natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Managing authorities required the LAGs to prepare annual implementation reports describing the LAGs’ activities and compiled data for monitoring indicators. 
Korraldusasutused nõudsid, et kohalikud tegevusrühmad koostaksid rakendamise aastaaruanded, milles kirjeldatakse kohaliku tegevusrühma tegevusi ja kuhu kogutakse andmed järelevalvenäitajate kohta.
These mainly concerned the numbers of projects and amounts of grants classified according to type of beneficiary and field of expenditure. 
Näitajad puudutasid peamiselt projektide arvu ja toetussummasid, mis on liigitatud vastavalt toetusesaajatele ja kuluvald-konnale.
Managing authorities submitted annual implementation reports to the Commission. 
Korraldusasutused esitasid rakendamise aastaaruanded komisjonile.
All managing authorities produced a ‘mid-term’ evaluation of Leader+ in 2003 with an update in 2005. 
Kõik korraldusasutused koostasid 2003. aastal Leader+ vahehindamise, mida ajakohastati 2005. aastal.
The Commission engaged a contractor to make a synthesis report. ...but there is little evidence on the effectiveness of Leader programmes in achieving rural development objectives or the added value of the Leader approach 97. 
Komisjon tellis kokkuvõtva aruande alltöövõtjalt. ...kuid tõendeid Leaderi programmide mõjususe kohta maaelu arengu eesmärkide saavutamisel või Leader-lähenemisest tuleneva lisaväärtuse saavutamise kohta on vähe 97.
Despite all this activity, as LAGs did not assess or report on achievement of the local strategy objectives, there is an absence of evidence on the results and rural development impacts of the Leader expenditure. 
Kirjeldatud tegevusele vaatamata puuduvad tõendid Leaderi kulutuste tulemustest ja mõjust maaelu arengule, sest kohalikud tegevusrühmad ei hinnanud kohalike strateegiaeesmärkide saavutamist ega esitanud sellekohaseid aruandeid.
No information is available on whether (or to what extent) the Leader programmes have reduced the rural exodus from the areas concerned; increased opportunities for young people; diversified the rural economies, etc. 
Puudub teave selle kohta, kas (või millises ulatuses) Leaderi programmid on vähendanud väljarändamist asjaomastest maapiirkondadest, suurendanud noorte võimalusi, mitmekesistanud maapiirkondade majandust jne.
One partial exception concerned the jobs created or safeguarded by the Leader projects, which the Commission encouraged Member States to monitor for all Structural Fund programmes. 
Osaliseks erandiks olid Leaderi projektide abil loodud või säilitatud töökohad, mida komisjon julgustas liikmesriike kontrollima kõikide struktuurifondide programmide puhul.
However, the Court found the definitions used to be inconsistent and the data — which in most cases was not checked by the managing authorities — was not reliable or credible. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Siiski leidis kontrollikoda, et kasutatud määratlused ei ole järjepidevad ning andmed (mida korraldusasutused enamasti ei kontrolli-nud) ei olnud usaldusväärsed ega usutavad. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The 2003 evaluations were before most LAGs had started implementing the Leader programmes and the updates were made before significant expenditure had been incurred. 
2003. aasta hinnangud tehti enne, kui suurem osa kohalikke tegevusrühmi oli Leaderi programmide elluviimist alustanud, ning ajakohastamine toimus enne oluliste kulutuste tekkimist.
Many evaluation questions were not answered, or relied on the opinions of those who benefited from the programme. 
Paljudele hindamisküsimustele ei vastatud või toetuti vastamisel programmist kasu saanute arvamusele.
The absence (or unreliability) of data makes it difficult to establish the effectiveness of the Leader programmes in delivering rural development outcomes, either in absolute terms, or in relation to the effectiveness of other delivery methods (notably, the mainstream programmes). 
Andmete puudumise (või ebausaldatavuse) tõttu on keeruline hinnata Leaderi programmide mõjusust maaelu arengu tulemuste saavutamisel, nii absoluutnäitajate poolest kui võrdluses teiste abiandmismeetmete mõjususega (eriti üldiste programmide puhul).
The potential added value of the Leader approach is not solely in the results and impacts of the physical outputs (the projects implemented with the Leader grants). 
Leader-lähenemise potentsiaalne lisaväärtus ei väljendu ainuüksi füüsiliste väljundite tulemustes ja mõjus (Leaderi toetuse abil elluviidud projektid).
The community involvement achieved through the bottom-up approach can also lead to less tangible impacts, such as ‘capacity-building’ and ‘empowering the local population’. 
