natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission always underlined the need for a proper staff retention policy, even making it part of the 2013 DIS Action Plan. 
Komisjon on alati toonitanud sobiva töötajate hoidmise poliitika tähtsust, muutes selle isegi osaks 2013. aasta detsentraliseeritud rakendussüsteemi tegevuskavast.
The government needs to be fully committed to ensure sufficient capacity in the operating structures. 
Valitsus peab olema täielikult pühendunud, et tagada tööstruktuuride piisav suutlikkus.
49 The Commission would like to provide the following additional information. 
49 Komisjon soovib esitada järgmise lisateabe.
According to the applicable Regulations 1085/2006 and 718/2007, the Structural Funds type of assistance is not available to the country in any mode other than decentralised. 
Vastavalt kohaldatavatele määrustele (EÜ) nr 1085/2006 ja (EÜ) nr 718/2007 ei pakuta riikidele struktuurifondi laadi abi mingil muul viisil kui detsentraliseeritult.
Under IPA II the Commission has become more selective in decentralising management of funds to the country. 
IPA II raames on komisjon muutunud riikidele eraldatavate vahendite haldamise detsentraliseerimisel valivamaks.
Reply of the Commission 42 50 Along with the reduction of the number of the ex ante checks and the more selective decentralisation of funds under IPA II, the Commission is closely monitoring the procurement plans prepared by the national authorities and has also advised of the country to prioritise projects in order to mitigate the risk of further de-commitments. 
Komisjoni vastus 42 50 Eelkontrollide arvu vähendamise ja IPA II vahendite valivama detsentraliseerimise kõrval kontrollib komisjon tähelepanelikult riigi ametiasutuste koostatud hankekavu. Samuti on komisjon soovitanud riigil seada projektid tähtsuse järjekorda, et leevendada lisatühistamise riski.
The Commission is monitoring the implementation of the DIS action plan prepared by the national authorities to address the issues related to the IPA implementation. 
Komisjon jälgib, kuidas viiakse ellu detsentraliseeritud rakendussüsteemi tegevuskava, mille riigiasutused on koostanud IPA rakendamisega seotud probleemide lahendamiseks.
Conclusions and recommendations 67 While the Commission agrees in general with the Court’s overall conclusion, many of the outputs were delivered, and the assistance provided to the country in some cases contributed to strengthening administrative capacity. 
Järeldused ja soovitused 67 Ehkki komisjon on laias laastus kontrollikoja üldise järeldusega nõus, saavutati siiski paljud väljundid ja riigile antud abi aitas mõnel juhul parandada haldussuutlikkust.
As an example, in the area of public procurement, IPA assistance was the cornerstone for setting up the State Appeals Commission. 
Näiteks avaliku hanke valdkonnas oli IPA abi nurgakivi riigi apel-latsioonikomisjoni moodustamisel.
The Public Expenditure and Financial Accountability assessment confirms that these areas need to be strengthened to ensure that the Public Financial Management (PFM) system functions well. 
Avaliku sektori kulutuste ja finantsvastutuse hindamine kinnitab, et need valdkonnad vajavad tugevdamist, et tagada riigi rahanduse juhtimise süsteemi hea toimimine.
Further EU assistance should be in line with measures to be defined in the PFM reform programme, currently under preparation. 
Edasine ELi abi peaks olema kooskõlas praegu koostatavas riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammis kindlaks määratavate meetmetega.
69 The objective of IPA I investments in environment and transport infrastructure was to strengthen administrative capacity through learning-by-doing type of projects. 
69 Keskkonna-ja transporditaristusse tehtud IPA I investeeringute eesmärk oli parandada haldussuutlikkust projektide abil, kus keskendutakse töö käigus õppimisele.
This means the country indirectly develops procurement know-how in these sectors in line with the Structural Funds legal framework. 
Nii töötab riik kooskõlas struktuurifondide õigusraamistikuga kõnealustes valdkondades kaudselt välja hankealast oskusteavet.
