrdlusaluse järjestikuste läbivaatamiste raames, kuid teevad igal aastal uute üksuste üle järelevalvet.