natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example one organisation allocates the resources to 79 second level organisations on the basis of a factor called ‘coefficients K’ which is determined ‘according to certain criteria: population of the department, number of jobseekers, number of long-term jobseekers, number of recipients of minimum welfare income for the unemployed’. 
Näiteks eraldab üks organisatsioon vahendeid 79-le teise tasandi organisatsioonile nn koefitsiendi K alusel, mis määratakse kindlaks teatavate kriteeriumide järgi: departemangu elanikkond, tööotsijate arv, pikaajaliste tööotsijate arv, toimetulekutoetuse saajate arv.
Another organisation distributes the food to 98 federations proportionally to the number of beneficiaries declared. 
Üks teine organisatsioon jaotab toitu 98 föderatsioonile proportsionaalselt deklareeritud abisaajate arvuga.
The distribution of the foodstuffs to the final recipients by the charitable organisations and the frequency of deliveries are based on their own criteria and logistical capacities. 
Toiduainete jaotamine heategevusorganisatsioonide poolt lõplikele abisaajatele ja tarnete sagedus põhineb nende endi kriteeriumidel ja logistilisel suutlikkusel.
In some cases charitable organisations suggest certain criteria. 
Mõnel juhul soovitavad heategevusorganisatsioonid teatavaid kriteeriume.
For example in Poland one organisation has proposed some standards for each delivery to an individual, e.g. milk at least 15 l per person and delivery, flour at least 5 kg per person and delivery. 
Näiteks Poolas on üks organisatsioon esitanud mõned standardid ühekordse tarne puhul üksikisikule, nt piima vähemalt 15 liitrit inimese ja tarne kohta, jahu vähemalt 5 kg inimese ja tarne kohta.
In most of the cases the charitable organisations distribute whatever they have received on the basis of their own criteria and in some cases on the principle of equal treatment of the persons in need, i.e. the quantity of the available products is distributed in equal parts to each person adhered to the organisation or requesting the aid. Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Enamikul juhtudel jaotavad heategevusorganisatsioonid saadud tooted oma kriteeriumide ja mõnel juhul puudustkannatavate isikute võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, st kättesaadavate toodete kogus jaotatakse võrdsetes osades kõigile organisatsiooni alla kuuluvatele või abi taotlevatele inimestele. Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Specifically, in the entire distribution chain there are no common standards, guidelines or indications at Community or national level concerning the quantity and the variety of products to be distributed per person. 
Täpsemalt öeldes puuduvad kogu jaotusahelas ühtsed standardid, juhised või tunnusmärgid ühe inimese kohta jaotatavate toodete koguse ja valiku kohta ühenduse või liikmesriigi tasandil.
The Court found that the quantities distributed per person in each Member State and among the charitable organisations of the same Member State, differ considerably. 
Kontrollikoda leidis, et ühe inimese kohta jaotatud kogused igas liikmesriigis ja sama liikmesriigi heategevusorganisatsioonide vahel erinevad oluliselt.
Such a diverse approach increases the risk of negligible impact and leads to unequal treatment between final recipients of the aid (see Box 11). 
Selline vastuoluline lähenemisviis suurendab mittearvestatava mõju ohtu ja viib lõplike abisaajate ebavõrdse kohtlemiseni (vt 11. selgitus).
Annex III shows the products and quantities allocated by Member State and per final recipient for the annual plan 2005, for which data on final recipients are available. 
III lisas näidatakse liikmesriikide eraldatud tooteid ja koguseid ning tooteid ja koguseid lõpliku abisaaja kohta vastavalt aastaplaanile 2005, mille kohta on lõplike abisaajate andmed kättesaadavad.
23 BOX 11 Organisation 2006 2007 A 1,71 kg/person 9,68 kg/person B 2,29 kg/person 14,44 kg/person EXAMPLES OF QUANTITIES OF PRODUCTS DISTRIBUTED PER PERSON Spain: Distribution statistics for the 2007 plan show that on average 49,88 kg of products per registered recipient were distributed; with a minimum of 28,24 kg/person in one food bank and a maximum of 89,16 kg/person in another. 
23 11. SELGITUS Organisatsioon 2006 2007 A 1,71 kg inimese kohta 9,68 kg inimese kohta B 2,29 kg inimese kohta 14,44 kg inimese kohta NÄITEID ÜHE INIMESE KOHTA JAOTATUD TOODETE KOGUSTEST Hispaania: 2007. aasta jaotusplaani statistika näitab, et keskmiselt jaotati registreeritud abisaaja kohta 49,88 kg tooteid; minimaalselt 28,24 kg inimese kohta ühes toidupangas ja maksimaalselt 89,16 kg inimese kohta teises.
