The Commission applied its preventive measures and financial corrections in a proportionate manner in the 2007‐2013 period The Commission’s corrective measures put pressure on Member States to address weaknesses in their management and control systems The Commission faced difficulties in monitoring the Member States’ implementation of financial corrections and assessing the long‐term effects of the Commission’s corrective measures The Commission’s reporting on preventive measures and financial corrections makes it difficult to get a comprehensive and analytical overview Regulatory provisions for the 2014‐2020 period significantly strengthened the Commission’s position in protecting the EU budget from irregular expenditure Reporting on financial corrections integrated in the annual assurance package and examined by the audit authority Legal provisions introduced for the 2014‐2020 period give more power to the Commission to protect the EU budget Increased legal certainty due to setting rules as regulations rather than guidance 67‐81 82‐98 99‐111 112‐121 122‐140 123‐126 127‐138 139‐140 Conclusions and recommendations Annex I ‐ Commission processes for preventive measures and financial corrections Annex II ‐ Comparison of regulatory provisions: 2000‐2006, 2007‐2013 and 2014‐2020 periods Annex III ‐ Scenarios for the impact of financial corrections Annex IV ‐ Commission’s preventive measures and financial corrections per Member State for the 2007‐2013 programme period as at end 2015 Annex V ‐ Assurance system in cohesion for the 2007‐2013 and the 2014‐2020 programme periods The Commission’s replies 141‐150 3 
Mõisted ja lühendid Kokkuvõte Sissejuhatus Punkt I–XV 1–34 1–9 1–3 4–9 10–28 14–17 18–25 26–28 29–33 30–31 32–33 34 35–39 40–140 40–57 40–45 46–51 52–57 58–121 59–66 SISUKORD Ühtekuuluvuspoliitika on ELi peamine investeeringute rahastamise allikas Poliitikavaldkonna eesmärgid, eelarve ja vahendid Ühtekuuluvuspoliitika juhtimis-ja kontrollisüsteem Komisjoni meetmed ELi eelarve kaitsmiseks ühtekuuluvusvaldkonnas Ennetusmeetmed: maksetähtaja edasilükkamine ja maksete peatamine Komisjoni finantskorrektsioonid Alusetult makstud summade tagasinõudmine liikmesriikide poolt Finantskorrektsioonid on peamine sisend ELi eelarvest makstavate maksete jääkriski kindlaksmääramiseks ühtekuuluvusvaldkonnas Kavade iga-aastased veamäärad komisjoni kinnitatud tegevuste esindusliku valimi jaoks Kumulatiivse allesjäänud riskimäära arvutamine komisjoni poolt Euroopa Kontrollikoja varasem eriaruanne komisjoni meetmete kohta ELi eelarve kaitsmiseks Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Juba perioodil 2000–2006 tehti finantskorrektsioonide tõttu paljudes ERFi ja ESFi kavades ning ÜFi projektides netokorrektsioone Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid moodustasid 8,616 miljardit eurot ehk 3,8 % ERFi, ÜFi ja ESFi kogueelarvest Perioodi 2000–2006 netofinantskorrektsioonide maht oli 2,423 miljardit eurot ehk 1,1 % kogu eelarvest Komisjoni hinnangut puuduste ja finantskorrektsioonide kohta kinnitas sisuliselt ka Euroopa Kohus Komisjon kasutas perioodil 2007–2013 järjest enam ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone Perioodil 2007–2013 kasutas komisjon ELi eelarve kaitsmiseks enda käsutuses olevaid meetmeid ulatuslikumalt kui varem 2 Perioodil 2007–2013 kohaldas komisjon ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone proportsionaalselt Komisjoni parandusmeetmed survestavad liikmesriike kõrvaldama oma juhtimis-ja kontrollisüsteemide puudusi Komisjonil oli raskusi järelevalve tegemisel selle üle, kuidas liikmesriigid finantskorrektsioone rakendavad, ning komisjoni parandusmeetmete pikaajalise mõju hindamisel Ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone käsitleva komisjoni aruandluse põhjal oli keeruline saada olukorrast igakülgset analüütilist ülevaadet Perioodi 2014–2020 õigusnormid tugevdasid märkimisväärselt komisjoni positsiooni ELi eelarve kaitsmisel õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest Finantskorrektsioone käsitlev aruandlus on integreeritud iga-aastasesse kinnituspaketti ning selle vaatab läbi auditeerimisasutus Perioodiks 2014–2020 kehtestatud õigusnormid annavad komisjonile rohkem volitusi ELi eelarve kaitsmisel Suurem õiguskindlus tänu eeskirjade sätestamisele õigusnormidena, mitte suunistena Järeldused ja soovitused I lisa.