natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of partner countries higher education institutions involved. • • • • • • EXAMPLES OF OUTCOMES Improved key skills. Improved language proficiency. Improved intercultural awareness. 
Osalevate partnerriikide kõrgkoolidearv. NÄITEID TULEMITEST • Paranenud võtmeos kus ed. • Paranenud keelteoskus. • Suurem teadlikkus teistest kultuuridest. • Tugevam Euroopa i denti teet. • Suurem tööalane konkurentsivõimeja paremad karjääriväljavaated. • Suuremad oskused tegel eda eba s oods a s olukorras olevate inimeste vajadustega.
EXAMPLES OF IMPACT • Improved quality of workforce. • Improving national education systems. • Lower unempl oyment. • Increased economic activity. • Higher quality of life. 
NÄITEID MÕJUST • Kvaliteetsem tööjõud. • Paremad riiklikud haridussüsteemid. • Madalamtöötuse määr. • Suurem majanduslik aktiivsus. • Parem elukvaliteet.
Mobility projects forstaffinthe • fields of Higher Education,VET, • School,adult educationand youth. • 53. 
Õpirändeprojektid töötajatele kõrghariduse, kutsehariduseja -õppe, koolihariduse, täiskasvanuhariduse ningnoorsoo • valdkonnas. 53.
The general objectives of Erasmus+, as far as Education and Training is concerned, are to contribute to the achievement of: the objectives of the Europe 2020 Strategy, including the headline education target; the objectives of the strategic framework for European cooperation in education and training (ET 2020) as well as the corresponding benchmarks; the sustainable development of partner countries in the field of higher education; and the promotion of European values in accordance with article 2 of the Treaty on the European Union23. 
Programmi „Erasmus+“ üldeesmärgid hariduse ja koolituse valdkonnas on kaasa aidata järgmiste eesmärkide saavutamisele: strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid, sealhulgas haridusalane peamine eesmärk; hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku („HK 2020“) eesmärgid, sealhulgas vastavad sihttasemed; partnerriikide jätkusuutlik areng kõrghariduse valdkonnas; ning eesmärk edendada kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 Euroopa väärtusi23.
Specific objectives for Education and Training relevant for KA1 mobility are set out in Article 5. 
1. põhimeetme alla kuuluva õpirändega seotud erieesmärgid hariduse ja koolituse valdkonnas on sätestatud artiklis 5.
23 Article 4 of the Regulation. 
23 Määruse artikkel 4.
The specified targets are being met, but some indicators are not fully aligned with the general and specific objectives set out in the Regulation Some of the indicators set out in the Regulation need to be improved to better serve the performance assessment framework 54. 
Kindlaksmääratud eesmärgid on täidetud, kuid mõningad näitajad ei ole täielikult kooskõlas määruses sätestatud üld-ja erieesmärkidega Teatavaid määruses sätestatud näitajaid tuleb parandada, et nad oleksid tulemuslikkuse hindamise raamistiku jaoks kasulikumad 54.
These indicators are described as “measureable and relevant”25 and “intended to measure the extent to which the general and specific objectives of the Programme have been achieved”26. 
Neid kirjeldatakse kui „mõõdetavaid ja asjakohaseid“25 ja nende eesmärk on „mõõta programmi üld-ja erieesmärkide saavutamise ulatust“26.
Those indicators set for KA1 Mobility are shown in Figure 9. 
1. põhimeetme (õpiränne) jaoks ette nähtud näitajad on toodud joonisel 9.
31 24 25 26 Annex I of the Regulation. 
31 24 25 26 Määruse I lisa.
Article 5(2) of the Regulation. 
Määruse artikli 5 lõige 2.
Annex I of the Regulation. 
Määruse I lisa.
We examined whether these indicators are appropriate. 
Kontrollikoda uuris, kas need näitajad on asjakohased.
It is not clear how the Mobility projects financed help meet the Europe 2020 headline education target 56. 
Pole selge, kuidas rahastatud rändeprojektid aitavad täita strateegia „Euroopa 2020“ haridusalast peamist eesmärki 56.