Recommendation 2 The Commission accepts the recommendation. 
2. soovitus Komisjon on soovitusega nõus.
In addition, the Commission will continue providing trainings and JASPERS support to the country. 
Lisaks jätkab komisjon riigile koolituste ja rahastamisvahendi JASPERS toetuste pakkumist.
Recommendation 3 The Commission accepts the recommendation. 
3. soovitus Komisjon on soovitusega nõus.
The Commission is currently following up on outputs and sustainability at the IPA Sectoral and Joint Monitoring committees. 
Komisjon teeb praegu väljundite ja jätkusuutlikkuse järelkontrolli IPA valdkondlikes ja ühistes järelevalvekomiteedes.
This will be further enhanced with the set-up of the performance framework under IPA II where indicators with targets and baselines are introduced at project and programme level. 
Seda tõhustatakse veelgi, luues IPA II raames tulemusraamistik, kus võetakse projekti ja programmi tasemel kasutusele näitajad koos lähtepunktide ja eesmärkidega.
Additionally the Commission is reviewing the implementation of each programme upon its closure and reserves the right to recover funds if there are deviations between the expected results and funds used. 
Lisaks vaatab komisjon iga programmi lõppedes selle elluviimise läbi ning jätab endale õiguse vahendid sisse nõuda, kui eeldatud tulemuste ja vahendite kasutamise vahel esineb lahknevusi.
71 The process of programming the financial assistance and implementing these programmes and measuring results is a sequenced and complex exercise. 
71 Finantsabi kavandamine, abiprogrammide elluviimine ja tulemuste mõõtmine on järjestikused ja keerulised prot-sessid.
Under IPA II, the Commission introduced a sector-based approach which would provide for sectors to be more thoroughly addressed. It would also ensure coherence of assistance and proper stakeholder and donor coordination. 
Komisjon võttis IPA II raames kasutusele valdkonnapõhise lähenemise, mis tagab valdkondade põhjalikuma käsitlemise. Samuti kindlustab see abi sidususe ning sidusrühmade ja rahastajate tegevuse korraliku koordineerimise.
The Commission pays much more attention to the maturity of the projects in order to mitigate the risk of having gaps between programming and implementation of the projects. 
Komisjon pöörab senisest märksa rohkem tähelepanu projektide valmidusele, leevendamaks riski, et projektide kavandamise ja elluviimise vahele tekivad ajalised lüngad.
To this end the single project pipeline was introduced under IPA II. 
Selleks võeti IPA II raames kasutusele ühtne projektide register.
Reply of the Commission 43 Recommendation 4 The Commission accepts the recommendation. 
Komisjoni vastus 43 4. soovitus Komisjon on soovitusega nõus.
Under IPA II, the Commission introduced a sector-based approach which provides for sectors to be more thoroughly addressed. 
Komisjon võttis IPA II raames kasutusele valdkonnapõhise lähenemise, mis tagab valdkondade põhjalikuma käsitlemise.
Recommendation 5 The Commission accepts the recommendation. 
5. soovitus Komisjon on soovitusega nõus.
Under IPA II the Commission has become more selective regarding the volume of funds and the complexity of projects. 
IPA II raames on komisjon muutunud vahendite hulga ja projektide keerukuse suhtes valivamaks.
The decentralisation is based on the assessment on the capacity of the relevant national structures to implement projects. 
Detsentraliseerimisel hinnatakse asjaomaste riiklike struktuuride suutlikkust projektid ellu viia.
Recommendation 6 The Commission accepts the recommendation. 
6. soovitus Komisjon on soovitusega nõus.
Recommendation 6(i) The national authorities should not just strengthen the administrative capacity but demonstrate firm political commitment to tackling corruption and improving transparency which can be measured through the existing tools such as the Progress Report, HLAD and the Urgent Reform Priorities. 
