natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An assessment of progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 will be part of the project that the Commission is about to start a study on the progress of implementation of land and soil-related SDGs at EU level (with a particular focus on Land Degradation Neutrality target). 
Edusamme, mida tehakse selles suunas, et täita kohustus tagada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus, hinnatakse uuringu raames, mille komisjon peagi algatab, et vaadelda edusamme maa ja mullaga seotud kestliku arengu eesmärkide elluviimisel ELi tasandil (keskendudes eeskätt mulla degradeerumise neutraalsuse eesmärgile).
This project will also analyse the approaches at national and possible convergences at EU level. 
analüüsitakse ka liikmesriikide tasandil rakendatavaid lähenemisviise ja võimalikku lähenemist ELi tasandil.
Recommendation 3 – Achieving land degradation neutrality in the EU by 2030 (a) The Commission accepts this recommendation The Commission expects that the study about to start will partially contribute to defining actions at EU and Member State level that will bring about land degradation neutrality by 2030. 
3. soovitus: saavutada ELis 2030. aastaks mulla degradeerumise neutraalsus a) Komisjon nõustub selle soovitusega. Komisjon loodab, et uuring, millega üsna pea alustatakse, aitab määrata kindlaks ELi ja liikmesriikide tasandi meetmed, mis viivad aastaks 2030 välja mulla degradeerumise neutraalsuseni.
However additional work and further discussions with Member States, the other EU institutions and with stakeholders will be needed. 
Vaja on siiski lisatööd ning täiendavaid arutelusid liikmesriikide, teiste ELi institutsioonide ja sidusrühmadega.
This discussion will also take into account that Member States are responsible for the implementation of their own commitments on SDG targets. 
Neil aruteludel võetakse arvesse ka seda, et liikmesriigid peavad täitma kohustused, mille nad on võtnud seoses kestliku arengu eesmärkidega.
It also has to be mentioned that addressing desertification as such is not a primary objective of many EU policies, like cohesion policy, subsequently for such policies there is no legal basis for such detailed reporting requirements. (b) The Commission accepts this recommendation The Commission intends to provide guidance to Member States and enable the dissemination of good practices. 
Märkida tuleb ka seda, et paljudes poliitikavaldkondades, näiteks ühtekuuluvuspoliitikas, ei ole kõrbestumise probleemi lahendamine peamine eesmärk, seega ei ole nendes valdkondades selliste üksikasjalike teavitamisnõuete jaoks õiguslikku alust. b) Komisjon nõustub selle soovitusega. Komisjonil on kavas anda liikmesriikidele suuniseid ja võimaldada levitada häid tavasid.
Actions to this effect will be supported by the aforementioned study about to be launched that is expected to end by mid-2020. (c) The Commission accepts this recommendation 9 
Selleks võetavaid meetmeid toetab eespool nimetatud peagi algav uuring, mis peaks lõppema 2020. aasta keskpaigaks. c) Komisjon nõustub selle soovitusega.
It should however be noted that only 13 EU Member States declared them affected by desertification under the UNCCD and are therefore bound to prepare national action plans on desertification. 
Tuleks siiski märkida, et ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni alusel kuulutas end kõrbestumisest mõjutatuks vaid 13ELi liikmesriiki, kes on seetõttu kohustatud koostama kõrbestumist käsitleva riikliku tegevuskava.
Furthermore, also the Land Degradation Neutrality (LDN) target setting programme of UNCCD is voluntary and so far only one Member State (Italy) is engaged in this process. 
Peale selle on kõnealuse konventsiooni mulla degradeerumise neutraalsuse eesmärgi kehtestamise programm vabatahtlik ja seni on kaasatud sellesse protsessi vaid üks liikmesriik (Itaalia).
More Member States might decide to establish national action plans to achieve land degradation neutrality by 2030 and for this they may request support from the Commission and/or from the UNCCD LDN setting programme. 