The Europe 2020 indicators were set by the Council. 
Strateegia „Euroopa 2020“ näitajad kehtestas nõukogu.
In 2016, the early school leaving rate in the EU was 10.8 %27 that is 2 decimal points lower than in 2015 (...) 
2016. aastal oli kooli poolelijätmise määr ELis 10,8%27, mis on 2 protsendipunkti väiksem kui 2015. aastal.
At the same time, the EU average percentage of people aged 30-34 with a tertiary education degree rose by 3 decimal points to 39.0 %28 in 201629”. 
Samal ajal tõusis kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34-aastaste keskmine osakaal ELis 3 protsendipunkti võrra 39,0%-le28 (aastal 201629).
However, it is not clear how the projects financed under Mobility, help meet these headline education targets. 
Pole aga selge, kuidas õpirände põhimeetme raames rahastatud projektid aitavad täita neid haridusalaseid peamisi eesmärke.
Moreover, even if they did contribute, that contribution cannot be distinguished from that of other national and EU actions and separately measured. 
Isegi kui projektid aitavad eesmärke saavutada, ei ole võimalik nende panust muude riiklike ja ELi meetmete panusest eristada ja eraldi mõõta.
Thus, there is no apparent link between Mobility, or even Erasmus+ as a whole and the headline education target indicators. 
Seepärast puudub selge seos õpirände või ka programmi „Erasmus+“ kui terviku ning haridusalase peamise eesmärgi näitajate vahel.
These Europe 2020 indicators are not aligned with the general and specific objectives set out in the Regulation as required by article 5(2). 
Need strateegia „Euroopa 2020“ näitajad ei ole aga kooskõlas määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üld-ja erieesmärkidega.
As the mobility benchmark only contains partial results, it is not being properly measured 59. 
Kuna liikuvusalane sihttase hõlmab ainult osalisi tulemusi, ei mõõdeta seda nõuetekohaselt 59.
In 2011, Member States agreed on the EU benchmark for higher education mobility30, whereby in 2020 at least 20 % of higher education graduates should have had a period of higher education-related study or training (including work placements) abroad. 
2011. aastal leppisid liikmesriigid kokku kõrghariduse õpirände ELi sihttasemes30, mille kohaselt peaks 2020. aastaks vähemalt 20% kõrghariduse omandanutest olema läbinud osa kõrgharidusega seotud õpingutest või koolitusest (sh tööpraktika) välismaal.
They also set a benchmark for learning mobility in VET: by 2020 at least 6 % of VET graduates should have had VET-related study or a training period abroad (including work placements). 
Samuti kehtestati kutsehariduse ja -õppe valdkonna õpirände sihttase: 2020. aastaks peaks vähemalt 6% kutsehariduse või -õppe omandanutest läbima kutsehariduse või - õppega seotud õpingud või koolituse (sh tööpraktika) välismaal.
Higher education mobility in Erasmus+ is a key driver to meet the benchmark for mobility in that sector. 
Erasmus+ õpiränne kõrghariduses on oluline tegur liikuvusalase sihttaseme saavutamiseks selles sektoris.
The mobility benchmark is clearly linked to KA1. 
Liikuvusalane sihttase on selgelt seotud 1. põhimeetmega.
However, Erasmus+ is not the The Europe 2020 target percentage of early school leavers is “below 10 %”, http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks. 
Strateegia „Euroopa 2020“ kohaselt on eesmärk, et kooli poolelijätjate osakaal on alla 10%, http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks.
The Europe 2020 target percentage of 30-34 year-olds with tertiary educational attainment is “at least 40 %”, http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks. 
Strateegia „Euroopa 2020“ kohaselt on eesmärk, et kolmanda taseme haridusega 30–34-aastaste osakaal on vähemalt 40%, http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks.
Annual Activity Report, DG EAC, 2016. http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks 27 28 29 30 33 
Hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, 2016. http://ec.europa.eu/eurostat/web/education-and-training/eu-benchmarks 27 28 29 30 33
only programme contributing to mobility and thus the contribution from Erasmus+ cannot be fully identified. 