Italy: Two organisations active in the same area distributed the following quantities of pasta to their beneficiaries: Poland: The annual average distribution per person (2006) was: 24,95 kg by one designated organisation; 12,59 kg by another organisation. 
Itaalia: Kaks samas piirkonnas tegutsevat organisatsiooni jaotasid oma abisaajatele pastat järgmistes kogustes: Poola: 2006. aastal jaotati keskmiselt inimese kohta: 24,95 kg ühe kindlaksmääratud organisatsiooni poolt; 12,59 kg teise organisatsiooni poolt.
A third organisation distributed 6,72 kg per person in the region of Dolnoslaskie, while in the region of Lodzkie it distributed 78,03 kg per person. Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Kolmas organisatsioon jaotas 6,72 kg inimese kohta Dolnoslaskie piirkonnas, samal ajal kui Lodzkie piirkonnas jaotati inimese kohta 78,03 kg. Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Member States and the Commission share the responsibility to ensure that the programme is effective. 
Liikmesriigid ja komisjon vastutavad ühiselt programmi mõjususe tagamise eest.
Article 27 of the Financial Regulation (EC, Euratom) No 1605/200225 provides among others that specific, measurable, achievable, relevant and timely objectives shall be set for all sectors of activity covered by the EU budget. 
Finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 2725 on muuhulgas sätestatud, et kõigile ELi eelarvest rahastatavatele tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid.
The Court found that the objectives stipulated by the governing Community regulations, which are essentially high-level global objectives, have not been further developed and detailed into workable, measurable targets or sub-objectives. 
Kontrollikoda leidis, et reguleerivates ühenduse määrustes sätestatud eesmärke, mis on oma olemuselt kõrgetasemelised üldeesmärgid, ei ole edasi arendatud ja üksikasjalikult määratletud, nii et need oleksid teostatavad ja mõõdetavad eesmärgid või alaeesmärgid.
Given this vagueness in the objectives, it is not surprising that, notwithstanding the legal obligation26, neither the Commission nor the Member States have set any performance indicators to monitor the achievement of objectives27. 
Arvestades eesmärkide ebamäärasust, ei ole üllatav asjaolu, et hoolimata õiguslikust kohustusest26, ei ole komisjon ega liikmesriigid määranud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks mingeid tulemusnäitajaid27.
Community regulations require that Member States transmit to the Commission a report on the implementation of the plan not later than 30 of June each year (n+1). 
Ühenduse määrustes nõutakse, et liikmesriigid esitavad komisjonile plaani täitmise aruande hiljemalt 30. juuniks igal aastal (n+1).
It should provide important information on the implementation of the plan and its verification28. 
See peaks sisaldama olulist teavet plaani täitmise ja selle kontrollimise kohta28.
25 OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. 
25 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
26 Article 27 of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002, Financial Regulation, provides that achievement of objectives shall be monitored by performance indicators for each activity and information shall be provided by the spending authorities to the budgetary authority. 
26 Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmääruse) artiklis 27 on sätestatud, et eesmärkide saavutamist jälgitakse tegevuskohaste tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe.
Such information, as referred to in Article 33(2)(d), shall be provided annually and at the latest in the documents accompanying the preliminary draft budget. 
Selline artikli 33 lõike 2 punktis d osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt esialgsele eelarveprojektile lisatavates dokumentides.
27 In some Member States visited the opinion was expressed that the social objectives set by the Community regulations are more of a ‘philosophical nature’ than real measurable objectives. 
27 Mõnes külastatud liikmesriigis avaldati arvamust, et ühenduse määrustes määratud sotsiaalsed eesmärgid on pigem filosoofilist laadi kui reaalsed mõõdetavad eesmärgid.
28 The Report should indicate the amounts of products withdrawn from intervention stocks, the type, quantity and value of goods distributed, the transport and transfer costs and the number of recipients. 
28 Aruandes tuleks näidata sekkumisvarudest kõrvaldatud toodete kogused, jaotatud kauba liik, kogus ja väärtus, transpordi-ja üleandmise kulud ja abisaajate arv.