Alt-üles lähenemise abil saavutatud kohalike kogukondade kaasamine toob samuti kaasa mõju, mis ei ole nii tuntav, nagu näiteks suutlikkuse suurendamine ja kohaliku elanikkonna mõjuvõimu suurendamine.
The strategic guidelines for Axis 4 consider that Leader should ‘play an important role in the horizontal priority of improving governance’. 
4. telje strateegilistes suunistes on öeldud, et Leader peab mängima olulist rolli horisontaalse, juhtimise parandamise prioriteedi alal.
The potential for the Leader approach to achieve such impacts is indicated by examples in the contact point’s best-practice publications, the evaluations and various studies. 
Leader-lähenemise potentsiaal sellise mõju saavutamiseks on nähtav kontaktpunktide parimat tava käsitlevates väljaannetes toodud näidetes, hinnangutes ja mitmetest uuringutes.
However, there has been no systematic monitoring or reporting of the LAGs’ achievements in these areas, so the examples remain isolated cases. 
Siiski ei ole kohalike tegevusrühmade saavutusi nendes valdkondades süstemaatiliselt kontrollitud ega nende kohta aru antud, nii et näited on vaid üksikjuhtumid.
In the absence of reliable and relevant evidence, evaluations have not been able to demonstrate the frequency and extent of such impacts. monitoring and evaLuation of the costs and risks 103. 
Usaldusväärsete ja asjakohaste tõendite puudumisel ei ole hinnangute abil suudetud näidata selliste mõjude sagedust ega ulatust. Kulutuste jA risKide Kontrollimine jA hindAmine 103.
The monitoring and evaluation should also provide reliable evidence and assessments of the costs and risks of the Leader approach. 
Kontrollimine ja hindamine peaksid samuti andma usaldusväärseid tõendeid ja hinnanguid Leader-lähenemise kulutuste ja riskide kohta.
50 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
50 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
51 The Commission and Member States have not monitored or evaluated the additional costs and risks involved 104. 
51 Komisjon ja liikmesriigid ei ole kontrollinud ega hinnanud kaasnevaid lisakulusid ja riske 104.
In respect to the weaknesses identified in the Court’s 2000 Annual Report, the Commission replied that most corresponded to risks that are inherent in a decentralised programme such as Leader and that ‘the Commission and Member States are aware of these risks when monitoring the programmes and checking that their implementation follows the principle of sound financial management’. 
Kontrollikoja eelarveaasta 2000 aastaaruandes tuvastatud puuduste kohta vastas komisjon, et suurem osa puudusi oli seotud riskidega, mis on loomupärased sellisele detsentraliseeritud programmile nagu Leader, ning et „komisjon ja liikmesriigid on programme kontrollides teadlikud nimetatud riskidest ning sellest, et nende rakendamisel peetakse kinni usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest”.
The Commission checks compliance with the regulations and can propose financial corrections. 
Komisjon kontrollib määrustest kinnipidamist ja võib soovitada finantskorrektsioonide tegemist.
Checks made during the Leader+ period included the programmes of Portugal and France in 2005. 
Leader+ perioodil läbiviidud kontrollid hõlmasid Portugali ja Prantsusmaa programme aastal 2005.
The Commission services found that there were no formal project selection criteria; that conflict of interest procedures were inadequate and LAGs took decisions without a ‘double quorum’; and that LAGs did not have procedures to check the reasonableness of proposed project costs. 
Komisjoni talitused leidsid, et puudusid ametlikud projektivaliku kriteeriumid, huvide konflikti menetlused olid puudulikud, kohalikud tegevusrühmad tegid otsuseid ilma to-peltkvoorumita ja neil puudusid menetlused kavandatud projektikulude põhjendatuse kontrollimiseks.
The Commission services made recommendations to the Member States concerned but did not consider it appropriate to propose financial corrections31. 
Komisjoni talitused esitasid asjaomastele liikmesriikidele soovitusi, kuid ei pidanud asjakohaseks soovitada finantskorrektsioonide tegemist31.
The Commission services also checked the compliance of retrospective grants and grant rates with the regulations, but did not raise the questions of deadweight or efficiency. 
Komisjoni talitused kontrollisid ka tagasiulatuvate toetuste ja toetuse määrade vastavust määrustele, kuid ei tõstatanud tühimõju ega tõhususe küsimust.
106. while the Commission’s checks confirmed the risks identified in the Annual Report 2000 (and in this audit), they do not form a basis for establishing the extent and impact of those risks in the Member States concerned or EU-wide32. 