6. soovitus. i) Riigi ametiasutused peaksid haldussuutlikkuse parandamise kõrval näitama üles kindlat poliitilist pühendumist korruptsiooniga võitlemisele ja läbipaistvuse suurendamisele, mida on võimalik mõõta selliste olemasolevate vahendite abil nagu eduaruanne, kõrgetasemeline ühinemisdialoog ja kiireloomulised reformiprioriteedid.
Recommendation 6(ii) The Commission worked in the past decade to help the country prepare a ‘track record’ of corruption cases and will continue to provide support to further build on the country’s ‘track record’. 
6. soovitus. ii) Komisjon on teinud viimasel kümnendil tööd selle nimel, et aidata riigil koostada korruptsioonijuhtumite register, ja jätkab toetuse pakkumist, et täiendada seda registrit veelgi.
Recommendation 6(iv) In the absence of a negotiating framework, the Commission will continue to use existing tools, such as the progress report, HLAD and the Urgent Reform Priorities to measure the capacity of the national authorities to implement key areas of the acquis. 
6. soovitus. iv) Läbirääkimisraamistiku puudumisel kasutab komisjon ka edaspidi olemasolevaid vahendeid, näiteks eduaruannet, kõrgetasemelist ühinemisdialoogi ja kiireloomulisi reformiprioriteete, et mõõta riigi ametiasutuste suutlikkust ELi õigustiku põhivaldkondade rakendamisel.
For instance the action plan prepared by national authorities in relation to the Urgent Reform Priorities contains targets and deadlines for the implementation of the priorities in key areas. 
Näiteks tegevuskava, mille riigi ametiasutused koostasid seoses kiireloomuliste reformiprioriteetidega, sisaldab eesmärke ja tähtaegu prioriteetide elluviimiseks põhivaldkondades.
Moreover, the new approach on the form of the progress report allows for better setting of targets for some pilot chapters. 
Peale selle võimaldab uus lähenemine eduaruande vormile püstitada mõne näidispeatüki eesmärke paremini.
However, concrete and lasting results will only be achieved if the national authorities demonstrate the necessary political commitment to implement these activities. 
Siiski saavutatakse konkreetsed ja kauakestvad tulemused üksnes siis, kui riigi ametiasutused näitavad üles vajalikku poliitilist tahet need meetmed ellu viia.
In this report the Court examines whether the Commission’s support to the former Yugoslav Republic of Macedonia has contributed effectively towards building up the administrative capacity of the country to prepare it for membership of the EU. 
Aruandes uurib kontrollikoda, kas komisjoni toetus endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile on mõjusalt kaasa aidanud riigi haldussuutlikkuse tugevdamisele, et valmistada riiki ette ELi liikmeks saamiseks.
The Court concludes that there was relatively limited progress during the period audited (2007-2013). 
Kontrollikoda järeldab, et auditeeritud perioodil (2007–2013) olid edusammud küllaltki piiratud.
This was largely due to insufficient political will in the country to tackle some of the obstacles to strengthening administrative capacity and to reduced leverage in key areas for the Commission in the absence of a framework for accession negotiations. 
Peamiselt oli selle põhjuseks see, et riigis puudus poliitiline tahe haldussuutlikkuse parandamist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks, ning komisjoni vähene mõjuvõim peamistes valdkondades, sest puudus ühinemisläbirääkimiste raamistik.
At the same time, the Court points to shortcomings in the Commission’s management of the audited projects. 
Kontrollikoda toob ühtlasi välja ka puudused auditeeritud projektide komisjonipoolses haldamises.
EN 2016 Special Report NO 13 EU assistance for strengthening the public administration in Moldova EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
ET 2016 Eriaruanne nr 13 ELi abi avaliku halduse tugevdamiseks Moldovas EUROOPA KONTROLLIKODA
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA More information on the European Union is available on the internet (http://europa.eu). 
