natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Allalaadimiskiirus on kiirus, millega saadakse andmeid kaugsüsteemist, näiteks internetti sirvides või voogvideosid vaadates; üleslaadimiskiirus on kiirus, millega saadetakse andmed kaugsüsteemi, näiteks videokonverentside puhul.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Muud tehnilised omadused on muutumas teatud teenuste (nt videokonverentsid, pilvandmetöötlus, ühendatud juhtimine ja e-tervishoid) pakkumisel järjest olulisemaks.
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Kasutatava taristu tüüp määrab ära ühenduskiiruse ülempiiri.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
On olemas viis taristutüüpi, mis suudavad pakkuda lairibateenuseid: kiudoptilised liinid, koaksiaalkaabel, vasepõhised telefoniliinid, maapealne traadita ühendus (antennid/mastid) ja satelliitside (vt tabel 1).
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1). 
Tehnoloogia kiire arengu tõttu tuleb juurde järjest uusi tehnoloogiaid, mis on samuti võimelised pakkuma kiiret lairibaühendust (vt 1. selgitus).
4 European Commission, “Guide to high-speed broadband investment”, 2014. 
4 Euroopa Komisjoni juhend kiire lairibaühenduse investeeringuteks, 2014.
Table 1 - Broadband infrastructure types and current commercial technology1 The actual speed customers receive will depend on providers and technical upgrades. 
Tabel 1. Lairibataristu tüübid ja praegune turustustehnoloogia1 Teenuse tegelik kiirus sõltub pakkujatest ja tehnilistest uuendustest.
1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 
1 Allikas: kontrollikoda Acreo Swedish ICT põhjal.
11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
11 Traadiga või traadita Taristu Ligikaudne allalaadimiskiirus Ligikaudne üleslaadimiskiirus Traadiga Kiudoptika kuni 2,5 Gbit/s kuni 1,2 Gbit/s Koaksiaalkaabel 300 Mbit/s kuni 2 Gbit/s kuni 50 Mbit/s Vasepõhised telefoniliinid 5–100 Mbit/s kuni 10 Mbit/s Traadita Maapealne traadita süsteem 60 Mbit/s kuni 10 Mbit/s Satelliitside kuni 20 Mbit/s kuni 8 Mbit/s 1. selgitus. Uued tehnoloogiad Interneti hübriidlahendused ühendavad vasktelefonivõrgu ja 4G mobiilsidevõrgu, et suurendada tarbija jaoks teenuse kiirust, kasutades spetsiifilist väravat (teatud tüüpi modem).
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
See lahendus on juba kasutusel Belgias ja Madalmaades varem alateenindatud piirkondades kiirusega 30 Mbit/s. Satelliiditööstus võimaldab praegu järgmise põlvkonna satelliit-lairibaühendust.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Kaks hiljutist uuendust on suure jõudlusega satelliidid ja mittegeostatsionaarsed orbiidid.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Selliste satelliitide abil on võimalik tulevikus pakkuda suuremale arvule tarbijatele maapiirkondades või äärealadel ühendust kiirusega üle 30 Mbit/s. 5G – 5. põlvkonna mobiilsidevõrgud on traadita telekommunikatsiooni järgmine standard.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
5G on kavandatud võimsamaks kui praegune 4G, võimaldades mobiilse lairibaühenduse kasutajate suuremat tihedust ning toetades seadmetevahelist usaldusväärsemat ja ulatuslikku masinsidet.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
5G koosneb kolmest osast: 1) tõhustatud mobiilne lairibaühendus, 2) suuremahuline asjade internet, 3) kriitilise tähtsusega teenused (näiteks isesõitvad autod).
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
5G eeldab kiudoptilist viimase miili taristut, mis täiendab lõppkasutajale lähedal olevat kiire lairibaühenduse võrku, kuid ei asenda seda.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. 
Kõigil neil tehnoloogiatel on oma eriomadused, samuti kulud ja kasutegurid – näiteks olemasolev vasepõhine telefoniliin on kõige odavam tehnoloogia, mis võimaldab väiksema kiirusega ühendust, kiudoptika pakub aga suurimat kiirust kõrgema hinna eest.
