natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30 In the first step of the review process, reviewers verify estimates for all sectors of the greenhouse gas inventories: energy, industrial processes and product use, agriculture, LULUCF and waste. 
30 Läbivaatamise esimeses etapis kontrollivad läbivaatajad kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes hõlmatud kõigi sektorite kohta esitatud hinnangulisi andmeid: energia, tööstusprotsessid ja toodete kasutamine, põllumajandus, LULUCF ning jäätmed.
The reviewers document the results of their checks and communicate their observations to the Member States. 
Läbivaatajad dokumenteerivad kontrolli tulemused ja teavitavad oma tähelepanekutest liikmesriike.
In the second step, the reviewers verify the compliance issues not solved in the first step that would have a significant effect on the final emission estimate and may address recommendations on improving the inventories. 
Teises etapis kontrollivad läbivaatajad esimeses etapis lahendamata jäänud vastavusprobleeme, millel oleks märkimisväärne mõju lõplikele hinnangulistele heiteandmetele, ja võivad esitada soovitusi inventuuriandmete parandamise kohta.
However, the Commission reviewers do not document well their follow-up of previous Commission recommendations or their work on less significant issues detected by automated checks. 
Komisjoni läbivaatajad ei dokumenteeri aga hästi komisjoni eelmiste soovituste järelevalvet ega oma tööd, mis on seotud automatiseeritud kontrolli käigus tuvastatud väiksemate probleemidega.
We also found that the Commission’s follow-up on unresolved issues identified by the UNFCCC reviews was based on incomplete information reported by the Member States. 
Leidsime ka, et järelmeetmed, mida komisjon võttis UNFCCC läbivaatamiste käigus tuvastatud lahendamata küsimuste parandamiseks, põhinesid liikmesriikide esitatud ebatäielikul teabel.
In 2018, for our selection of Member states, we found documentation that the Commission reviewers followed up on 11 issues raised in the 2016 UNFCCC review reports. 
2018. aastal käesoleva auditi jaoks liikmesriikide valimit koostades leidsime dokumente, millest selgus, et komisjon läbivaatajad käsitlesid 11 küsimust, mis olid tõstatatud UNFCCC 2016. aasta läbivaatamise aruannetes.
However, the UNFCCC reviewers had identified 64 persisting issues in their 2016 reviews. 
UNFCCC 2016. aasta läbivaatamisel oli aga leitud 64 püsivat probleemi.
31 The LULUCF sector (see Box 2) is not covered by the EU 2020 target. 
31 ELi 2020. aasta eesmärk ei hõlma LULUCF-sektorit (vt 2. selgitus).
While LULUCF is included in the first step of the review, the Commission does not currently make recommendations, nor follow-up on most UNFCCC recommendations addressed to Member States. 
Läbivaatamise esimene etapp hõlmas küll ka LULUCF-sektorit, kuid komisjon ei esita praegu soovitusi ega võta järelmeetmeid liikmesriikidele suunatud enamiku UNFCCC soovituste suhtes.
The LULUCF data reported in the aggregated EU inventory indicates that this sector currently removes more CO2 from the atmosphere than it emits (removal of 5.54 % of the EU emissions in 2017; see Figure 6). 
ELi koondatud inventuuriandmetesse kuuluvatest LULUCF-sektori andmetest nähtub, et praegu seob see sektor atmosfäärist süsihappegaasi (CO2 ) rohkem, kui seda eraldab (2017. aastal seoti 5,54% ELi heitest; vt joonis 6).
Thus, the LULUCF sector is considered a net carbon sink. 
Seega peetakse LULUCF-sektorit CO2 netosidujaks.
However, the LULUCF data has a relatively high statistical uncertainty25. 
Paraku on LULUCF-sektori andmed statistiliselt suhteliselt ebausaldusväärsed25.
Following the recent adoption of the LULUCF Regulation No 841/2018 that incorporates the sector in the 2030 target, the Commission plans to perform a complete review process for this sector starting with emissions reported in 2023 for the year 2021. 