Otsuse kehtestada riiklik tegevuskava, et saavutada 2030. aastaks mulla degradeerumise neutraalsuse eesmärk, võib teha rohkem liikmesriike ning selle jaoks võivad nad taotleda komisjonilt ja/või konventsiooni asjaomase programmi raames toetust.
It is therefore difficult to anticipate how many Member States will be willing to do so and when this process will start and end. 10 
On keeruline prognoosida, kui palju liikmesriike soovib seda teha ning millal see protsess algab ja lõpeb. 10
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 15.11.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 27.9.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 14.11.2018 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 13.12.2018 PDF ISBN 978-92-847-1509-1 1977-5679 doi:10.2865/801468 QJ-AB-18-031-EN-N HTML ISBN 978-92-847-1518-3 1977-5679 doi:10.2865/425778 QJ-AB-18-031-EN-Q 
Sündmus Kuupäev Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.11.2017 Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 27.9.2018 Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 14.11.2018 Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 13.12.2018 PDF ISBN 978-92-847-1500-8 1977-5652 doi:10.2865/555084 QJ-AB-18-031-ET-N HTML ISBN 978-92-847-1506-0 1977-5652 doi:10.2865/3319 QJ-AB-18-031-ET-Q
It is a growing threat in the EU. 
See on ELis suurenev oht.
The long period of high temperatures and low rainfall in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
Pikk, kuum ja vähese vihmaga periood 2018. aasta suvel tuletas meile meelde, kui tõsine see probleem on.
Climate change scenarios indicate an increasing vulnerability to desertification in the EU throughout this century, with increases in temperatures and droughts and less precipitation in southern Europe. 
Kliimamuutuste stsenaariumid viitavad sellele, et käesoleval sajandil muutub EL kõrbestumisele järjest vastuvõtlikumaks: Lõuna-Euroopas tõusevad temperatuurid, esineb rohkem põudasid ja on vähem sademeid.
Its effects will be particularly acute in Portugal, Spain, Italy, Greece, Cyprus, Bulgaria and Romania. 
Selle mõju avaldub tulevikus eriti tugevalt Portugalis, Hispaanias, Itaalias, Kreekas, Küprosel, Bulgaarias ja Rumeenias.
We found that the risk of desertification in the EU was not being effectively and efficiently addressed. 
Me leidsime, et kõrbestumisohuga ELis ei olnud tegeldud tulemuslikult ja tõhusalt.
There is no shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
ELis puudub ühine visioon, kuidas saavutada aastaks 2030 mulla degradeerumise neutraalsus.
We recommend the Commission aims at a better understanding of land degradation and desertification in the EU; assesses the need to enhance the EU legal framework for soil; and steps up actions towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 
Me soovitame komisjonil jõuda parema arusaamani mulla degradeerumisest ja kõrbestumisest ELis, hinnata vajadust parandada ELi õigusraamistikku mulla valdkonnas ning suurendada jõupingutusi, et täita ELi ja liikmesriikide võetud kohustus saavutada ELis 2030. aastaks mulla degradeerumise neutraalsus.