EUROOPA KONTROLLIKODA 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel +352 4398-1 Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx Veebisait: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4946-3 PDF ISBN 978-92-872-4963-0 EPUB ISBN 978-92-872-4954-8 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/0308 doi:10.2865/801339 doi:10.2865/44777 QJ-AB-16-013-EN-C QJ-AB-16-013-EN-N QJ-AB-16-013-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016 Print ISBN 978-92-872-4957-9 PDF ISBN 978-92-872-4964-7 EPUB ISBN 978-92-872-5003-2 ISSN 1831-0818 ISSN 1977-5652 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/94331 doi:10.2865/150067 doi:10.2865/343288 QJ-AB-16-013-ET-C QJ-AB-16-013-ET-N QJ-AB-16-013-ET-E © Euroopa Liit, 2016 Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
EN 2016 Special Report NO 13 EU assistance for strengthening the public administration in Moldova (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2016 Eriaruanne nr 13 ELi abi avaliku halduse tugevdamiseks Moldovas (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
The audit was led by ECA Member Hans Gustaf Wessberg, supported by the Head of his office, Peter Eklund and Emmanuel-Douglas Hellinakis, Attaché; Sabine Hiernaux-Fritsch, Principal Manager; Laura Gores, Head of Task; Erika Soveges and Alexandre Tan, auditors. 
Auditit juhtis kontrollikoja liige Hans Gustaf Wessberg, keda toetasid kabinetiülem Peter Eklund, kabineti atašee Emmanuel-Douglas Hellinakis, valdkonnajuht Sabine Hiernaux-Fritsch, auditijuht Laura Gores ning audiitorid Erika Soveges ja Alexandre Tan.
From left to right: E.-D. Hellinakis, S. Hiernaux-Fritsch, H. G. Wessberg, L. Gores, A. Tan, E. Soveges, P. Eklund. 
Vasakult paremale: E.-D. Hellinakis, S. Hiernaux-Fritsch, H. G. Wessberg, L. Gores, A. Tan, E. Soveges, P. Eklund.
Contents 03 Paragraph Acronyms I-VII Executive summary 1-8 Introduction 9-11 Audit scope and approach 12-67 Observations 12-47 Budget support had a limited effect in strengthening the public administration in the sectors targeted 13-28 The Commission could have responded more quickly to risks and programmes were not sufficiently aligned to national strategies 29-34 Conditionality was not sufficiently exploited 35-37 Additional incentive‐based funds were not well justified 38-47 There was only limited evidence of progress in the sectors targeted by SBS 48-67 The projects partially contributed towards strengthening the public administration 49-51 The projects were relevant, but needs analyses were impaired by weaknesses 52-63 The projects were not always well‐coordinated with SBS programmes 64-67 The results were not always sustainable due to lack of political will and other external factors 68-77 Conclusions and recommendations Annex I Annex II Annex III — List of contracts audited — Summary ratings of sector budet support contracts in the audit sample — Summary ratings of project contracts in the audit sample Replies of the Commission and the EEAS 
Sisukord 03 Punkt I–VII 1–8 9–11 12–67 12–47 13–28 29–34 35–37 38–47 48–67 49–51 52–63 64–67 68–77 Akronüümid Kokkuvõte Sissejuhatus Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Eelarvetoetusega suudeti sihtvaldkondades avalikku haldust tugevdada vaid piiratud määral Komisjon oleks võinud riskidele kiiremini reageerida ja programmid ei olnud riiklike strateegiatega piisavalt ühtlustatud Tingimuslikkust ei kasutatud piisavalt Täiendavad stiimulipõhised vahendid ei olnud hästi põhjendatud Valdkondliku eelarvetoetuse sihtvaldkondades tehtud edusammud olid piiratud Projektid aitasid avaliku halduse tugevdamisele osaliselt kaasa Projektid olid asjakohased, kuid vajaduste analüüsi pärssisid puudused Projektid ei olnud alati teiste valdkondliku eelarvetoetuse programmidega hästi kooskõlastatud Tulemused ei olnud alati jätkusuutlikud, kuna puudus poliitiline tahe või mõjutas tulemusi mõni muu väline tegur Järeldused ja soovitused I lisa.