Pärast LULUCF-sektori 2030. aasta eesmärgi täitmisse kaasava määruse (EL) 2018/841 hiljutist vastuvõtmist kavatseb komisjon selle sektori põhjalikult läbi vaadata, alustades 2021. aasta kohta esitatud heitest 2023. aastal.
19 25 See EU inventory report of 2019. 
25 ELi 2019. aasta inventuuriaruanne.
20 Box 2 Relevance and reporting of the LULUCF sector Atmospheric CO2 accumulates as carbon in vegetation and soils in terrestrial ecosystems. 
2. selgitus LULUCF-sektori tähtsus ja aruandlus Atmosfääris olev CO2 koguneb süsinikuna maa ökosüsteemide taimestikus ja pinnases.
The land use, changes in land use and the forests affect the levels of atmospheric CO2. 
Maakasutus, maakasutuse muutused ja metsad mõjutavad CO2 taset atmosfääris.
However, when grasslands are ploughed, trees are harvested for energy, or a forest is replaced by grasslands or a settlement, CO2 is emitted. 
Samas eraldub CO2, kui küntakse rohumaad, raiutakse energia saamiseks puitu või asendatakse mets rohumaade või asustusega.
All these removals and emissions of atmospheric CO2 are reported in the greenhouse gas inventories, as part of the LULUCF sector. 
Kogu selline atmosfääri CO2 sidumine ja eraldamine esitatakse LULUCF-sektori kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes.
The EU reports as part of its Kyoto Protocol and UNFCCC commitments emissions and removals from changes in forest lands (e.g. planting a forest or deforestation). 
EL annab Kyoto protokolliga ja UNFCCC raames võetud kohustuste alusel aru metsa pindala muutustest (nt metsa istutamine või hävimine) tulenevast heitest ja selle sidumisest.
If these changes store more CO2 than they emit, the inventories present the total emissions reduced with the net removals. 
Kui sellistest muutustest tingituna seotakse rohkem süsihappegaasi kui eraldatakse, vähendatakse inventuuriandmetes koguheidet seotud heite võrra.
The aggregated EU inventory reports additional data on emissions and removals from forest management, grasslands, croplands, wetlands and settlements, although this is not mandatory under the Kyoto Protocol. 
ELi koondatud inventuuriandmetes esitatakse lisaandmeid metsamajanduse, rohumaade, põllumaade, märgalade ja asustuse tõttu tekkinud heite ja selle sidumise kohta, kuigi see ei ole Kyoto protokolli alusel kohustuslik.
Under the new LULUCF Regulation, adopted following the entry into force of the Paris Agreement (see paragraph 12) emissions and removals from all these accounting categories will be part of the mandatory reporting requirements. 
Pariisi kokkuleppe jõustumise järel vastu võetud uues LULUCF-sektori määruses (vt punkt 12) kuuluvad kõigis neis kategooriates tekkinud heide ja selle sidumine kohustuslike aruandlusnõuete alla.
21 Box 3 Data from satellites and from in-situ monitoring stations can help verify emission estimates Activity-based greenhouse emission estimations can be verified through atmospheric observations using a combination of satellite monitoring, in situ monitoring stations and modelling. 
3. selgitus Satelliitidelt ja kohapealsetest seirejaamadest pärit teave võib aidata kontrollida hinnangulisi heiteandmeid Hinnangulisi tegevusvaldkonna põhiseid kasvuhoonegaaside heiteandmeid saab kontrollida atmosfäärivaatlustega, kasutades satelliitseiret, kohapealseid seirejaamu ja modelleerimist.
Projects are ongoing in the EU (e.g. two projects called “VERIFY” and “ICOS”) to improve the quality of monitoring data. 
Praegu viiakse ELis ellu seireandmete kvaliteedi parandamise projekte (nt kaks projekti „VERIFY“ ja „ICOS“).
This could potentially enable the EU to perform verifications using this data. 
See võib aidata ELil kontrolli käigus neid andmeid kasutada.
Satellite atmospheric monitoring services can provide information on greenhouse gas concentrations and on activity data. 
Atmosfääri satelliitseire teenused võivad anda teavet kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni ja tegevusandmete kohta.