„Erasmus+“ pole aga ainus programm, mis aitab liikuvusele kaasa, ja seepärast pole võimalik täielikult välja selgitada selle programmi panust.
Moreover, the data underpinning this benchmark31 is only available on a very partial basis according to analysis undertaken by the Centre for Research on Lifelong Learning (CRELL), and it is not available on a comparable basis across Europe32. 
Lisaks on seda sihttaset puudutavad andmed31 teadustegevuse ja elukestva õppe keskuse (CRELL) analüüsi kohaselt saadaval vaid osaliselt ning need ei ole kogu Euroopa ulatuses võrreldavad32.
Thus the results for this indicator are not accurate. 
Seepärast ei ole selle näitaja tulemused täpsed.
Eurostat undertook a pilot survey to assess VET learning mobility which it completed at the end of 2015. 
Eurostat korraldas prooviküsitluse õpirände hindamiseks kutsehariduse ja -õppe valdkonnas; see valmis 2015. aasta lõpuks.
The results showed that in the 17 Programme countries participating in the survey, around 3.1 % of VET students had taken part in learning mobility. 
Tulemused näitasid, et küsitluses osalenud 17 programmiriigis oli õpirändes osalenud 3,1% kutsehariduse ja -õppe õpilastest.
As this indicator only contains partial results, it is not being properly measured. The quantitative (general) indicators provide useful information, although some definitions need to be harmonised and refined 65. 
Kuna see näitaja sisaldab ainult osalisi tulemusi, ei mõõdeta seda nõuetekohaselt Kvantitatiivsed (üldised) näitajad annavad kasulikku teavet, kuid mõningaid määratlusi tuleb ühtlustada ja täpsustada 65.
These indicators relate specifically to Mobility and are reported and monitored by the Commission. 
Kvantitatiivsed näitajad puudutavad konkreetselt õpirännet ning nendega seotud aruandluse ja järelevalvega tegeleb komisjon.
Progress (as at the end of 2016) towards the targets for these indicators, which are set in the DG EAC Annual Work Programme, is summarised in Figure 10. 
Edusammud (2016. aasta seisuga) nende näitajate sihttasemete suunas, mis on sätestatud hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi aasta tööprogrammis, on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 10.
34 31 32 Education and Training Monitor, the European Commission (2016), p. 77. 
34 31 32 Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade, Euroopa Komisjon (2016), lk 77.
Learning Mobility Technical Report, European Commission/JRC (2015). 
Õpirände tehniline aruanne, Euroopa Komisjon / Teadusuuringute Ühiskeskus (2015).
Figure 10 - Quantitative (general) Indicators The number of staff supported (HE) The number of staff supported (SE) The number of staff supported (VET) The number of staff supported (ADULT) Participants with special needs or fewer opportunities Organisations and projects by country and by action +63.6 % +33.3 % +40.0 % 0 % 100 % Targets 2016 +14.0 % +33.3 % 35 Source: Annual Activity Report, DG EAC, 2016. 
Joonis 10. Kvantitatiivsed (üldised) näitajad Toetatud töötajate arv (kõrgharidus) Toetatud töötajate arv (kooliharidus) Toetatud töötajate arv (kutseharidus) Toetatud töötajate arv (täiskasvanuharidus) Erivajadustega või vähemate võimalustega osalejad Organisatsioonid ja projektid riigi ja meetme lõikes +63,6% +33.3 % +40,0% 0% 100% Eesmärgid 2016 +14,0% +33,3% 35 33 34 57 000 20 000 18 000 4000 56 000 Andmed puuduvad Eesmärk 2020 Allikas: hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, 2016.
Erasmus+ Mobility promotes the inclusion of learners with fewer opportunities. 
Erasmus+ õpiränne edendab vähemate võimalustega õppurite kaasamist.
It is not clear why the indicator in the legal basis groups such participants with those with special needs. 
Pole selge, miks on need osalejad selle näitaja puhul liigitatud õiguslikus aluses erivajadustega osalejatega samasse rühma.