Acronyms 04 ENI: European Neighbourhood Instrument ENP: European Neighbourhood Policy ENPI: European Neighbourhood Partnership Instrument EUHLPAM: European Union High Level Policy Advice Mission to the Republic of Moldova JSRS: Justice Sector Reform Strategy PFPRs: Public Finance Policy Reforms SBS: Sector Budget Support 
Akronüümid 04 ENI: Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend ENP: Euroopa naabruspoliitika ENPI: Euroopa naabrus-ja partnerlusinstrument EUHLPAM: Euroopa Liidu kõrgetasemeline poliitikaalase nõustamise missioon Moldova Vabariigis JSRS: justiitssektori reformistrateegia PFPRs: riigi rahanduspoliitika reformid SBS: valdkondlik eelarvetoetus
Executive 05 summary IThe Republic of Moldova is the poorest country in Europe. 
Kokkuvõte 05 IMoldova Vabariik on kõige vaesem riik Euroopas.
Since 2007, it has been allocated aid amounting to 782 million euros through the European neighbourhood instruments. 
Moldovale on alates 2007. aastast Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahenditega eraldatud abi summas 782 miljonit eurot.
This represents annually nearly 37 euros per inhabitant — the highest amount in all of the EU’s eastern neighbours. 
See moodustab iga-aastaselt peaaegu 37 eurot elaniku kohta, mis on ELi idanaabrite seas kõige suurem summa.
In 2014, Moldova and the EU signed an association agreement, including provision for a deep and comprehensive free trade area. 
2014. aastal sõlmisid Moldova ja EL assotsieerimislepingu, mis sisaldab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise sätet.
II Among Moldova’s main problems are widespread corruption and the weakness of its public institutions, which have been an important element of EU assistance since 2007. 
II Moldova põhiprobleemideks on laialt levinud korruptsioon ja nõrgad avaliku sektori institutsioonid, mis on alates 2007. aastast olnud üheks ELi abi oluliseks osaks.
A significant share of the aid comes in the form of budget support. 
Märkimisväärne osa abist antakse eelarvetoetusena.
The remaining aid is channelled through projects. 
Ülejäänud abi andmine toimub projektide kaudu.
III We examined whether EU assistance had contributed effectively towards strengthening the public administration. 
III Kontrollikoda uuris, kas ELi abi oli avaliku halduse tugevdamisele tõhusalt kaasa aidanud.
Our sample covered four budget support programmes in the sectors of justice, public finance, public health and water. 
Kontrollikoja valim hõlmas nelja eelarvetoetuse programmi õiguse, avaliku halduse, rahvatervise ja vee valdkondades.
It also included 20 projects in various public authorities. 
Valim sisaldas ka kahte-kümmet avaliku sektori asutustes teostatud projekti.
IV We concluded that EU assistance only partially contributed to strengthening the public administration. 
IV Kontrollikoda jõudis järeldusele, et ELi abi aitas vaid osaliselt kaasa avaliku halduse tugevdamisele.
External factors explained a number of the shortcomings observed. 
Paljude leitud puuduste põhjustajaks olid välised tegurid.
Others could be attributed to weaknesses in the design and implementation of the audited programmes and projects. 
Ülejäänud puudused olid tingitud auditeeritud programmide ja projektide nõrgast ülesehitusest ja elluviimisest.
The Commission could have responded more quickly when risks associated with the support materialised. 
Komisjon oleks võinud kiiremini reageerida, kui toetusega seotud riskid materialiseerusid.
Programmes were not sufficiently aligned to Moldovan strategies. 
Programmid ei olnud Moldova strateegiatega piisavalt ühildatud.
The potential benefit of the programmes was reduced by the fact that the Commission did not make full use of its ability to set preconditions for disbursement. 
Programmide potentsiaalset kasu vähendas asjaolu, et komisjon ei kasutanud täielikult ära oma võimalusi kehtestada abi väljamaksmisele eeltingimusi.
Some specific conditions were fulfilled between programme negotiation and the start of the sector budget support or were not directly measurable. 