Actual greenhouse gas emissions, and sources of emissions, can be determined by different modelling procedures. 
Tegeliku kasvuhoonegaaside heite ja heiteallikad saab kindlaks teha eri modelleerimismeetoditega.
In situ monitoring stations locally measure greenhouse gas emissions and removals and their flow with relatively high accuracy (compared to estimates). 
Kohapealsed seirejaamad mõõdavad kohalikku kasvuhoonegaaside heidet, sidumist ja vooge suhteliselt täpselt (võrreldes hinnanguliste andmetega).
This may produce new information which can improve estimations for the agriculture, waste and LULUCF sectors, estimations which have a high degree of uncertainty. 
Nii võidakse saada uut teavet, mis võib parandada põllumajandus-, jäätme-ja LULUCF-sektori hinnangulisi andmeid, mis on praegu väga ebausaldusväärsed.
Land cover-based monitoring using satellites such as Copernicus, and other remote sensing techniques is possible, and encouraged by the new LULUCF regulation (2018/841). 
Võimalik on satelliite (nt Copernicus) kasutav maakattepõhine seire ja muud kaugseiremeetodid, mille kasutamist toetatakse uues nn LULUCF-sektori määruses (2018/841).
34 One Member State (the United Kingdom) has used satellite data to verify data concerning the LULUCF sector; in particular, changes in forest coverage. 
34 Üks liikmesriik (Ühendkuningriik) on kasutanud satelliitandmeid LULUCF-sektori, eelkõige metsapindala muutuste kontrollimiseks.
It also performed verification of emission estimates using in situ monitoring data for certain gases in the national inventory. 
Samuti kontrollis see riik hinnangulisi heiteandmeid, kasutades riiklikes inventuuriandmetes teatavate gaaside puhul kohapealseid seireandmeid.
These verifications led to better estimation of methane and certain hydrofluorocarbon emissions, which had been overestimated in the inventories, and of nitrous oxide emissions, which had been underestimated. 
Selline kontroll tõi kaasa paremad hinnangulised heiteandmed metaani ja teatavate fluorosüsivesinike kohta, mille näitajad olid inventuuriandmetes tegelikest suuremad, ja dilämmastikoksiidi kohta, mille näitajad olid tegelikust väiksemad.
The Commission does not currently use satellite data to verify emission estimates or LULUCF data. 
Komisjon ei kasuta praegu satelliitandmeid hinnanguliste heiteandmete ega LULUCF-sektori andmete kontrollimiseks.
The EU greenhouse gas inventory has improved over time 35 The Commission reviewers draft observations when their checks identify instances where the Member States’ estimations of greenhouse gas emissions are not in line with the reporting requirements, or where there are potential over-or underestimations of emissions. 
ELi kasvuhoonegaaside inventuuriandmeid on aja jooksul täiustatud 35 Komisjoni läbivaatajad koostavad tähelepanekuid, kui nende kontrolli käigus ilmneb, et liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite hinnangulised andmed on vastuolus aruandlusnõuetega, või kui esitatud hinnangulised heitenäitajad on tegelikest suuremad või väiksemad.
36 Member States either reply to such observations during the review, or revise their estimates. 
36 Liikmesriigid kas vastavad sellistele tähelepanekutele läbivaatamise ajal või muudavad oma hinnangulisi andmeid.
If the Member States’ replies do not address the issues raised by the reviewers, the reviewers propose technical corrections of the estimates (adjusted figures meant to replace the original estimates) or recommendations for future improvements. 
Kui liikmesriik ei käsitle oma vastuses läbivaataja tõstatatud probleeme, esitab läbivaataja ettepaneku teha hinnangulistes andmetes tehnilisi parandusi (kohandatud näitajad, millega asendatakse esialgsed hinnangulised andmed) või soovitused paranduste tegemiseks tulevikus.
37 For our sample of Member States, most of the observations raised during the Commission review were solved during the review process and in 2018 did not require Member States to correct estimates. 