The report should also specify the verification measures applied and the type and number of checks carried out, the results obtained and any cases of penalties imposed. 
Samuti tuleks aruandes määrata kindlaks kohaldatavad kontrollimeetmed ja teostatud kontrollide liik ja arv ning mis tahes määratud sanktsioonide juhud.
It should also include the number of recipients over the course of the year (Article 10 of Regulation (EEC) No 3149/92). 
Aruanne peaks sisaldama ka saajate arvu vastaval majandusaastal (määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikkel 10).
24 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
24 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
The Court examined the reports required to be sent by the Member States for the period under audit and found that reports are sometimes late or incomplete. 
Kontrollikoda kontrollis liikmesriikidelt auditeerimisperioodil nõutavaid aruandeid ja leidis, et aruanded esitatakse mõnikord hilinemisega või puudulikult.
Additionally, there was no evidence that the Commission makes a proper analysis and use of them. 
Lisaks puudusid tõendid, et komisjon neid nõuetekohaselt analüüsib või kasutab.
The auditors also found that the figures on final recipients provided in the report are in many cases estimations made by the charitable organisations and are not based on common standards or definitions of beneficiaries or criteria (recipients are recorded irrespectively of the frequency and the type and quantity of food received)29. 
Samuti leidsid audiitorid, et aruandes esitatud arvandmed lõplike abisaajate kohta on paljudel juhtudel heategevusorganisatsioonide hinnangud ja ei põhine abisaajate ühtsetel standarditel või määratlustel või kriteeriumidel (abisaajad on registreeritud sõltumata toidu saamise sagedusest ning saadud toidu liigist ja hulgast)29.
ESTIMATION OF BUDGETARY APPROPRIATIONS AND ALLOCATION OF RESOURCES BETWEEN MEMBER STATES 54. 
EELARVEASSIGNEERINGUTE HINDAMINE JA VAHENDITE JAOTAMINE LIIKMESRIIKIDE VAHEL 54.
The Court analysed the procedure used by the Commission to establish the budgetary appropriations necessary for the implementation of the programme and the allocation of resources amongst Member States. 
Kontrollikoda analüüsis menetlust, mida komisjon kasutas programmi rakendamiseks vajalike eelarveassigneeringute kehtestamiseks, ja vahendite jaotamist liikmesriikide vahel.
The budgetary appropriations are allocated to the Member States based on two criteria: (a) the first is the needs communicated by the Member States plus the administrative costs (1 %) and the transport costs (4 % and 4,5 % from 2008); and (b) the second is the population considered ‘at risk of poverty’, as a percentage of the entire population of each Member State. 
Eelarveassigneeringud jaotatakse liikmesriikide vahel kahe kriteeriumi alusel: a) liikmesriikide edastatud vajadused ning halduskulud (1 %) ja transpordikulud (4 %, alates 2008. aastast 4,5 %); b) hinnangulise vaesuseohus elanikkonna osakaal iga liikmesriigi kogu elanikkonnast.
Taking into consideration both criteria the final allocations to the Member States are adjusted to the available budgetary appropriations. 
Võttes arvesse mõlemat kriteeriumi, kohandatakse liikmesriikidele tehtavad lõplikud eraldised olemasolevate eelarveassigneeringutega.
However, the second criterion does not necessarily result in the most effective use of the resources over the EU as a whole. 
Teise kriteeriumi alusel ei toimu vahendite kasutamine üle kogu ELi tervikuna siiski alati kõige mõjusamalt.
Those classified under this category in a relatively high income country are likely to be better off than many people falling outside the classification in countries with low income per capita. 
Need, keda liigitatakse nimetatud kategooria alla suhteliselt kõrge sissetulekuga riigis, on tõenäoliselt paremas olukorras kui paljud nimetatud kategooria alla mittekuuluvad inimesed riigis, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal.
29 In one Member State, the auditors also found errors in the number of recipients communicated by the charitable organisations. 
29 Ühes liikmesriigis leidsid audiitorid ka vigu heategevusorganisatsioonide poolt edastatud abisaajate arvus.
25 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
25 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Notwithstanding the provisions of the Regulation30 that Member States’ reports on the execution of the annual plans are taken into consideration when allocating resources among the Member States, the Court found evidence that this had been done in only one case. 
Vaatamata määruse sätetele30, mille kohaselt võetakse vahendite jaotamisel liikmesriikide vahel arvesse liikmesriikide aastaplaanide täitmise aruandeid, leidis kontrollikoda tõendeid, et seda tehti ainult ühel juhul.