Future applications related to the Internet of Things (see Box 2) will require higher speeds, scale and reliability from these networks5. 
asjade internetiga (vt 2. selgitus) seotud rakendused nõuavad võrkudelt suuremat kiirust, mahtu ja töökindlust5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. 
Üldiselt on kiiremat ühendust võimaldava tehnoloogia kasutuselevõtt kallim kui aeglasemat ühendust pakkuv tehnoloogia, ehkki selle hoolduskulud on väiksemad.
In addition, operators’ management costs are also likely to be reduced progressively as legacy networks are decommissioned. 
Lisaks vähenevad tõenäoliselt operaatorite halduskulud vastavalt pärandvõrkude kasutamise lõpetamisele.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 2. selgitus. Asjade internet Asjade internet on füüsiliste seadmete võrgustik, mis on võimeline andmeid üle kandma ilma inimestevahelise või inimese ja arvuti vahelise suhtluseta.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Näiteks võib tuua arukad kodud (nt kontrolliv termostaat, valgus, muusika), arukad linnad (nt kontrollivad tänavavalgustid, valgusfoorid, parklad), isesõitvad autod ja aruka põllumajanduse (mullaniiskuse või pestitsiidide kasutamise andmete ühendamine täiustatud pildindusega).
EU policies for broadband 6. 
ELi lairibaühenduse poliitika 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
2010. aastal käivitatud strateegia „Euroopa 2020“ on ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu pikaajaline strateegia6.
It contains seven flagship initiatives. 
See sisaldab seitset juhtalgatust.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. 
Üks neist, „Euroopa digitaalarengu tegevuskava“7, sätestab kiire ja ülikiire interneti eesmärgid, et kasutada maksimaalselt ära info-ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), eelkõige interneti, sotsiaalset ja majanduslikku potentsiaali ELi kodanike ja ettevõtjate jaoks.
The Digital Agenda, updated in 20128, sets out three objectives for broadband: - by 2013, to bring basic broadband to all Europeans; - by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and ‘The State of Broadband’, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, September 2017. COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
Digitaalarengu tegevuskavas, mida ajakohastati 2012. aastal8, on sätestatud kolm lairibaühenduse eesmärki: - võimaldada 2013. aastaks kõigile eurooplastele lairibaühenduse baasteenus; - tagada kõigile eurooplastele 2020. aastaks kiire lairibaühendus (> 30 Mbit/s); „The State of Broadband“ (Lairibaühenduse olukord), Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, september 2017. „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 lõplik.
COM(2010) 245. 
KOM(2010) 245.
- by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps). 
- tagada, et vähemalt 50% Euroopa kodumajapidamistest liitub 2020. aastaks ülikiire lairibaühendusega (> 100 Mbit/s).
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
Kaks esimest eesmärki keskenduvad teatava kiiruse tagamisele ja kolmas kasutajapoolsele nõudlusele.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Kõnealused eesmärgid on saanud avaliku poliitika võrdlusaluseks kogu ELis ning avaliku ja erasektori investeeringute suunanäitajaks.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
USA sarnane eesmärk on esitatud 3. selgituses.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
Lairibaühenduse eesmärgid USAs USAs võeti riiklik lairibaühenduse kava „Connecting America“ vastu märtsis 2010 ja selles soovitati riigil võtta 2020. aastaks vastu kuus eesmärki ning nende saavutamist jälgida. Esimene eesmärk oli järgmine: „vähemalt 100 miljonil USA kodul peaks olema taskukohane juurdepääs ühendusele tegeliku allalaadimiskiirusega vähemalt 100 Mbit/s ja tegeliku üleslaadimise kiirusega vähemalt 50 Mbit/s“.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
Seega ei hõlmanud eesmärgid 100% elanikkonnast ning sihtarvud sisaldasid tegelikku üles-ja allalaadimise kiirust.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
2010. aastal kehtestas komisjon ka ühise raamistiku meetmete võtmiseks ELi ja liikmesriikide tasandil, et kõnealused eesmärgid saavutada.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
Nõuded liikmesriikidele hõlmavad vajadust i) koostada ja rakendada 2012. aastaks riiklikud lairibaühenduse kavad; ii) rakendada meetmeid, sealhulgas õigusnorme, et hõlbustada lairibainvesteeringuid; ja iii) kasutada täielikult ära struktuurifondid ja maaelu arengu fondid.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. 
