natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17 This includes the site management plan, the roles and responsibilities of the organisations involved, safety and radiation protection measures, quality assurance, a waste management plan, documentation and record-keeping requirements, a safety assessment and an environmental assessment and the criteria therefore, surveillance measures during the implementation phase, physical protection measures as required, and any other requirements established by the regulatory body (see International Atomic Energy Agency’s Safety Requirement No WS-R-5, Decommissioning of facilities using radioactive material, p. 10, Vienna, 2006, and the technical document No 1394, ‘Planning, managing and organising the decommissioning of nuclear facilities:lessonslearned’,Vienna, May 2004). Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
17 Sisaldab territooriumi haldamise kava, asjaomaste organisatsioonide rolle ja kohustusi, ohutus-ja kiirguskaitsemeetmeid, kvaliteedi tagamist, jäätmekava, dokumenteerimis-ja arhiveerimisnõudeid, ohutus-ja keskkonnahinnangut koos nende koostamiseks kasutatud kriteeriumidega, rakendusfaasi järelevalvemeetmeid, vajalikke füüsilise kaitse meetmeid ning mis tahes muid pädeva asutuse kehtestatud nõudeid (vt Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ohutusnõue nr WS-R-5, „Decommissioning of facilities using radioactive material”, Viin, 2006, lk 10 ning tehniline dokument nr 1394 „Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned“, Viin, mai 2004). Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
(b) Decommissioning plans are expected to contain radioactive waste management plans identifying the specific activities, facilities and technologies required for the dismantling, conditioning, transport, storage and final disposal of all waste types, especially the most critical materials (reactor vessels, primary cooling circuits and other large volume-activated components and high level radiactive waste). 
16 b) Dekomisjoneerimiskavad peavad sisaldama radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavasid, kus määratletakse konkreetsed tegevused, rajatised ja tehnoloogiad, mis on vajalikud kõigi jäätmeliikide demonteerimiseks, konditsioneerimiseks, transpordiks, ladustamiseks ja lõplikuks kõrvaldamiseks. Eelkõige puudutab see kõige kriitilisemaid materjale (reaktori anumad, esmased jahutustorustikud ja muud suuremõõtmelised radioaktiivsed komponendid ning kõrge radioaktiivsusega jäätmed).
Even in the only case where the inventory has been completed (Bohunice V1), it has not yet been integrated into a detailed decommissioning plan defining in detail how identified waste will be treated and disposed during the whole duration of the decommissioning process. 
Ainuke lõplik loend oli valminud Bohunice V1 jaamas, kuid ka seal ei olnud see integreeritud üksikasjalikku dekomisjoneerimiskavasse, mis sisaldaks üksikasjalikku kirjeldust selle kohta, kuidas jäätmeid kogu dekomisjoneerimisprotsessi vältel töödeldakse ja neist va-banetakse.
The current plan focuses only on the first phase of decommissioning, which almost exclusively covers non-radioactive materials. (c) Decommissioning plans should estimate the full cost of the decommissioning process as a whole and be updated as frequently as required to ensure the validity of the estimations. 
Praeguses kavas keskendutakse vaid dekomisjoneerimise esimesele etapile, mille käigus käideldakse pea täies ulatuses üksnes mitteradioaktiivseid jäätmeid. c) Dekomisjoneerimiskavades tuleks hinnata dekomisjoneerimisprotsessi kui terviku kogukulusid ja kavasid peaks uuendama nii tihti kui vaja, selleks et need hinnangud vastaksid tegelikkusele.
However, the estimates contained in the decommissioning plans available at the end of 2010 are not complete, since the accurate information concerning quantities of each type of radioactive waste to be treated and/or the facilities and technologies required for their treatment is unavailable. 
2010. aasta lõpu seisuga olemasolevad dekomisjo-neerimiskavad ei ole aga täielikud, kuna puudub täpne teave kõigi käitlemisele kuuluvate radioaktiivsete jäätmete liikide ja koguste ja/või nende käitlemiseks vajalike rajatiste ning tehnoloogiate kohta.
Moreover, these plans do not cover the plants’ decommissioning processes in their entirety. (d) In order to monitor adequately the decommissioning process, there should be a link between the individual projects, the activities foreseen in the decommissioning plans and their estimated cost. 
Lisaks ei hõlma need dekomisjoneeri-miskavad jaamade dekomisjoneerimisprotsesse terviklikult. d) Dekomisjoneerimise üle tehtava asjakohase järelevalve tagamiseks peaksid projektid, dekomisjoneerimiskavades ettenähtud tegevused ja nende hinnanguline maksumus olema omavahel seotud.