Osa tingimustest täideti programmi läbirääkimiste ja valdkondliku eelarvetoetuse andmise vahepealsel ajal või ei olnud neid võimalik otseselt mõõta.
Also, the granting of additional incentive-based funds was not fully justified. 
Täiendavate stiimulipõhiste vahendite eraldamine ei olnud ka täielikult põhjendatud.
Executive summary 06 VI Project designs were generally found to be relevant. 
Kokkuvõte 06 VI Projekti kavandid olid üldiselt asjakohased.
EU assistance channelled through projects was partially effective in strengthening the public administration. 
Projektide kaudu antav ELi abi oli avaliku halduse tugevdamisel osaliselt mõjus.
In this connection, the scope and timing of projects was not always well coordinated with budget support programmes. 
Sellega seoses ei olnud projektide maht ja ajakava eelarvetoetuse programmidega alati hästi kooskõlastatud.
Other technical assistance and twinning projects were not always used to prepare or support budget support programmes. 
Muid tehnilise abi projekte ja mestimisprojekte ei kasutatud alati eelarvetoetuse programmide koostamiseks või toetamiseks.
Projects generally delivered the expected outputs. However, the results were not always sustainable due to lack of political will and other external factors. 
Projektid saavutasid reeglina oma kavandatud väljundid. Tulemused ei olnud aga alati jätkusuutlikud, kuna puudus poliitiline tahe või mõjutas tulemusi mõni muu väline tegur.
VII We make a number of recommendations for the Commission to improve the effectiveness of EU assistance to Moldova. 
VII Kontrollikoda esitab komisjonile mitu soovitust selle kohta, kuidas Moldovale antava ELi abi mõjusust suurendada.
Introduction 07 01 Moldova is located in south-eastern Europe, between Romania and Ukraine, with a population of 3.6 million. 
Sissejuhatus 07 01 Moldova paikneb Kagu-Euroopas Rumeenia ja Ukraina vahel ning riigi rahvaarv on 3,6 miljonit.
It emerged as an independent republic in 1991, after the dissolution of the Soviet Union, although the region of Transnistria had unilaterally declared independence and is still governed separately. 
Moldova sai pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal iseseisvaks vabariigiks, kuigi Transnistria piirkond oli ühepoolselt välja kuulutanud sõltumatuse ja seda juhitakse siiani eraldi.
02 After a protracted period of economic decline, the Moldovan economy started growing again in 1998. 
02 Pärast pikka aega kestnud majanduslangust hakkas Moldova majandus 1998. aastal jälle kasvama.
Nevertheless, with a per capita GDP of 1 687 euros, and a poverty rate of 12.7 %, it is still the poorest country in Europe1. 
Sellest hoolimata on Moldova ikka veel kõige vaesem riik Euroopas, kuna tema SKP elaniku kohta on 1687 eurot ja vaesusmäär 12,7%1.
03 Moldova and the EU first established contractual relations in 1994, through a partnership and cooperation agreement. 
03 Moldova ja EL sõlmisid esimest korda lepingulised suhted 1994. aastal allkirjastatud partnerlus-ja koostöölepinguga.
In June 2014, they signed an association agreement, which included a deep and comprehensive free trade area. 
2014. aasta juunis sõlmiti assotsieerimisleping, mis sisaldab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise sätet.
This agreement aims to improve political and economic relations and gradually integrate Moldova into the EU‘s internal market. 
Nimetatud lepingu eesmärk on poliitiliste ja majandussidemete parandamine ning Moldova järkjärguline integreerimine ELi siseturuga.
According to the European Parliament, Moldova ‘has a European perspective and may apply to become a member of the European Union provided it adheres to the principles of democracy, respects fundamental freedoms and minority rights, and ensures the rule of law’2. 
Euroopa Parlamendi sõnul on Moldoval „võimalus ELi liikmeks saada ning ta võib esitada liidu liikmeks astumise avalduse, eeldusel et peab kinni demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtete järgimise”2.