Moreover, according to the 2016 Erasmus+ Annual Report “the Programme continues to fight barriers to mobility by becoming more inclusive for those from a disadvantaged background and those with special needs”33. 
Lisaks on programmi „Erasmus+“ 2016. aasta aruandes öeldud, et programm võitleb jätkuvalt õpirännet piiravate takistustega, kaasates rohkem kehvematest oludest pärit inimesi ja erivajadustega inimesi33.
Thus, this terminology is not being used consistently. 
Seega ei kasutata neid termineid järjekindlalt.
Nearly 205 000 participants from disadvantaged backgrounds and with fewer opportunities benefitted from Erasmus+ by taking part in transnational mobility activities over the period 2014-201734. 
Perioodil 2014–2017 võttis programmi „Erasmus+“ rahvusvahelisest õpirändest osa ligi 205 000 kehvematest oludest pärit ja vähemate võimalustega osalejat34.
Erasmus+ Mobility has offered new experiences abroad to many people who would otherwise have not been able to afford it. 
Erasmus+ õpiränne on võimaldanud uusi kogemusi välismaal paljudele inimestele, kes muidu poleks saanud seda endale lubada.
The definition of “disadvantaged/fewer opportunities” differs in each Programme country. 
Kehvemate olude ja vähemate võimaluste määratlus on kõigis programmiriikides erinev.
For example in Spain, all beneficiaries receiving a government grant for studies are Erasmus+ Annual Report 2016, p. 20. 
Näiteks Hispaanias liigitatakse sellesse kategooriasse kõik osalejad, kes saavad õpinguteks Programmi Erasmus+ 2016. aasta aruanne, lk 20.
Indeed, according to the Commission’s data, over 35 % of mobility participants from disadvantaged backgrounds are from Spain. 
Komisjoni andmete kohaselt tuleb tõepoolest üle 35% kehvematest oludest pärit õpirändes osaleja Hispaaniast.
Consequently, the results for this indicator do not provide an accurate comparison of such mobility across EU countries. 
Seepärast ei võimalda näitaja tulemused sellise õpirände asjakohast võrdlust ELi riikides.
The Commission recognises that one of the main issues that affected the analysis of participation patterns is “the absence of a harmonised definition, across sectors, of people with fewer opportunities and from disadvantaged backgrounds” and that “the quality of the data on participation of disadvantaged groups is unclear due to various definitions and practices”35. 
Komisjon tõdeb, et üks põhiprobleeme, mis mõjutas osalemismustrite analüüsi, on see, et puudub vähemate võimalustega ja kehvematest oludest pärit inimeste sektoriülene ühtlustatud määratlus ning et ebasoodsas olukorras olevate rühmade osalemist puudutavate andmete kvaliteet on küsitav, kuna määratlusi ja tavasid on erinevaid35.
These three indicators measure outputs of the Programme and help to demonstrate progress in implementation. 
Need kolm näitajat mõõdavad programmi väljundeid ja aitavad näidata rakendamises tehtud edusamme.
Thus, they provide little information about the outcomes and impact of the Programme (see Figure 8). 
Seega annavad need vähe teavet programmi tulemite ja mõju kohta (vt joonis 8).
Education and Training indicators are being met, but they do not address the extent to which the general and specific objectives of the Programme have been achieved 71. 
Eesmärgiks seatud hariduse ja koolituse näitajad on saavutatud, kuid need ei näita programmi üld-ja erieesmärkide saavutamise ulatust 71.
The Education and Training indicators in Annex I to the Regulation are specific to the Programme. 
Määruse I lisas sätestatud hariduse ja koolituse näitajad on programmispetsiifilised.
Progress under these indicators for 2016 are shown in Figure 11 and Figure 12 below, which indicate that most targets are being met. 
Nende näitajate saavutamisel 2016. aastal tehtud edusammud on toodud allpool joonisel 11 ja joonisel 12, millest selgub, et enamik eesmärke on täidetud.
Education and Training indicators (a) to (d) in Figure 11 are output indicators. 
Hariduse ja koolituse näitajad a–d joonisel 11 on väljundinäitajad.