None of the three programmes meets this standard. 
Ükski kolmest programmist ei vasta ülalkirjeldatud standarditele.
KOZLODUY PROGRAMME IGNALINA PROGRAMME 16 FIGURE 4 ASSESSMENT OF DECOMMISSIONING PLANNING Audit question COURT'S ASSESSMENT BOHUNICE V1 PROGRAMME Has a complete waste inventory been prepared? 
JOONIS 4 Auditiküsimus KONTROLLIKOJA HINNANG KOZLODUY PROGRAMM (Bulgaaria) IGNALINA PROGRAMM (Leedu) BOHUNICE V1 PROGRAMM (Slovakkia) Kas täielik jäätmete loend oli koostatud?
No No Yes Have waste management plans been defined? 
Ei Ei Jah Kas jäätmekäitluse kavad olid koostatud?
Partly Partly Partly Were there satisfactory arrangements for monitoring the decommissioning plans implementation? 
Osaliselt Osaliselt Osaliselt Kas dekomisjoneerimise maksumust oli asjakohaselt hinnatud?
No No No Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Ei Ei Ei HINNANG DEKOMISJONEERIMISE KAVANDAMISELE Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
As at 31 December 2010, the programmes had launched 101 projects which contributed towards the decommissioning of the eight reactors. 
2010. aasta 31. detsembri seisuga oli programmide raames alustatud 101 projektiga, mille eesmärk oli kaheksa reaktori dekomisjoneerimine.
Figure 5 provides an overview of the decommissioning projects financed by the audited programmes. 
Ülevaade auditeeritud programmidest rahastatud dekomisjoneerimisprojek-tidest on esitatud joonisel 5.
An analysis of the infrastructure projects visited on site (see Annex III) shows delays and cost overruns. 
Külastatud infrastruktuuriprojektide (vt III lisa) analüüs näitab ajakavast mahajäämist ja kavandatust suuremaid kulusid.
In particular, key projects within the critical path of the decommissioning process are delayed, for example facilities for spent fuel and radioactive waste management (i.e spent fuel storage facilities and facilities for radioactive waste treatment, storage and final disposal). 
Eriti on ajakavast maha jäänud dekomisjoneerimise kriitilisse ahelasse kuuluvad võtmetähtsusega projektid, nt kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rajatised (st kasutatud tuumkütuse ladustamiskohad, rajatised radioaktiivsete jäätmete töötlemiseks, ladustamiseks ning lõplikuks kõrvaldamiseks).
FIGURE 5 Programme Financial channel Number of projects Total project value (million euro) Total EU support (million euro) Kozloduy KIDSF 30 334,1 318,4 Ignalina IIDSF CPMA 17 21 421,9 146,9 390,7 135,3 Bohunice V1 BIDSF 33 222,2 203,7 Total 101 1 125,1 1 048,1 OVERVIEW OF DECOMMISSIONING PROJECTS BY PROGRAMME AND FINANCIAL CHANNEL Source: European Court of Auditors, on the basis of the information provided by the EBRD and the CPMA. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
JOONIS 5 Programm Rahastamiskanal Projektide arv Projektide kogumaht (miljonit eurot) ELi toetuse kogumaht (miljonit eurot) Kozloduy KIDSF 30 334,1 318,4 Ignalina IIDSF CPMA 17 21 421,9 146,9 390,7 135,3 Bohunice V1 BIDSF 33 222,2 203,7 Kokku 101 1 125,1 1 048,1 ÜLEVAADE DEKOMISJONEERIMISPROJEKTIDEST PROGRAMMIDE JA RAHASTAMISKANALITE KAUPA Allikas: Euroopa Kontrollikoda, toetudes EBRD ja CPMA esitatud teabele. Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
18 THE FUNDING SHORTFALL IS SIGNIFICANT 23. 
18 VAJATAKSE OLULISEL MÄÄRAL TÄIENDAVAT RAHASTAMIST 23.
In March 2011 the recipient Member States updated their decommissioning cost estimates, to reach 5,3 billion euro18. 
2011. aasta märtsis ajakohastatud prognooside kohaselt on abisaavate liikmesriikide dekomisjoneerimiskulude maht 5,3 miljardit eurot18.
A comparison with the decommissioning funding currently available at national and programme level suggests a shortfall of around 2,5 billion euro (see Figure 6). 
Võrdlus praegu riiklikul ja programmide tasandil olemasoleva rahastamisega näitab, et puudu on umbes 2,5 miljardit eurot (vt joonis 6).
Slovakia has committed itself to topping up the funding needed for decommissioning19 and has created a specific funding mechanism (a tax on electricity transmission) to contribute towards reducing the funding shortfall. 