2016. aasta septembris määratles komisjon teatises, mis käsitleb gigabitiühiskonna loomist aastaks 20259, selleks aastaks kolm strateegilist eesmärki, mis täiendavad 2020. aasta digitaalarengu tegevuskavas seatud eesmärke: - ühenduvus vähemalt 1 Gbit/s10 peamiste sotsiaalmajanduslike toimijate jaoks, nagu koolid, transpordisõlmed ja peamised avalike teenuste osutajad; COM(2016) 587.
A gigabit per second is 1000 Mbps, significantly faster than the Europe 2020 targets. 
1 Gbit/s on 1000 Mbit/s, mis ületab tunduvalt strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid.
- all urban areas and all major terrestrial transport paths to have uninterrupted 5G coverage; and - all European households, rural or urban, to have access to internet connectivity offering a download speed of at least 100 Mbps, upgradable to Gigabit speed. 
14 - alaline 5G levi kõigis linnapiirkondades ja peamistel maapealsetel transporditeedel; - kõigil Euroopa majapidamistel nii maa-kui ka linnapiirkondades internetiühendus allalaadimiskiirusega vähemalt 100 Mbit/s, mida saab suurendada gigabiti kiiruseni.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
ELi rahaline toetus lairibataristule 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Euroopa Komisjon hindas 2013. aastal, et 2020. aasta lairibaühenduse alaste eesmärkide saavutamiseks on vaja kuni 250 miljardit eurot11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
Olemasoleva taristu taaskasutamine ja kulude vähendamise direktiivi12 tõhus rakendamine võiks aga kulude summat vähendada13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Telekommunikatsioonisektor on lairibataristu peamine erainvestor.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Mõningad turusegmendid, näiteks maapiirkonnad, ei ole erainvestorite jaoks atraktiivsed.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Rahastamine avaliku sektori poolt, kas siis riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, on vajalik, et tagada neis piirkondades vastuvõetaval tasemel lairibaühendus.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
EL täiendab teisi avaliku sektori (riiklikke, piirkondlikke või kohalikke) rahastamisallikaid turutõrkega piirkondades.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
Mõnes liikmesriigis võib EL olla peamine avaliku sektori vahendite eraldaja.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 toetab EL liikmesriike lairibaühenduse kulude katmiseks ligi 15 miljardi euroga (sh 5,6 miljardit eurot EIP laenudena), mis tähendab märgatavat kasvu võrreldes perioodil 2007–2013 eraldatud 3 miljardi euroga.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
See moodustab umbes 6% vajamineva investeeringu kogusummast.
There are five main sources of funding (see Table 2). 
Peamiseid rahastamisallikaid on viis (vt tabel 2).
European Commission,”The socio-economic impact of bandwith”, 2013, p. 207. 
Euroopa Komisjon, „The socio-economic impact of bandwidth“ (Ribalaiuse sotsiaalmajanduslik mõju), 2013, lk 207.
Directive 2014/61/EU of the European Parliament and the Council of 15 May 2014 on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks (OJ L 155, 23.5.2014, p. 1). 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (ELT L 155, 23.5.2014, lk 1).
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, “Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017. 
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, „Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable“ (Kiudoptilise gigabitiühiskonna kulud on märkimisväärsed, kuid eesmärk on saavutatav), FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017.
14 11 12 13 
11 12 13
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017. 
Tabel 2. Kokkuvõte programmitöö perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 rahastamisallikatest EFSI summad on esitatud 2017. aasta juuni lõpu seisuga.
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Allikas: komisjoni ja EIP andmetel põhinev kontrollikoja analüüs.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Komisjon haldab struktuurifonde (ERF, EAFRD) koostöös liikmesriikidega.
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
Samuti annab komisjon tagatise EIP rahastatud projektidele.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EIP vastutab enda ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) laenude haldamise eest.