Even though these quantitative indicators are useful they do not fully measure “the extent to which the general and specific objectives of the Programme have been achieved”, notably the specific objectives, as required in Annex I of the Regulation. 
Ehkki need kvantitatiivsed näitajad on kasulikud, ei mõõda need täielikult seda, „kui suures ulatuses programmi üld-ja erieesmärgid saavutatakse“, eriti need erieesmärgid, mis on loetletud määruse I lisas.
36 35 SWD(2018) 40, p. 17 and 20. 
36 35 SWD(2018) 40, lk 17 ja 20.
Figure 11 - Output indicators (a1) The number of students and trainees participating in the Programme (HE) (a2) The number of students and trainees participating in the Programme (VET) (b1) The number of higher education students receiving support to study in a partner country (outgoing students) (b2) The number of students from a partner country coming to study in a Programme country (incoming students) (c) The number of partner country higher education institutions involved in mobility and cooperation actions (d) The number of users of Euroguidance 0 % 100 % Targets 2016 +3.2 % +25.6 % +8.2 % 37 Source: Annual Activity Report, DG EAC, 2016. 
Joonis 11. Väljundinäitajad a1) programmis osalevate üliõpilaste ja praktikantide arv (kõrgharidus) a2) programmis osalevate õppurite ja praktikantide arv (kutseharidus) b1) nende üliõpilaste arv, kes saavad toetust õppimiseks partnerriigis (väljaminevad õppurid) b2) nende partnerriikide üliõpilaste arv, kes tulevad õppima programmiriiki (sissetulevad õppurid) c) õpirände-ja koostöömeetmetes osalevate partnerriikide kõrgkoolide arv d) Euroguidance’i kasutajate arv 0% 100% 256 000 103 000 4329 37 Eesmärgid 2016 +3,2% +25,6% +8,2% 13 000 956 -18,8% -13,1% 5 000 000 Allikas: hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, 2016.
Indicators (e) to (g) are outcome indicators that provide information about the benefits of participating in the Programme. 
73. Näitajad e–g on tuleminäitajad, mis annavad teavet programmis osalemisest saadava kasu kohta.
Indicator (f) is a subjective measure, based on the perception of the individual, as reported at the end of the mobility. 
Näitaja f on subjektiivne suurus, mis põhineb isiku ettekujutusel õpirände lõpus. Joonis 12.
Figure 12 - Outcome indicators (e) The percentage of participants who have received a certificate, diploma or other kind of formal recognition of their participation in the Programme (VET) 0 % 100 % Target 2020 +2.7 % 38 (f) The percentage of participants declaring that they have increased their key +11.8 % competences (g1) The percentage of participants in long-term mobility declaring that they have +1.9 % increased their language skills (HE) (g2) The percentage of participants in long-term mobility declaring that they have +9.0 % increased their language skills (VET) Source: Annual Activity Report, DG EAC, 2016. 
Tuleminäitajad e) selliste osalejate osakaal, kes on saanud programmis osalemise eest tunnistuse, diplomi või muu ametliku tunnistuse (kutseharidus) f) selliste osalejate osakaal, kes on suurendanud oma võtmepädevusi g1) selliste pikaajalises õpirändes osalenute osakaal, kes on parandanud oma keelteoskust (kõrgharidus) g2) selliste pikaajalises õpirändes osalenute osakaal, kes on parandanud oma keelteoskust (kutseharidus) 0% 100% Eesmärk 2020 +2,7% +11,8% 77,0% 95,0% 97,8% 94,8% +1,9% +9,0% Eesmärgid 2016 Allikas: hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, 2016.
Targets 2016 74. 
74.
The Commission recognises the limitations of these indicators in that “they are mostly based on the self-perceived contribution of KA1 reported by beneficiaries”36. 
Komisjon tunnistab nende näitajate piiranguid, öeldes, et need põhinevad peamiselt 1. põhimeetmest saadaval kasul sellisena, nagu seda tajuvad ja hindavad osalejad36.
It states that the National Reports, underlying the MTE, report improvements in the level of key competences and skills in learners, but it recognises that this is “mostly based on the self-reported perceptions of participants”37. 