Puudujäävate summade vähendamiseks kohustus Slovakkia ise dekomisjoneerimiseks täiendavaid vahendeid leidma19 ja võttis kasutusele spetsiaalse rahastamismehhanismi (elektri ülekandele lisatud maks).
Lithuania and Bulgaria have not put in place any equivalent mechanism. 
Leedu ja Bulgaaria ei ole sarnast mehhanismi loonud.
The absence of sufficient funding arrangements puts the completion of the decommissioning processes at risk. 
Küllaldase rahastamise puudumine seab ohtu dekomisjoneerimise lõpuleviimise.
In accordance with the principles of sound financial management, it is a good practice for any spending programme to set its objectives on the basis of a needs assessment20. 
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt on heaks tavaks, et mis tahes rahastamiskava eesmärkide määratlemise aluseks on vajaduste hindamine20.
This implies an evaluation, following international standards, of the consequences of early closure (e.g. loss of electricity power, security of supply). 
See tähendab, et rahvusvaheliste standardite alusel hinnatakse jaamade kavandatust varasema sulgemise tagajärgi (nt elektritootmise ja tarnekindluse vähenemine).
The design of potential measures to be undertaken should consider their cost in relation to their mitigation effect21. 
Potentsiaalsete meetmete võtmisel peab hindama nende maksumuse ja leevendava mõju suhet21.
The extent of mitigation achieved by funded projects must be assessed in view of determining whether the mitigation objectives may be considered fulfilled. 
Rahastatud projektide leevendava mõju hindamiseks tuleb kindlaks teha, kas leevendamisele seatud eesmärke võib pidada saavutatuiks.
18 Contributions to the meeting of the Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee of 16 March 2011. 
18 Tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee 16. märtsi 2011. aasta koosoleku materjalid.
19 COM(2004) 624 final of 29 September 2004, p. 3. 
19 KOM(2004)624(lõplik), 29.9.2004, lk 3.
21 Commission Recommendation 2006/851/ Euratom. 
21 Komisjoni soovitus 2006/851/Euratom.
19 BOX 1 DELAYS AND COST OVERRUNS In Bulgaria, an experimental plasma melting technology was selected in Kozloduy without proper demonstration of its effectiveness and without due consideration of the design and construction costs (some 30 million euro compared to one fifth for traditional technologies). 
19 1. SELGITUS VIIVITUSED JA ÜLEKULUD Bulgaarias otsustati Kozloduys kasutada eksperimentaalset plasmasulatustehnoloogiat, ilma et selle mõjusus oleks olnud veenvalt tõestatud ning tehnoloogia konstrueerimis-ja ehituskulusid (ca 30 miljonit eurot võrreldes tavapäraste tehnoloogiatega, mis oleksid maksnud vaid viiendiku nimetatud summast) vajalikul määral analüüsitud.
In Lithuania, at the time of the audit visit, the major infrastructure projects which are a precondition for the decommissioning of the Ignalina Nuclear Power Plant were significantly delayed comparing to initial contracts completion dates. 
Auditikülaskäigu ajal oli Leedus Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise eeltingimuseks olevate suurte infrastruktuuriprojektide edenemine algsete tähtaegadega võrreldes oluliselt ajakavast maas.
This concerns notably: the interim spent fuel facility — more than 32 months; the solid waste retrieval facility — 44 months; the solid waste treatment and storage facility for the management of short-and long-lived low and intermediate level radioactive waste — 34 months. 
Viivitused ja ülekulud on seotud eelkõige järgmiste projektidega: kasutatud tuumkütuse vaheladu – (enam kui 32 kuud); tahkete jäätmete eraldamise rajatis – (44 kuud); lühikese ja pika elueaga ning madala ja keskmise radiatsioonitasemega tahkete jäätmete käitlemise ja ladustamise rajatis – (34 kuud).
The total project cost of the interim spent fuel facility increased by 22 million euro (15,6 %). 
Kasutatud tuumkütuse vahelao projekti kogukulud suurenesid 22 miljoni euro võrra (15,6%).
In Slovakia, the interim radioactive waste storage at the Bohunice site, initially expected to be commissioned in 2010, was still in procurement process during the audit. 
Slovakkia Bohunice jaama radioaktiivsete jäätmete vahelao kasutusse võtmine oli kavandatud 2010. aastasse, kuid auditi tegemise ajal oli hange alles pooleli.
As a result, the availability of buffer storage areas has been identified as a potential bottleneck. 
Selle tagajärjel võib kitsaskohaks osutuda ajutiste ladustamiskohtade leidmine.