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Komisjon haldab Euroopa ühendamise rahastut (CEF) ja osa CEFi raames lairibaühenduse rahastamiseks mõeldud vahenditest kavatsetakse investeerida Euroopa ühendamise lairibaühenduse fondi (CEBF).
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
CEBFi hakkab haldama sõltumatu fondivalitseja ja fondi tegevusvolitused põhinevad EIP, komisjoni ja muude rahastamispartnerite vahel kokku lepitud tingimustel.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 13.
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Auditiga uuriti, kas komisjoni, liikmesriikide ja EIP võetud meetmed strateegia „Euroopa 2020“ lairibaühenduse alaste eesmärkide saavutamiseks on tõhusad.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
See on eriti oluline põhjusel, et 2020. aasta tähtaeg on lähenemas ja komisjon on püstitanud 2025. aastaks uued eesmärgid.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
Seepärast uuris kontrollikoda, kas - on tõenäoline, et liikmesriigid saavutavad strateegia „Euroopa 2020“ lairibaühenduse eesmärgid ja kas komisjon jälgis eesmärkide saavutamist; - liikmesriigid olid välja töötanud asjakohase strateegia nende eesmärkide saavutamiseks; - liikmesriigid olid tulemuslikult rakendanud oma strateegiat, sealhulgas valitud meetmeid ja rahastamisallikaid (k.a EIP) ning loodud regulatiivset, konkurentsi-ja tehnoloogilist keskkonda.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Kontrollikoda uuris ka komisjoni toetust neis kolmes valdkonnas.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Audit hõlmas kõiki tabelis 2 loetletud rahastamisallikaid: ERF, EAFRD, CEF, EFSI, EIP laenud ja CEBF.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Keskenduti viiele liikmesriigile: Iirimaale, Saksamaale, Ungarile, Poolale ja Itaaliale.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
Need liikmesriigid esindavad ligikaudu 40% ELi elanikkonnast ja nad valiti mõistliku tasakaalu tagamiseks, võttes arvesse geograafilist katvust ja lairibaühenduse aspekte, nagu maapiirkonnas asumine ja liitumiskulud.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Audit hõlmas programmitöö perioode 2007–2013 ja 2014–2020.
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
ELi tasandil hõlmas audit kõiki komisjoni peadirektoraate, kellel on lairibaühenduse vallas olulisi ülesandeid14, samuti EIP-d seoses EFSI ja CEBF-iga.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. 
Auditirühm külastas mitmesuguseid asjassepuutuvaid sidusrühmi ja VVOsid Brüsselis ja liikmesriikides, nagu telekommunikatsiooniettevõtete ühendused, tarbijate ühendused ja ettevõtete assotsiatsioonid.
Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
Liikmesriikides külastati lairibaühenduse strateegia koostamise ja elluviimise eest vastutavaid ministeeriume, Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondidest rahastatavate programmide juhtimise eest vastutavaid asutusi, lairibaühenduse asutusi ning 16 14 DG CNECT, DG REGIO, DG AGRI, DG ECFIN ja DG COMP. riikide reguleerivaid asutusi.
We also benefited from the input of telecommunication experts on the observations, conclusions and recommendations of this report. 
Aruande tähelepanekute, järelduste ja soovituste koostamisel on kasutatud ka telekommunikatsiooni ekspertide abi.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
TÄHELEPANEKUD Lairibaühendus on kogu ELis paranemas, kuid mõningad strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid jäävad tõenäoliselt saavutamata 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide poolt alates 2010. aastast tehtud edusammud digitaalarengu tegevuskava kolme eesmärgi saavutamisel (vt punktid 6 ja 7).
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Samuti kaaluti, kas 2025. aastaks seatud eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt on tõenäoline ning hinnati komisjoni järelevalvet ja toetust liikmesriikidele.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
Kõik liikmesriigid saavutasid 2016. aastaks lairibaühenduse baasteenuse eesmärgi Eesmärk 1: võimaldada 2013. aastaks kõigile eurooplastele lairibaühenduse baasteenus 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
2013. aasta lõpuks olid kõik liikmesriigid, v.a kolm Balti riiki (Eesti, Läti ja Leedu), saavutanud lairibaühenduse baasteenuse kättesaadavuse eesmärgi.