106. Komisjoni läbiviidud kontrollid kinnitasid küll eelarveaasta 2000 aastaaruandes (ja käesoleva auditi käigus) tuvastatud riskide olemasolu, kuid kontrollide alusel ei saa määrata riskide ulatust ja mõju asjaomastes liikmesriikides ega ka ELis üldiselt32.
Member States’ inspections of the LAG operations (which covered at least 5 % of the expenditure in Leader+) provided an opportunity to check and report on the incidence of the risks to sound financial management. 
Liikmesriikide läbiviidud kohalike tegevusrühmade menetluste (mis moodustasid vähemalt 5% Leader+ kulutustest) kontroll andis võimaluse kontrollida ja esitada aruanne usaldusväärse finantsjuhtimise riskide esinemise kohta.
However, with a few exceptions in certain Member States, they have not covered the fairness and transparency of the LAGs’ project selection procedures, soundness and documentation of the assessment of project proposals, voting records, or the correct operation of conflict of interest policies. 
Kui välja arvata üks-kud erandid teatud liikmesriikides, ei katnud kontrollid aga kohalike tegevusrühmade projektivaliku menetluste õiglust ja läbipaistvust, projektiettepanekute hindamise usaldusväärsust ja dokumenteerimist, hääletustulemusi ega huvide konflikti menetluste korrektset läbiviimist.
31 The effectiveness of such recommendations is brought into question by the results of the Court’s observations in these Member States, which show that the weaknesses continued to exist in 2009. 
31 Sellise soovituse mõjusus on kahtlane, arvestades kontrollikoja tähelepanekuid nimetatud liikmesriikides, millest selgub, et nimetatud puudused olid endiselt olemas ka 2009. aastal.
32 It should be noted that this is not an objective of the Commission’s checks. Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
32 Tuleb siiski märkida, et see ei ole komisjoni kontrollide eesmärk. Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
Member States have not used their management systems or the LAGs’ annual implementation reports to monitor the fairness and transparency of the LAGs’ decision-making process, the proportion of grants awarded to LAGs’ members, the efficiency of the grants awarded or the efficiency of the LAGs’ processes and operating costs. 
Liikmesriigid ei ole kasutanud oma haldussüsteeme ega kohalike tegevusrühmade rakendamise aastaaruandeid, et kontrollida kohalike tegevusrühmade otsustusprotsessi õiglust ja läbipaistvust, kohaliku tegevusrühma liikmetele eraldatud toetuste osakaalu, eraldatud toetuste tõhusust ega kohalike tegevusrühmade protsesside ja tegevuskulude tõhusust.
In France, the managing authority monitored LAGs’ activities through observing LAG meetings but apparently condoned practices such as LAG members presenting their own projects, making retrospective grants to projects and raising grant rates to spend up the budget (see paragraph 55, for example). 109. where individual LAGs have questioned project promoters, the information available indicates that deadweight is an important risk33. 
Prantsusmaal kontrollis korraldusasutus kohaliku tegevusrühma toiminguid tegevusrühma koosolekute vaatlemise kaudu, kuid jättis ilmselt tähelepanuta sellised juhtumid nagu projektide esitlemine kohalike tegevusrühma liikmete poolt, tagasiulatuv toetuste määramine projektidele ja toetuse määrade tõstmine eelarve ärakasutamiseks (vt näiteks punkt 55). 109.
Similarly, for the fairness and transparency of LAG procedures, the evaluations indicate that problems exist with the objectivity of project selection, for example, but provide no information on the extent or impact of such weaknesses (see Box 19). 
Kohalike tegevusrühmade menetluste õigluse ja läbipaistvuse osas näitavad hinnangud samuti, et on probleeme näiteks projektivaliku objektiivsusega, kuid hinnangutes ei anta teavet selliste puuduste mõju või ulatuse kohta (vt 19. selgitus).
33 For example, a survey of project promoters by the LAG in France (Pays de la Loire) found that 71 % would have undertaken the project without the Leader grant. 
33 Näiteks Prantsusmaa kohaliku tegevusrühma (Pays de la Loire) küsitlus projekti elluviijate seas näitas, et 71% oleks võtnud projekti ette ka ilma Leaderi toetuseta.
34 The Commission has asked the contractor for the Leader+ final evaluation to assess the incidence of deadweight, but there was no monitoring or data collection during the Leader+ period for this. 
34 Komisjon palus Leader+ lõpphindamise eest vastutava lepingu osapoolel hinnata tühimõju esinemissagedust, kuid Leader+ perioodil ei tehtud sellega seoses järelevalvet ega kogutud ka andmeid.