Additionally, the criteria used to allocate resources do not consider elements of the population not included in the statistical definition, e.g. non-registered immigrants and refugees. 
Lisaks ei arvestata vahendite eraldamiseks kasutatud kriteeriumide puhul statistilise määratlusega hõlmamata elanikkonda, nt registreerimata sisserändajad ja põgenikud.
With regard to the annual needs notified to the Commission by the Member States, in general they are estimations fixed at the higher level of the managing bodies, without necessarily consulting the charitable organisations involved. 
Liikmesriikide komisjonile teatatud aasta vajadused on tavaliselt hinnangud, mis on tehtud haldusasutuste kõrgemal tasandil, ilma et oleks konsulteeritud asjassepuutuvate heategevusorganisatsioonidega.
This means that the resources requested are not based on real needs and rather reflect anticipated possible allocations. 
See tähendab, et taotletud vahendid ei põhine tegelikel vajadustel ja kajastavad pigem oodatavaid võimalikke assigneeringuid.
30 Article 2(1) of Regulation (EEC) No 3149/92 stipulates that for the purposes of allocating the resources among Member States, the Commission shall take account of the best estimates of the number of most deprived persons in the Member States concerned and of how operations were carried out and the uses to which resources were put in previous financial years, on the basis in particular of the reports provided for in Article 10 of the same Regulation. 
30 Määruse (EMÜ) nr 3149/92 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et ettenähtud vahendite jaotamisel liikmesriikide vahel võtab komisjon arvesse kõige usaldatavamaid kalkulatsioone enim puudustkannatavate isikute arvu kohta asjaomastes liikmesriikides, samuti plaani rakendamiskogemusi ja nende toodete kasutamist, millele eraldati vahendeid varasematel aastatel, eelkõige nende aruannete alusel, mis on sätestatud sama määruse artiklis 10.
26 BOX 12 Year 2006 2007 2008 Number of participating Member States 15 18 19 Estimated needs (million euro) 307,2 338,7 313,9 Allocated financial resources (million euro) 259,4 258,9* 294,5** Percentage 84 % 76,4 % 93,8 % NEEDS AND ALLOCATION OF RESOURCES The needs are expressed in quantities of products in intervention stocks and their value is estimated by the Commission using the buying-in price. 
SELGITUS Aasta 2006 2007 2008 Osalevate liikmesriikide arv 15 18 19 Hinnangulised vajadused (miljonit eurot) 307,2 338,7 313,9 Eraldatud rahalised vahendid (miljonit eurot) 259,4 258,9* 294,5** Protsent 84 % 76,4 % 93,8 % VAJADUSED JA VAHENDITE ERALDAMINE Vajadused väljenduvad sekkumisvarudes olevate toodete kogustena ja komisjon hindab nende väärtust sisseostuhinna alusel.
The table below shows the needs expressed by the participating Member States in financial terms and the total financial resources made available by the Commission (administrative and transport cost included). 
Järgnevas tabelis esitatakse osalevate liikmesriikide vajadused rahalises väljenduses ja komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud rahalised vahendid kokku (kaasa arvatud haldus-ja transpordikulud).
Needs of Member States compared to allocations: * Initial allocation. ** Before the increase of the allocation by 10 million euro decided in February 2008. Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Liikmesriikide vajadused võrrelduna assigneeringutega: * Esialgne assigneering. ** Enne assigneeringu suurenemist 10 miljoni euro võrra, mis otsustati veebruaris 2008. Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
The Court compared the needs notified by the Member States with the financial allocations made and also analysed (see Annex IV) the quantities of products in intervention stocks requested, as needed for the implementation of the plans, and those allocated by the Commission. 
Kontrollikoda võrdles liikmesriikide teatatud vajadusi lõplike assigneeringutega ja analüüsis samuti (vt IV lisa) sekkumisvarudest taotletud toodete koguseid, mida oli vaja plaani täitmiseks, ja komisjoni poolt eraldatud toodete koguseid.
The amounts allocated in the last 3 years were lower than requested (see Box 12). 
Kolme viimase aasta jooksul eraldatud summad olid taotletust väiksemad (vt 12. selgitus).
In relation to products and quantities, the Member States very often did not obtain what they demanded. 
Väga sageli ei saanud liikmesriigid kätte neid tooteid ja koguseid, mida olid taotlenud.