Komisjoni sõnul kirjeldatakse riiklikes aruannetes, millele vahehindamine tugineb, teatatud õppurite võtmepädevuste ja oskuste taseme paranemist, ent see põhineb peamiselt osalejate endi hinnangutel37.
The Dashboard provides real-time information about outputs and outcomes 75. 
Komisjoni andmebaasist saab reaalajas teavet väljundite ja tulemite kohta 75.
In 2016 the Commission launched its Erasmus+ Dashboard, which is a single data warehouse collecting all the information that is recorded by the NA and the beneficiaries. 
2016. aastal käivitas komisjon Erasmus+ andmebaasi – ühtse andmekogu, mis sisaldab riiklike büroode ja toetusesaajate esitatud kogu teavet.
The data is updated on a daily basis and provides real-time, qualitative and quantitative data relating to the implementation of the Programme in terms of projects, grants, participants SWD(2018) 40, p. 22. ibid, p. 
Andmeid uuendatakse iga päev ja andmebaasist saab reaalajas kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid programmi rakendamise kohta, nt teavet projektide, toetuste, osalejate ja programmi kaasatud organisatsioonide kohta.
and organisations involved in the Programme. It records the survey and post-mobility declarations of participants and beneficiaries. 
Selles salvestatakse osalejate ja toetusesaajate küsitluste tulemused ja õpirände-järgsed arvamused.
According to the Dashboard, participant satisfaction is high: 95.8 % were satisfied with their learning mobility experience (as at January 2018) and 80 % felt better prepared for finding a job. 
Andmebaasi andmetel on osalejad väga rahul: 95,8% oli õpirändekogemusega rahul (2018. aasta jaanuari seisuga) ja 80% tundis, et on töö leidmiseks paremini ette valmistatud.
The sources used to measure performance in the mid-term evaluation are to a large extent surveys and participant feedback 77. 
Vahehindamise käigus tulemuslikkuse mõõtmiseks kasutatud allikad olid enamasti küsitlused ja osalejate tagasiside 77.
The MTE report on the Erasmus+ Programme was submitted on 31 January 201838. 
Programmi „Erasmus+“ vahehindamise aruanne esitati 31. jaanuaril 201838.
It builds on: National Reports of the Programme countries, an evaluation report by an external contractor, other reviewed studies, experience in managing the programme, and over a million responses from interested parties. 
See põhineb programmiriikide esitatud riiklikel aruannetel, välise hindaja aruandel, muudel asjakohastel uuringutel, programmi juhtimise kogemustel ning huvitatud isikute saadetud enam kui miljonil vastusel.
In respect of Erasmus+ it covers the period 2014-2016. 
See hõlmab programmi „Erasmus+“ perioodi 2014–2016.
The sources for the MTE are to a large extent surveys and participant feedback: “The evaluation combined a number of techniques for data collection and analysis. 
Vahehindamise allikad on suures osas küsitlused ja osalejate tagasiside: hindamisel kasutati mitmesuguseid andmete kogumise ja analüüsimise meetodeid.
Most results are reached by a mix of evidence... based on beneficiaries’ surveys, self-reported feedback of beneficiaries, as well as qualitative interviews and case studies”39. 
Suurema osa tulemusteni jõuti erisuguste tõendite alusel, mis põhinevad toetusesaajate küsitlustel ja nende antud tagasisidel, kvalitatiivsetel vestlustel ja juhtumiuuringutel39.
In addition an Open Public Consultation gathered the opinions of the general public and interested groups. 
Lisaks koguti avaliku arutelu käigus üldsuse ja huvitatud rühmade arvamusi.
Our meetings with the compilers of the National Reports in the five countries visited indicated difficulties arising from the lack of robust data to help in assessing the impacts of the Programme. 
Kohtumistel riiklike aruannete koostajatega külastatud viies riigis selgus, et probleeme tekitab kindlate andmete puudumine, mille alusel saaks hinnata programmi mõju.
Post-mobility questionnaire for participants is subjective and complex 80. 
Õpirände-järgne küsimustik osalejatele on subjektiivne ja keeruline 80.