EN 2018 Special Report NO 34 Office accommodation of EU institutions – Some good management practices but also various weaknesses (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2018 Eriaruanne nr 34 ELi institutsioonide kontoriruumide haldamine – on häid tavasid, kuid ka mitmesuguseid puudusi (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
The institutions monitor various aspects but not indicators related to efficient use and cost of buildings The available data is not standardised, so institutions cannot easily be compared Surface indicators are comparable between institutions but costs vary considerably Average office surfaces are comparable Negotiated rents are generally below market levels but rents per person vary significantly between buildings The cost of construction and acquisition depends on the type of the building Conclusions and recommendations Annexes Annex I — Calculation methodology for surface and cost indicators Annex II — List of buildings mentioned in the report Acronyms and abbreviations Glossary Audit team Replies of the European Parliament Replies of the Council of the European Union Replies of the European Commission Replies of the Court of Justice Replies of the European Central Bank 56-62 63-69 70-89 72-79 80-86 87-89 90-101 3 
Institutsioonid jälgivad erinevaid aspekte, aga mitte hoonete tõhusa kasutamise ja kinnisvarakuludega seotud näitajaid Kättesaadavad andmed ei ole standarditud, seega ei ole institutsioone lihtne võrrelda Pindala näitajad on institutsiooniti võrreldavad, kuid kulud on väga erinevad Kontoriruumide keskmine pindala on institutsiooniti võrreldav Kokkulepitud üürihinnad on üldiselt turuhinnast madalamad, kuid üürihind töötaja kohta on hooneti väga erinev Ehitamise ja soetamise kulud sõltuvad hoone tüübist Järeldused ja soovitused Lisad I lisa Pindala ja kulunäitajate arvutamise metoodika II lisa Nimekiri aruandes osutatud hoonetest Akronüümid ja lühendid Mõisted Auditirühm Euroopa Parlamendi vastus Euroopa Liidu Nõukogu vastus Euroopa Komisjoni vastus Euroopa Kohtu vastus Euroopa Keskpanga vastus 56–62 63–69 70–89 72–79 80–86 87–89 90–101 3
Executive summary I The institutions spend around 11 % of their budget for administrative expenditure on buildings. 
Kokkuvõte I Institutsioonid kulutavad hoonetega seotud halduskuludele oma eelarvest umbes 11%.
The composition of the buildings portfolio differs and depends on each institution’s mandate and organisational structure, nevertheless a significant share of the space used is devoted to office accommodation. 
Hoolimata sellest, et kinnisvaraportfelli koostis on erinev ja sõltub iga institutsiooni mandaadist ja struktuurist, kasutatakse suurt osa ruumist kontoripinnana.
The Commission has the largest buildings portfolio of which more than 80 % is used as office space. 
Kõige suurem on komisjoni kinnisvaraportfell, millest enam kui 80% kasutatakse kontoriruumidena.
II In order to address the overall question “Is EU spending on office accommodation managed efficiently?” we examined whether the EU institutions with most office accommodation (Parliament, Council, Commission, Court of Justice and ECB): (a) establish building strategies and cooperate in order to achieve cost savings; (b) obtain their office accommodation in an efficient manner; (c) monitor and report on their office accommodation portfolio appropriately. 
II Selleks, et vastata üldisele küsimusele „Kas ELi kontoriruumide kulusid hallatakse tõhusalt?“, uurisime, kas need ELi institutsioonid, kellel on kõige rohkem kontoriruume (parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus ja EKP), teevad järgmist: a) koostavad kinnisvarastrateegiaid ja teevad kulude kokkuhoiu eesmärgil koostööd; b) omandavad oma kontoriruumid tõhusal viisil; c) jälgivad oma kontoriruumide portfelli ja annavad selle kohta nõuetekohaselt aru.
III Overall, we found that the institutions manage their spending on office accommodation efficiently, but the building strategies are not always formalised and the related planning is not optimal; financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and thereby in some cases affected budgetary transparency. 
III Üldiselt leidsime, et institutsioonid haldavad kontoriruumidele tehtavaid kulusid tõhusalt, kuid kinnisvarastrateegiad ei ole alati ametlikult vormistatud ja nendega seotud planeerimine ei toimu optimaalselt; analüüsitud suurte ehitusprojektide rahastamismehhanismid olid sageli keerulised ja mõjutasid seetõttu mõnel juhul eelarve läbipaistvust.
Most of these projects were affected by delays and, in some cases, substantial additional costs. 
Enamiku kõnealuste projektide elluviimisel tekkisid viivitused ja mõnel juhul suured lisakulud.
The monitoring and reporting of the buildings portfolio of most institutions is not adequate. 
Enamiku institutsioonide kinnisvaraportfelli jälgimine ja sellealane aruandlus ei ole piisavad.
IV The institutions cooperate and apply similar decision-making principles. 
IV Institutsioonid teevad koostööd ja kasutavad sarnaseid otsustuspõhimõtteid.
However, they set out their main principles and objectives for property management in various documents. 