52 BoX 19 EXTraCT froM THE syNTHEsIs of THE lEaDEr+ MID-TErM EValUaTIoN rEPorTs ‘Unbalanced partnership or unbalanced power relations in the LAG can lead to an inappropriate set of projects selected, often at the advantage of the institution belonging to the public sector. 
52 19. seLgitus KatKend Leader+ vahehindaMise aruande KoKKuvõttest „Tasakaalustamata partnerlus või tasakaalustamata võimusuhted kohalikus tegevusrühmas võivad viia sobimatu projektipaketi valikuni, sageli avalikku sektorisse kuuluva asutuse kasuks.
The composition of LAGs is often unbalanced and the institutional sector dominates.’ ‘The information in the [evaluation] reports and in the case studies has tended to concentrate on issues such as bureaucracy, relationships between managing authorities and LAGs, financing, and insufficient autonomy at LAG level. 
Kohalike tegevusrühmade koosseis on sageli tasakaalustamata ning institutsiooniline sektor domineerib.” „[hindamis]aruannetes ja juhtumiuuringutes keskenduti sagelisellistele teemadele nagu bürokraatia, korraldusasutuste ja kohalike tegevusrühmade vahelised suhted, finantseerimine ja ebapiisav autonoomia kohaliku tegevusrühma tasandil.
More fundamental management issues such as structures, management systems, planning and control at LAG level were not highlighted in the reports. 
Aruandes ei käsitletud aga põhimõttelisemaid haldusküsimusi, nagu struktuurid, haldussüsteemid, kavandamine ja kontroll kohalike tegevusrühmade tasandil.
Responses to the question also do not refer at all to the role of the [decision-making committees] in programme management.’ Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
Ka vastused hindamisküsimustele ei viita üldse [otsuseid tegevate komiteede] rollile programmi juhtimises.” Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
As already indicated in paragraphs 64 to 71, information on Leader operating costs was not comparable, not reliable and above all not complete as many functions were performed by the managing authorities in some Member States. The evaluations reported on the ‘excessive bureaucracy’ of Leader+35 but have not assessed the costs. 
Nagu juba märgitud punktides 64–71, ei olnud teave Leaderi tegevuskulude kohta võrreldav, usaldusväärne ega täielik, kuna mõnes liikmesriigis täitsid mitmeid funktsioone korraldusasutused. hinnangutes toodi esile Leader+ „liigne bürokraatlik-kus”35, kuid kulusid ei hinnatud.
The Commission and Member States should learn the lessons from the three previous Leader programming periods to ensure that efficient and effective monitoring and evaluation of the Leader approach is in place for the 2007–13 period. 
Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema järeldusi kolmest eelnenud Leaderi programmiperioodist, et tagada Leader-lähenemise tõhus ja mõjus järelevalve ja hindamine perioodil 2007–2013.
Implementation of Axis 4 has started without key elements of the monitoring and evaluation systems being in place 113. 
4. telg käivitati ilma asjakohaste järelevalve-ja hindamissüsteemide põhielementide kehtestamiseta 113.
The Leader+ mid-term evaluation synthesis report strongly recommended that monitoring and evaluation systems should be improved and needed to be in place from the start of the 2007–13 programming period36. 
Leader+ vahehindamise kokkuvõtvas aruandes soovitati tungivalt järelevalve-ja hindamissüsteemide parandamist ja nende toimimist alates programmiperioodi 2007–2013 algusest36.
The Commission established a Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) for the rural development programmes. 
Komisjon lõi maaelu arengu programmide jaoks ühise seire-ja hindamisraamistiku.
This set some specific evaluation questions on Leader added value, improvement in governance and effectiveness, but reduced the monitoring indicators specific to Leader to the number of LAGs and the population in Leader areas, which the Commission considers as the baseline indicator for measuring the governance objective. The CMEF allowed the managing authorities to develop additional indicators, but none of the audited managing authorities did so for Leader. 
Sellega kehtestati Leaderi lisandväärtuse, juhtimise tõhustamise ja mõjususega seoses mõned konkreetsed hindamisküsimused, kuid vähendati Leaderile mõeldud järelevalvenäitajaid nii, et need puudutavad ainult kohalike tegevusrühmade arvu ja Leaderi piirkonna elanike arvu – komisjon peab seda juhtimise eesmärgi hindamise alusnäitajaks. ühine seire-ja hindamisraamistik võimaldas korraldusasutustel luua lisanäitajaid, kuid ükski auditeeritud korraldusasutustest Leaderi puhul seda ei teinud.
Moreover, none of the audited LAGs or managing authorities had made arrangements for collecting and reporting information relative to the costs, risks, effectiveness and added value of the Leader approach. 