The facility for the free release of decommissioning materials was delayed by more than one year. 
Dekomisjoneerimismaterjalide vabasse ringlusse laskmise rajatise valmimine lükkus kavandatust enam kui aasta võrra edasi.
Until the facility is operational, no material can be released from Bohunice V1 NPP. 
Bohunice V1 tuumaelektrijaamast saab materjale vabasse ringlusse lasta alles pärast rajatise töö käivitumist.
FIGURE 6 DECOMMISSIONING FUNDING SHORTFALL Estimates in the decommissioning plans (million euro) Latest cost estimate (million euro) Available funding (all sources) (million euro) Funding shortfall (million euro) Kozloduy NPP Units 1 to 4 1 118 1 243 Bohunice V1 Units 1 and 2 2 930 Source: Decommissioning plans and information provided during the Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee meeting of March 2011. 664 1 450 579 Ignalina NPP Units 1 and 2 2 019 1 480 950 1 146 720 426 TOTAL 4 087 5 319 2 834 2 485 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
JOONIS 6 Dekomisjoneerimiskava des esitatud prognoosid (miljonit eurot) Kõige värskem prognoos (miljonit eurot) Olemasolev rahastamine (miljonit eurot) (kõik allikad) Puuduolev summa (miljonit eurot) Kozloduy tuumaelektrijaam 1.–4. reaktor 1 118 1 243 664 579 Ignalina tuumaelektrijaam 1. ja 2. reaktor 2 019 2 930 1 450 1 480 Bohunice V1 1. ja 2. reaktor 950 1 146 720 426 KOKKU 4 087 5 319 2 834 2 485 DEKOMISJONEERIMISEKS PUUDUOLEVAD SUMMAD Allikas: Dekomisjoneerimiskavad ja tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee 2011. aasta märtsi koosolekul esitatud teave. Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
Figure 7 summarises the result of the Court’s review of needs assessments underlying the strategic plans defined for the audited programmes. 
Auditeeritud programmide strateegiliste kavade aluseks olevate vajaduste hindamiste kontrollikojapoolse läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 7.
A needs assessment at programme level leading to a concrete mitigation strategy was initially carried out for the Kozloduy programme only. 
Programmi tasandil tehti konkreetse leevendusstrateegia aluseks olev vajaduste hindamine algselt vaid Kozloduy programmile.
However, this needs assessment is outdated and no longer relevant. 
See vajaduste hindamine on aga nüüdseks vananenud ega ole asjakohane.
As a consequence, any project fitting with the national energy strategy is by definition considered to be a consequence of the closure of the plants. 
Tulemuseks on see, et kõiki riikliku energeetika-strateegiaga kooskõlas olevaid projekti käsitletakse kohe vaikimisi tuumajaamade sulgemisest tulenevaiks.
An estimate on potential impact of planned projects has been carried by the EBRD in the case of Kozloduy only. 
EBRD koostas kavandatud projektide potentsiaalse mõju prognoosi ainult Kozloduy jaama kohta.
As regards the actual achievements of the mitigation actions and their contribution to the programme objectives, neither the implementing bodies (EBRD, CPMA) nor the Commission have assessed them. 
Leevendavate meetmete tegelikke tulemusi ja nende panust programmi eesmärkide saavutamiseks pole hinnanud ei rakendusasutused (EBRD, CPMA) ega komisjon.
20 FIGURE 7 Audit question COURT'S ASSESSMENT KOZLODUY PROGRAMME IGNALINA PROGRAMME BOHUNICE PROGRAMME Has a need assessment at programme level been carried out? 
20 JOONIS 7 Auditiküsimus KONTROLLIKOJA HINNANG KOZLODUY PROGRAMM IGNALINA PROGRAMM BOHUNICE PROGRAMM Kas programmi tasandil oli tehtud vajaduste hindamine?
Yes No No Has the mitigation achieved by the programmes been evaluated? 
Jah Ei Ei Kas programmide saavutatud leevendavat mõju oli hinnatud?
Partly No No ASSESSMENT OF MITIGATION PLANNING Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Osaliselt Ei Ei HINNANG LEEVENDAVATE MEETMETE KAVANDAMISELE Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
21 BOX 2 WEAK RELATIONSHIP BETWEEN MITIGATION ACTIVITIES AND REACTORS’ EARLY CLOSURE In Bulgaria, the programme funded energy efficiency improvements in public buildings (schools, hospitals, ministry buildings, theatres). 
SELGITUS NÕRK SEOS LEEVENDAVA TEGEVUSE JA REAKTORITE KAVANDATUST VARASEMA SULGEMISE VAHEL Bulgaarias rahastati programmist avaliku sektori hoonete (koolid, haiglad, ministeeriumihooned, teatrid) energiatõhususe suurendamist.