Siiski on nad kinnisvarahalduse valdkonnas sätestanud oma peamised põhimõtted ja eesmärgid mitmetes dokumentides.
Some are outdated and some are being implemented without formal approval. 
Mõned neist on iganenud ja teisi rakendatakse ilma, et neid ametlikult heaks kiidetud oleks.
They do not consider different scenarios in planning their property requirements. 
Neis ei kaaluta kinnisvaranõuete kavandamisel erinevaid stsenaariume.
At the time of the audit, the institutions had not yet evaluated the implemented New Ways of Working (NWoW) projects. 
Auditi tegemise ajaks ei olnud institutsioonid veel rakendatud uute tööviiside projekte hinnanud.
V The host countries offer to the institutions preferential conditions for purchasing or renting office accommodation and support them in their major construction projects. 
V Asukohariigid pakuvad institutsioonidele kontoriruumide ostmiseks või rentimiseks soodustingimusi ning toetavad neid suuremate ehitusprojektide juures.
We found that decisions regarding office accommodations were well founded. 
Leidsime, et kontoriruumidega seotud otsused olid korralikult põhjendatud.
However, financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and this affected budgetary transparency. 
Analüüsitud suurte ehitusprojektide rahastamismehhanismid olid aga sageli keerulised ja see mõjutas eelarve läbipaistvust.
Most of these projects were delayed, in some cases leading to additional costs. 4 
Enamiku kõnealuste projektide elluviimine viibis, mis tõi mõnel juhul kaasa lisakulusid. 4
VI Most institutions do not monitor regularly indicators related to efficient use and cost of buildings for their internal management purposes. 
VI Suurem osa institutsioone ei jälgi asutusesisese juhtimise eesmärgil regulaarselt näitajaid, mis on seotud kinnisvara tõhusa kasutamise ja kuludega.
While the institutions with their buildings in Brussels and Luxembourg agreed on harmonisation in the measurement of surfaces, the data are not fully standardised and comparing them is difficult. 
Kuigi institutsioonid, kelle hooned asuvad Brüsselis ja Luxembourgis, leppisid kokku pindala mõõtmise ühtlustamises, ei ole andmeid täielikult standarditud ja andmete võrdlemine on keeruline.
The reporting to the budgetary authorities on buildings does not allow for comparison and efficiency analysis. 
Eelarvepädevatele institutsioonidele kinnisvara kohta esitatav aruandlus ei võimalda andmete võrdlemist ega tõhususe analüüsimist.
VII Our analysis shows that the use of office space is comparable between institutions. 
VII Meie analüüs näitab, et kontoriruumide kasutus on institutsioonides sarnane.
Moreover, we found that the rents the institutions negotiated were generally below market levels. 
Lisaks leidsime, et üldiselt jäid institutsioonide kokkulepitud üüritasud turuhinnast allapoole.
Further analysis of rented buildings shows that the annual rents per person vary significantly per building. 
Üüritud hoonete täiendav analüüs näitab, et aastane üürisumma ühe töötaja kohta on hooneti väga erinev.
The costs of construction and acquisition reflects the nature of the building. 
Ehitamise ja soetamise kulud peegeldavad hoone olemust.
VIII On the basis of the observations in this report, we recommend that the institutions should: (a) Update and formalise their building strategies and regularly update planning documents ; (b) Evaluate the New Ways of Working projects; (c) Increase budgetary transparency of the use of financing mechanisms for construction projects; (d) Set up adequate management procedures for large construction and renovation projects; and (e) Improve consistency of data and monitoring of the buildings portfolio. 5 
VIII Käesolevas aruandes tehtud tähelepanekute põhjal soovitab kontrollikoda astuda institutsioonidel järgmisi samme: a) ajakohastada ja vormistada ametlikult kinnisvarastrateegiad ja uuendada planeerimisdokumente korrapäraselt; b) hinnata uute tööviiside projekte; c) suurendada eelarve läbipaistvust rahastamismehhanismide kasutamisel ehitusprojektides; d) luua suuremahuliste ehitus-ja renoveerimisprojektide jaoks asjakohased juhtimismenetlused; ning e) parandada andmete ühtsust ja kinnisvaraportfelli jälgimist. 5
Introduction 01 Spending on buildings represents around 11 % (€1 billion) of the total administrative expenditure of the European Union’s (EU) institutions 1, as shown in Figure 1. 