37 Meie valimisse kuulunud liikmesriikide puhul lahendati enamik komisjonipoolsel läbivaatamisel tehtud tähelepanekutest läbivaatamise käigus ja liikmesriigid ei pidanud 2018. aastal hinnangulisi andmeid parandama.
38 The methodology for calculating greenhouse gas emissions (see Box 1) has an inherent degree of uncertainty. 
38 Kasvuhoonegaaside heite arvutamise metoodikale (vt 1. selgitus) on omane teatav ebausaldusväärsus.
The Member States reported an increased use of more precise (“higher tier”) estimation methodologies for their most significant emission sources. 
Liikmesriigid teatasid, et kasutavad oma kõige olulisemate heiteallikate puhul aina rohkem täpsemat (nn kõrgema tasandi) hindamismetoodikat.
Overall, the uncertainty of aggregated EU inventory decreased from 6.2 % in 2016 to 5.8 % in 2018. 
Kokkuvõttes vähenes ELi koondatud inventuuriandmete ebausaldusväärsus 6,2%-lt 2016. aastal 5,8%-le 2018. aastal.
The UNFCCC also noted the Commission’s progress in addressing the recommendations for the EU inventory raised in its previous review reports. 
UNFCCC-s märgiti ka seda, et komisjon on teinud edusamme konventsiooni varasemates aruannetes tõstatatud probleemide lahendamisel, mis puudutasid ELi inventuuriandmete koostamist.
39 The Commission (DG CLIMA) and the EEA took various measures to improve the quality of the Member States’ inventories: (a) organising regular working group meetings and capacity-building seminars with other Commission Directorates-General and the Member States to support the review process and help Member States improve their data; (b) organising a number of capacity-building visits to interested Member States28; (c) drafting guidance documents, and encouraging knowledge-sharing on specific methodological issues; (d) setting up a system for reviewing and improving the aggregated EU inventory, with the help of Member State and other experts. 
39 Komisjon (DG CLIMA) ja EEA võtsid mitu meedet liikmesriikide inventuuriandmete kvaliteedi parandamiseks a) korraldasid teiste komisjoni peadirektoraatide ja liikmesriikidega regulaarseid töörühmade koosolekuid ja suutlikkuse suurendamise seminare, mille eesmärk oli toetada läbivaatamist ja aidata liikmesriikidel parandada oma andmete kvaliteeti; b) korraldasid mitu suutlikkuse suurendamise külastust huvitatud liikmesriikidesse28; c) koostasid suunisdokumente ja edendasid konkreetseid metoodilisi küsimusi puudutavate teadmiste jagamist; d) lõid süsteemi ELi koondatud inventuuriandmete läbivaatamiseks ja parandamiseks (liikmesriikide ja muude ekspertide abil).
40 The six Member States we surveyed replied that the Commission’s efforts to promote knowledge-sharing and guidance had been useful, and that the EU’s review and associated guidance had contributed to improving their inventories. 
40 Kuus meie auditi raames vaadeldud liikmesriiki vastasid, et komisjoni jõupingutused edendada teadmiste ja suuniste jagamist on kasulikud ning et läbivaatamis-ja muud asjakohased suunised on aidanud parandada nende 28 Bulgaaria (2018), Eesti (2018), Küpros (2018), Malta (2017 ja 2018).
23 identified areas where they considered that additional guidance was needed (see Box 4). 
inventuuriandmeid. Oma vastustes loetlesid nad ka valdkonnad, kus nende arvamusel oleks vaja lisasuuniseid (vt 4. selgitus).
Box 4 Support for additional guidance and information Certain Member States stated that additional guidance and information from the Commission would be useful in one or more of the following areas: (a) accounting for gas leaks in international territories, by applying improved methods in respect of gas transport though pipelines; (b) developing methods for emissions related to biogas installations using livestock manure, and related to the combustion of liquid fuels; (c) improving statistical data on land use change; (d) improving scientific information on carbon stored in the soil; (e) improving the comparability of the databases of fluorinated gases. 