In addition certain Member States were allocated products they initially did not request (e.g. butter and sugar in 2006 and 2007) and were not allocated products they did request (e.g. rice and butter in 2007). 
Lisaks eraldati teatavatele liikmesriikidele tooteid, mida need ei olnud esialgselt taotlenud (nt või ja suhkur 2006. ja 2007. aastal), ja neile ei eraldatud taotletud tooteid (nt riis ja või 2007. aastal).
This calls into question the effectiveness of the programme in meeting expected needs. 
See seab kahtluse alla programmi mõjususe eeldatud vajaduste rahuldamisel.
TENDERING PROCEDURES NEED IMPROVING AND HARMONISING 60. 
PAKKUMISMENETLUSI TULEB PARANDADA JA ÜHTLUSTADA 60.
For the procurement of the final products to be distributed, the competent national authorities are required to issue an invitation to tender. 
Jaotatavate lõpptoodete hankimiseks on pädevad riigiasutused kohustatud esitama pakkumiskutse.
This procedure is valid for the two main types of supplies necessary for the implementation of the plan: (a) products withdrawn from intervention stocks in unprocessed form or after packaging and/or processing; and (b) final products mobilised on the market and paid for either in the form of products withdrawn from intervention stocks (bartering) or in monetary value. 
Nimetatud menetlus kehtib kahe peamise plaani täitmiseks vajaliku tarneliigi puhul: a) sekkumisvarudest pärit töötlemata või hiljem pakendatud ja/või töödeldud tooted; b) turult hangitud lõpptooted, mille eest on tasutud kas sekkumisvarudest pärit toodetega (kaubavahetustehing) või rahaliste vahenditega.
The Court analysed the procedures applied for the procurement of the final products to be supplied to charitable organisations for distribution in the Member States audited and examined a sample of tenders organised in the last years both for using products available in the intervention stocks and for direct purchase of products on the market. 
Kontrollikoda analüüsis menetlusi, mida kasutati auditeeritud liikmesriikides heategevusorganisatsioonidele jaotamiseks tarnitavate lõpptoodete hankimiseks, ja kontrollis viimastel aastatel korraldatud pakkumiste valimit, mis hõlmas nii sekkumisvarudest kättesaadavaid tooteid kui ka toodete ostmist otse turult.
27 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
27 Eriaruanne nr 6/2009 – Euroopa Liidu toiduabi puudustkannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine
Certain regulatory requirements concerning the tendering procedures to be applied are set in Regulation (EEC) No 3149/92 (e.g. type of products to be mobilised on the market, content of the invitation to tender, restrictions, etc.). 
Teatavad kohaldatavaid pakkumismenetlusi reguleerivad nõuded on sätestatud määruses (EMÜ) nr 3149/92 (nt turult hangitavate toodete liik, pakkumiskutse sisu, piirangud, jne).
The same Regulation requires that invitations to tender shall guarantee equal access to all operators established in the Community. 
Samas määruses on nõutud, et pakkumiskutsete puhul tagatakse võrdne juurdepääs kõigile ühenduses registreeritud ettevõtjatele.
Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council31 establishes the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ31 kehtestatakse ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kooskõlastamise kord.
In addition specific Community Regulations are in force for the sale of products held by intervention agencies32. 
Lisaks kehtivad sekkumisametite valduses olevate toodete müümise kohta ühenduse erimäärused32.
However, neither Regulation (EEC) No 3730/87 nor Regulation (EEC) No 3149/92, as regularly amended, make any precise reference to the legal basis for the tenders to be organised by the Member States. 
Ei määruses (EMÜ) nr 3730/87 ega määruses (EMÜ) nr 3149/92, mida regulaarselt muudetakse, ei viidata täpselt liikmesriikide poolt korraldatavate pakkumiste õiguslikule alusele.
The Court’s auditors found that tendering procedures are organised by all Member States audited. 
Kontrollikoja audiitorid leidsid, et pakkumismenetlusi korraldatakse kõigis auditeeritud liikmesriikides.
Member States carry out the tendering procedures on the basis of the national legislation under conditions which do not always guarantee the transparency and equal access of operators at EU level. 
Liikmesriigid korraldavad pakkumismenetlusi siseriiklike õigusaktide alusel ja tingimustel, mis ei taga alati läbipaistvust ja ettevõtjate võrdset juurdepääsu ELi tasandil.