Sissejuhatus 01 Kulutused hoonetele moodustavad Euroopa Liidu institutsioonide halduskulude kogusummast umbes 11% (1 miljard eurot)1, nagu on näha jooniselt 1.
This percentage remained stable over the last five years, although it decreased in relation to the situation ten years ago. 
See protsent on viimase viie aasta jooksul püsinud stabiilne, olles siiski võrreldes kümne aasta taguse olukorraga vähenenud.
Around two thirds of spending on buildings concerns the cost of acquiring and renting buildings, with the remainder spent mainly on maintenance, security and energy. 
Hoonete soetamise ja üürimise kulud moodustavad hoonete kuludest umbes kaks kolmandikku, ülejäänud summa kulutatakse peamiselt hooldusele, turvalisusele ja energiale.
Figure 2 shows that there are differences between the institutions. 
Joonis 2 näitab, et institutsioonide vahel esineb erinevusi.
These differences mainly reflect the differences in their buildings portfolios. 
Need erinevused peegeldavad peamiselt erinevusi institutsioonide kinnisvaraportfellides.
Figure 1 – Administrative expenditure of the EU institutions 6 7% 4% Rents and buildings acquisition Other buildings-related expenditure Other administrative expenditure 89 % Source: ECA, based on the EU general budget for the financial year 2018. 
Joonis 1. ELi institutsioonide halduskulud 6 7% 4% Üür ja hoonete soetamine Muud hoonetega seotud kulud Muud halduskulud 89% Allikas: Euroopa Kontrollikoda, ELi üldeelarve eelarveaastaks 2018.
1 Parliament, Council, Commission, Court of Justice, ECA, EEAS, Committees (Committee of the Regions and European Economic and Social Committee). 
1 Parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa välisteenistus, komiteed (Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee).
Figure 2 – Spending on buildings 2 Source: ECA, based on the EU general budget for the financial year 2018. 
Joonis 2. Kulutused hoonetele2 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, ELi üldeelarve eelarveaastaks 2018.
02 At the end of 2016, the above institutions occupied a total building surface of 2.5 million square metres (m2)3. 
02 2016. aasta lõpus oli eelnimetatud institutsioonide kasutuses olevate hoonete pindala kokku 2,5 miljonit ruutmeetrit (m2)3.
This is 26 % more than in 2004, an increase explained by the 22 % rise over the same period in staff working on the institutions’ premises 4. 
See on 26% rohkem kui 2004. aastal, mis on tingitud sellest, et sama perioodi jooksul suurenes institutsioonide ruumides töötavate töötajate arv 22%4.
03 The institutions have different accommodation needs. 
03 Institutsioonidel on tööruumide suhtes erinevad vajadused.
For example, the Commission devotes the majority of its accommodation to offices. 
Näiteks enamik komisjoni ruumidest on kontorite all.
Other institutions such as the Parliament, the Council and the Court of Justice use more of other types of areas, such as meeting rooms, assembly rooms, courtrooms and public reception areas. 
Teised institutsioonid, nagu parlament, nõukogu ja Euroopa Kohus kasutavad rohkem teistsuguseid ruume, nt seminari-ja koosolekuruume, kohtusaale ja ruume avalike ürituste korraldamiseks.
Office areas5 represent approximately 70 % of the total6 and are mostly located The ECB and EIB are not included in this analysis because the annual accounts of these institutions do not include details on budgetary expenditure on buildings. Total net surface above ground; ECB excluded. 