The link with the closure of Kozloduy units 1 to 4 is that the energy upgrading will compensate for a small part of the production loss, provided that consumption patterns are maintained. 
Seos Kozloduy 1.–4. reaktori sulgemisega seisneb selles, et energiatõhususe suurendamine tasakaalustab väikese osa tootmise vähenemisest (eeldusel, et tarbimisharjumused jäävad samaks).
In Lithuania, the programme provided a contribution to the Housing and Urban Development Agency’s mechansim for refurbishment of multi-family buildings, created to upgrade the energy efficiency of 24 000 residential buildings. 
Leedus toetati programmiga elamispinna ja linnaarengu ameti mitmepereelamute renoveerimise programmi, mis loodi eesmärgiga suurendada 24 000 kortermaja energiatõhusust.
The Ignalina programme supported one third of some 570 individual projects actually launched under this scheme. 
Ignalina programmiga toetati ühte kolmandikku nimetatud programmi raames tegelikult alustatud ligikaudu 570 projektist.
The link with the closure of Ignalina Nuclear Power Plant is that energy upgradings will reduce consumption and therefore compensate part of the production loss. 
Seos Ignalina tuumaelektrijaama sulgemisega seisneb selles, et energiatõhususe suurendamine vähendab tarbimist, mis omakorda tasakaalustab osa tootmise vähenemisest.
In September 2009, the mechanism was terminated and replaced by a financial engineering instrument funded by the Structural Funds. 
2009. aasta septembris programm suleti ja asendati struktuurifondidest rahastatud finantskorraldusvahendiga.
In Slovakia, the modernisation of the 220kV transmission network was funded by the programme under the consideration that Bohunice V1 was its main power supplier. 
Slovakkias rahastati programmist 220 kV ülekandevõrgu moderniseerimist põhjusel, et võrgu põhiline voolutarnija oli Bohunice V1 jaam.
However, the grid was already obsolete by the time the closure had been decided, and it would have required modernisation even if the plant had been kept operational. 
Võrk oli aga juba sulgemisotsuse tegemise ajal tehniliselt vananenud ning oleks vajanud uuendamist isegi juhul, kui tuumajaam oleks tööd jätkanud.
The upgrading mainly benefited the other contributors to the transmission network (for instance, other nuclear power plants). Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Võrgu uuendamisest said eelkõige kasu teised kasutajad (nt teised tuumaelektrijaamad). Eriaruanne nr 16/2011 – ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid
22 BROAD VARIETY OF MITIGATION ACTIVITIES FINANCED 28. 
22 RAHASTATUD LEEVENDAMISTEGEVUSE LAI ULATUS 28.
The programmes supported a number of measures to mitigate the effects of the loss of electricity production subsequent to the early closure of nuclear plants. 
Programmidest rahastati suurt hulka meetmeid, mille eesmärk oli leevendada tuumajaamade kavandatust varasemast sulgemisest tulenevat elektritootmise vähenemist.
As of 31 December 2010, the programmes had launched 48 projects contributing to the mitigation of the early closure of the three plants. 
2010. aasta 31. detsembri seisuga oli programmide raames alustatud 48 projekti, mis aitasid kaasa kolme tuumajaama kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate negatiivsete mõjude leevendamisele.
The total value of these projects was 1,34 billion euro. 
Projektide kogumaht oli 1,34 miljardit eurot.
The EU funded over half of this amount. 
Enam kui poolt sellest summast rahastas EL.
Figure 8 provides an overview of the mitigation projects financed by the three audited programmes. 
Kolmest auditeeritud programmist rahastatud leevendavad projektid on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 8.
The site visits confirmed that the individual projects were in line with the broadly defined priorities of the programmes and contributed to mitigate the effects of the early closure of the eight nuclear reactors (see Annex IV). 
Külastuste käigus leidis kinnitust, et projektid olid kooskõlas programmide üldiste prioriteetidega ja aitasid kaasa kaheksa tuumareaktori kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate probleemide leevendamisele (vt IV lisa).
However, the degree of mitigation achieved is not known. 
Küll aga pole teada, mil määral leevendavad meetmed oma eesmärgi saavutasid.
Moreover, a direct link with the early closure of reactors could not always be established and the existence of a prioritisation of mitigation activities could not be demonstrated (see Box 2). 
Lisaks ei suudetud alati tuvastada otsest seost reaktorite kavandatust varasema sulgemisega ega seda, et leevendavad tegevused oleksid olnud tähtsuse järjekorda seatud (vt 2. selgitus).