Peale selle ei olnud ükski auditeeritud kohalikest tegevusrühmadest ega korraldusasutustest võtnud meetmeid Leader-lähenemist puudutavate kulude, riskide, mõjususe ja lisandväärtusega seotud teabe kogumiseks ja esitamiseks.
35 Leader+ evaluation synthesis: ‘the mid-term evaluation reports repeatedly list: (i) excessive bureaucracy; (ii) difficult relationships between managing and other involved authorities on one side and LAGs and project promoters on the other; (iii) problems with raising co-funding; (iv) delays in financing; and (v) insufficient autonomy of the LAG. 
35 Leader+ hindamise kokkuvõte: „hindamise vahearuannetes loetletakse korduvalt järgmisi probleeme: (i) liigne bürokraatia; (ii) keerulised suhted korraldusasutuse ja teiste asjaga seotud asutuste vahel ühelt poolt ning kohalike tegevusrühmade ja projekti elluviijate vahel teiselt poolt; (iii) probleemid kaasrahastamise saamisega; (iv) viivitused rahastamisel ja (v) kohaliku tegevusrühma ebapiisav autonoomia.
The consequence of these deficiencies has been a loss of management efficiency. 
Nende puuduste tulemusel väheneb juhtimise tõhusus.
Excessive bureaucracy leading to delays in financing projects is viewed as the main management issue that hinders impact and in fact detracts from some of the other attractive design features of Leader+’. 
Projektide rahastamise viivitusi põhjustavat liigset bürokraatiat peetakse peamiseks mõju vähendavaks haldusprobleemiks ning see avaldab negatiivset mõju Leader+ programmi muudele positiivsetele joontele”.
Recommendation: ‘The accompaniment of local action groups with a mix of external evaluation and assisted self-evaluation should be designed and put down in the programme’. 
Soovitus: „Tuleks kavandada kohalike tegevusrühmade kaasamine koos erinevate välishindamiste ja assisteeritud enesehindamisega ning lisada see programmi".
53 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
53 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
At the end of 2009, the Commission, through the European Evaluation Network for Rural Development, established a thematic working group on Leader to consider the difficulties encountered by the Member States, including concern that CMEF indicators and economic measurement will not adequately capture Leader effects; considerable methodological challenges owing to the local scale of Leader; major methodological challenges in evaluating governance, participation and capacity in rural communities and problems to provide hard statistics for evaluating the Leader benefits. 
2009. aastal lõi komisjon Euroopa maaelu arengu hindamisraamistikus Leaderi alagrupi, et käsitleda liikmesriikide probleeme, nagu nt mure seoses sellega, et ühise seire-ja hindamisraamistiku näitajad ja majanduslik hindamine ei suuda piisavalt Leaderi mõjusid kajastada; suured metoodikaalased väljakutsed seoses maakogukondade juhtimise, osaluse ja suutlikkuse hindamisega ning probleemid seoses usaldusväärse statistika kogumisega Leaderist saadava kasu hindamiseks.
In mid-2010 the group issued a draft working paper on capturing the impacts of Leader. 
2010. aasta keskel väljastas nimetatud grupp töödokumendi projekti Leaderi mõju kajastamise kohta.
However, the work of this group comes too late for the mid-term evaluations (which have to be completed in 2010) and the possibilities for evaluation of Axis 4 will be limited as the relevant information is not being collected or reported at LAG level (see paragraph 113). 
Nimetatud grupi tegevus leidis aset aga liiga hilja, et seda vahehindamiste (need peavad valmima 2010. aastal) puhul arvesse võtta, ning 4. telje hin-damisvõimalused on piiratud, kuna kohalike tegevusrühmade tasandil ei ole asjassepuutuvat teavet kogutud ega esitatud.
54 Special Report No 5/2010 — Implementation of the Leader approach for rural development 
54 Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus
The LAGs audited implemented around 1 000 projects in the Leader+ period that were of benefit to the local businesses and communities concerned. 
Auditeeritud kohalikud tegevurühmad viisid Leader+ perioodil ellu ligikaudu 1000 projekti, mis tõid kasu asjaomastele kohalikele ettevõtetele ja kogukondadele.
But Leader is about more than this: it should achieve added value compared with traditional programmes through following a specific approach. 
Kuid Leader hõlmab enamat: programm peaks saavutama erilise lähenemise abil lisaväärtust võrreldes traditsiooniliste programmidega.
To the extent that the key features of the Leader approach are not fully followed, the potential added value of the approach cannot be achieved. 
Kui Leader-lähenemise põhiomadusi ei järgita, ei ole potentsiaalset lisaväärtust võimalik saavutada.