Kontoriruumid5 moodustavad kõigist ruumidest umbes 70%6 ning suurem osa neist asub Brüsselis, Analüüsis ei käsitleta EKP-d ja EIB-d, sest nende institutsioonide raamatupidamise aastaaruannetes puuduvad üksikasjad hoonetega seotud kulude kohta.
Source: ‘Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier’, CPQBF Juin 2005. 
Allikas: „Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier“, CPQBF, juuni 2005.
The report does not include the ECB. 
Aruandes ei käsitleta EKP-d.
“Office areas” include offices and ancillary spaces such as corridors, lifts, lavatories, restaurants, etc. 
Kontoriruumid on kontorid ja kõrvalruumid, näiteks koridorid, liftid, tualetid, restoranid jms.
7 Rents and buildings acquisition Other buildings-related expenditure European Parliament Council Commission Court of Justice ECA EE AS Committees 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 2 3 4 5 6 The total net surface above ground. 
7 Üür ja hoonete soetamine Euroopa Parlament Nõukogu Komisjon Euroopa Kohus Euroopa Kontrollikoda Euroopa välisteenistus Komiteed Muud hoonetega seotud kulud 0% 20% 40% 60% 80% 100% 2 3 4 5 6 Maapealne kogunetopindala.
in Brussels, followed by Luxembourg, Strasbourg and Frankfurt. 
millele järgnevad Luxembourg, Strasbourg ja Frankfurt.
Figure 3 shows the total net surface occupied by the institutions and the proportion of office area. 
Joonisel 3 on näidatud kogu netopindala, mida institutsioonid kasutavad, ning kontoriruumide osakaal selles.
Figure 3 – Office areas as a proportion of total surface occupied 8 84 % Commission Parliament Council ECB 92 % Court of Justice Committees 76 % EEAS 99 % ECA 95 % 0 200 400 600 800 Office area Non-office space 1 000 1 200 Thousands m2 55 % 52 % 58 % Source: ECA, based on the annual reports on buildings and data provided by the institutions. 
Joonis 3. Kontoriruumide osakaal kogu kasutatavast pindalast 8 84 % Komisjon Parlament Nõukogu EKP Euroopa Kohus Komiteed Euroopa välisteenistus Euroopa Kontrollikoda 0 92% 76% 99% 95% Kontoripind Muud ruumid 1 000 55% 52% 58% 200 400 600 800 1 200 Tuhat m2 Allikas: Euroopa Kontrollikoda iga-aastaste kinnisvaraaruannete ja institutsioonide esitatud andmete põhjal.
04 The seats of the institutions depend on political decisions. 
04 Institutsioonide asukoht sõltub poliitilistest otsustest.
The most recent political agreement on the location of the seats of the institutions was made in 1992 at the European Council meeting in Edinburgh. 
Viimane poliitiline kokkulepe institutsioonide asukohtade kohta tehti 1992. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel Edinburghis.
Audit scope and approach Audit Scope 05 In order to address the overall question “Is EU spending on office accommodation managed efficiently?” we examined whether the EU institutions: o establish building strategies and cooperate in order to achieve cost savings; o obtain their office accommodation in an efficient manner; o monitor and report on their office accommodation portfolio appropriately. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis Auditi ulatus 05 Selleks, et vastata üldisele küsimusele „Kas ELi kontoriruumide kulusid hallatakse tõhusalt?“, uurisime, kas ELi institutsioonid teevad järgmist: o koostavad kinnisvarastrateegiaid ja teevad kulude kokkuhoiu eesmärgil koostööd; o omandavad oma kontoriruumid tõhusal viisil; o jälgivad oma kontoriruumide portfelli ja annavad selle kohta nõuetekohaselt aru.
06 The audit focused on the five institutions with the most office accommodation (Parliament, Council, Commission, Court of Justice and ECB), covering their office accommodation in Brussels, Luxembourg and Frankfurt7. 
06 Auditis keskenduti viiele institutsioonile, kellel on kõige rohkem kontoriruume (parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus ja Euroopa Keskpank), ja käsitleti nende kontoriruume Brüsselis, Luxembourgis ja Frankfurdis7.