4. selgitus Toetus lisasuunistele ja -teabele Teatavad liikmesriigid teatasid, et oleks kasulik saada komisjonilt lisasuuniseid ja - teavet ühes või mitmes järgmises valdkonnas: a) rahvusvaheliste territooriumide gaasilekete probleemiga tegelemine, kohaldades paremaid meetodeid magistraalide kaudu gaasi transportimisel; b) meetodite väljatöötamine loomasõnnikul töötavates biogaasirajatistes ja vedelkütuste põletamisel tekkiva heite valdkonnas; c) maakasutuse muutuse statistiliste andmete täiustamine; d) pinnasesse salvestatud süsinikku käsitleva teadusliku teabe täiustamine; e) fluoritud gaaside andmebaaside võrreldavuse suurendamine.
The EU needs better insight into future greenhouse gas emission reductions 41 We examined the operation and the results of the Commission quality review of the EU and Member States’ projections of future greenhouse gas emissions. 
EL vajab paremat teavet kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta tulevikus 41 Uurisime, kuidas toimib komisjoni läbiviidav ELi ja liikmesriikide tulevast kasvuhoonegaaside heidet käsitlevate prognooside kvaliteedi läbivaatamine ning mis on selle tulemused.
We also assessed the extent to which the reported emission data is included in the 2020 and 2030 targets for the EU as a whole. 
Hindasime ka, millisel määral on esitatud heiteandmed kaasatud ELi kui terviku 2020. ja 2030. aasta eesmärkidesse.
In addition, we examined the Commission work on EU strategies, policies and measures for emission reductions. 
Samuti uurisime komisjoni tööd ELi heite vähendamise strateegiate, poliitikasuundade ja meetmetega.
The Commission and EEA help Member States improve the quality of their projections 42 Projections are an important part of the progress assessment and policy development cycle. 
Komisjon ja EEA aitavad liikmesriikidel parandada nende prognooside kvaliteeti 42 Prognoosid on tähtis osa edusammude hindamisest ja poliitikakujundamise tsüklist.
They can indicate the need for additional mitigation policies and measures in order to reach the intended reduction target (see paragraph 10). 
Need võivad viidata vajadusele täiendava leevenduspoliitika ja -meetmete järele, et täita seatud vähendamiseesmärk (vt punkt 10).
Member States and the EU build their projections using modelling tools, based on assumptions and parameters, which include inter alia the effects of all their policies and measures on emissions (e.g. including policies linked to infrastructure and transport development). 
Liikmesriigid ja EL kasutavad prognoosimiseks modelleerimisvahendeid, mis põhinevad eeldustel ja parameetritel, nagu kõigi heitega seotud poliitika ja meetmete mõju (sh näiteks taristu ja transpordi arendamisega seotud poliitika).
43 The Commission, assisted by the EEA, reviews and adds up Member States projections to give aggregated EU projections. 
43 Komisjon vaatab EEA abil liikmesriikide prognoosid üle ja liidab need kokku, et arvutada ELi koondprognoosid.
We checked the design and operation of the quality review system to ensure that the projections comply with the international requirements, and improve over time. 
Kontrollisime kvaliteedi läbivaatamise süsteemi ülesehitust ja toimimist, tagamaks, et prognoosid vastavad rahvusvahelistele nõuetele ning muutuvad aja jooksul paremaks.
44 The Commission review of national projections in our sample of six Member States addressed all the quality principles identified in UNFCCC guidelines. 
44 Meie valimisse kuuluva kuue liikmesriigi prognooside läbivaatamisel võttis komisjon arvesse kõiki UNFCCC suunistes loetletud kvaliteedipõhimõtteid.
In general, the reviewers reported on these criteria in a clear manner and communicated their findings to the Member States transparently, taking into account the findings of previous Commission reviews. 
Üldiselt esitasid läbivaatajad nende kriteeriumide täitmise teabe selgelt ja sõnastasid oma leiud liikmesriikidele läbipaistvalt, võttes arvesse komisjoni eelmiste läbivaatamiste tulemusi.
45 The Commission review’s results for the six Member States included in our sample showed that only one Member State needed to make a general error correction in 2017, compared to five in 2015. 
45 Meie valimi kuut liikmesriiki puudutavad komisjoni läbivaatamise tulemused näitasid, et 2017. aastal tuli ainult ühel liikmesriigil parandada üks üldine viga võrreldes viie veaga 2015. aastal.
Commission checks were more thorough in 2017 than in 2015, and the number of findings arising in the review decreased marginally over the same period (see Figure 4). 
Komisjonipoolne kontroll oli 2017. aastal põhjalikum kui 2015. aastal ja samal perioodil vähenes veidi läbivaatamise käigus tehtud leidude arv (vt joonis 4).
The UNFCCC, in its reviews of national communications and biennial reports, made fewer recommendations in 2017 than in 2015 on Member States’ projections, indicating that these had improved. 
Riikide kliimaaruannete ja kahe aasta kohta esitatud aruannete läbivaatamisel esitas UNFCCC sekretariaat 2017. aastal liikmesriikide prognooside kohta vähem soovitusi kui 2015. aastal, mis näitab, et aruannete kvaliteet on paranenud.
Figure 4 – Improvements in projections for the six Member States in our sample Member States in our sample Results of Commission review of national projections Observations 117 in 2015 114 in 2017 General error corrections Five Member States in 2015 One Member State in 2017 Czechia Germany France Italy Poland Romania Member States’ projection data submitted for review 24 Source: Commission review results, as communicated to Member States. 
Joonis 4. Meie valimisse kuuluva kuue liikmesriigi prognooside paranemine Kontrollikoja valimi liikmesriigid Liikmesriikide prognooside komisjonipoolse läbivaatamise tulemused Tähelepanekud 2015. aastal 117 2017. aastal 114 Üldised vigade parandused 2015. aastal viis liikmesriiki 2017. aastal üks liikmesriik Tšehhi Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Poola Rumeenia Läbivaatamiseks esitatud liikmesriikide prognooside andmed Allikas: Liikmesriikidele esitatud komisjonipoolse läbivaatamise tulemused.
46 Five of the six Member States stated in reply to our questionnaire that they considered that the Commission’s and the European Environment Agency’s guidance and assistance (see Box 5) had indeed facilitated improvements in national projections. 
46 Meie küsimustikule vastates teatasid kuuest liikmesriigist viis, et nende arvamusel aitasid komisjoni ja EEA suunised ja abi (vt 5. selgitus) tõepoolest parandada liikmesriikide prognoose.
The Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario 47 The EU projections aggregate Member State projections (based on each Member State’s assumptions). 
Komisjon ei hinnanud ELi võrdlusstsenaariumist märkimisväärse kõrvalekaldumise riski 47 ELi prognooside arvutamiseks liidetakse liikmesriikide prognoosid, mis põhinevad iga liikmesriigi eeldustel.
The Commission also produces separate projections based on its own assumptions29 regarding the evolution of the EU energy and transport systems and their impact on greenhouse gas emissions. 
Komisjon koostab ka eraldi prognoose, mille aluseks on komisjoni eeldused29 ELi energia-ja transpordisüsteemide arengu ning nende mõju kohta kasvuhoonegaaside heitele.
These include specific sections on emission trends not related to energy, and on the various interactions among policies in these sectors. The Commission projections form the EU reference scenario. 
Need hõlmavad energiaga mitteseotud heitesuundumuste spetsiifilisi osi ja nende sektorite poliitika erinevat koostoimet. Komisjoni prognoosid moodustavad ELi võrdlusstsenaariumi.
Based on the EU reference scenario and the greenhouse gas emission reduction objectives, the Commission assesses the need for additional EU mitigation policies and measures. 
Tuginedes ELi võrdlusstsenaariumile ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidele, hindab komisjon vajadust täiendava ELi leevenduspoliitika ja meetmete järele.
48 The Commission produces the EU reference scenario30 for the future under the assumption of full enforcement of the current mitigation policies and measures, and achievement of the emission reductions proposed by these measures. 
48 Komisjon koostab tuleviku kohta ELi võrdlusstsenaariumi30 eeldusel, et vastu võetud leevenduspoliitika ja -meetmed viiakse täielikult ellu ning sellele vastavalt väheneb ka heide.