natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is required to monitor the implementation of the related legislation (such as the achievement of specific targets) and is consulted by DG Regional and Urban Policy when examining the quality of operational programme proposals and major projects10; (b) DG Regional and Urban Policy is responsible for the EU budget in the area of regional policy, under which waste management infrastructure projects can be co-financed. 
Direktoraadi ülesandeks on kontrollida asjaomaste õigusaktide rakendamist (näiteks erieesmärkide saavutamist). Rakenduskava ettepanekute ja suurprojektide kvaliteedi10 kontrollimisel konsulteeritakse regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraadiga; b) regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat vastutab regionaalpoliitika valdkonnas ELi eelarve eest, millest võib kaasrahastada jäätmekäitlustaristute projekte.
During the 2000–06 programming period, structural measures mainly co-financed the following types of waste management infrastructures: sorting plants (see Picture 1), composting and anaerobic digestion plants (see Picture 2), mechanical biological treatment facilities, separate collection systems and landfills (both the construction of new ones and the closure and rehabilitation of old ones) (see Picture 3). 
Programmitöö perioodil 2000–2006 kaasrahastati struktuurimeetmetest peamiselt järgnevaid jäätmekäitlustaristuid: sorteerimisjaamad (vt 1. foto), komposteerimis-ja anaeroobsel kääritamisel töötavad jaamad (vt 2. foto), mehaanilised bioloogilise töötlemise jaamad, lahuskogumise süsteemid ja prügilad (nii uute ehitamine kui vanade sulgemine ja korrastamine) (vt 3. foto).
These types of infrastructure are expected to contribute to the achievement of EU waste policy objectives of diverting biodegradable waste from landfills and increasing recycling rates (see Box 1). 
Seda tüüpi taristud on mõeldud aitama kaasa ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisele biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähendamise ja ringlussevõtmise suurendamise kaudu (vt 1. selgitus).
7 Article 17(1) TEU and Article 317 of the TFEU. 
7 EÜ asutamislepingu artikli 17 lõige 1 ja ELi toimimise lepingu artikkel 317.
8 From 1 January 2007 to 25 June 2010 the amount was 25 million euro in the case of the environment. 
8 1. jaanuarist 2007 kuni 25. juunini 2010 oli summa keskkonna puhul 25 miljonit eurot.
9 Another directorate-general, Eurostat, is responsible for coordinating the European Statistical System and providing relevant statistics to other Commission services. 
9 Peadirektoraat Eurostat vastutab Euroopa statistikasüsteemi koordineerimise ja asjakohase teabe edastamise eest teistele komisjoni talitustele.
The DG is the main provider of waste statistics of which the main user is DG Environment. 
Eurostat on peamine jäätmealase statistika allikas, mille põhiline kasutaja on keskkonna peadirektoraat.
10 During the 2000–06 programming period DG Environment was also consulted by the regional policy DG in the case of Cohesion Fund project applications. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
10 Programmitöö perioodil 2000–2006 konsulteeris regionaal-ja linnapoliitika peadirektoraat Ühtekuuluvusfondi projektide taotluste puhul ka keskkonna peadirektoraadiga. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
15 BOX 1 EXAMPLES OF WASTE MANAGEMENT INFRASTRUCTURES CO-FINANCED BY THE EU A sorting plant in Portugal (Resitejo), with a capacity of 9 000 tonnes per year, aimed at recuperating packaging waste and paper and glass previously segregated at source in a group of municipalities. 
15 1. SELGITUS NÄITEID ELi KAASRAHASTATUD JÄÄTMEKÄITLUSTARISTUTE PROJEKTIDEST Sorteerimisjaam Portugalis (RESITEJO), mille käitlemismaht on 9000 tonni aastas, seadis eesmärgiks eelnevalt sorteeritud pakendijäätmete ning paberi ja klaasi taaskasutamise valitud kohalikes omavalitsustes.
In Romania, a composting plant (Râmnicu Vâlcea) intended to treat biodegradable waste collected separately from households as well as green waste from municipal parks and to transform it into compost. 
Rumeenias plaanis komposteerimisjaam (Râmnicu Vâlcea) töödelda majapidamistelt eraldi kogutud biolagunevad jäätmed ning linnaparkidest kogutud haljasjäätmed, tehes sellest komposti.
With a capacity to treat 14 400 tonnes of waste per year, the plant was designed to contribute to the diversion of biodegradable waste from landfills in line with the landfill directive targets. 
Jaama jäätmete käitlemise maht on 14 400 tonni aastas ning see oli kavandatud biolagunevate olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimiseks vastavat prügiladirektiivi eesmärkidele.
The infrastructure was part of an integrated waste management project costing 14,67 million euro for which EU assistance amounted to 11 million euro. 
Taristu oli osa integreeritud jäätmekäitlusprojektist, mille maksumus oli 14,67 miljonit eurot. ELi toetus moodustas sellest 11 miljonit.
A project in Spain (Alt Empordà) consisted of the enlargement of a landfill with a capacity of 1 167 603 m3 as well as of the improvement of the existing cells in terms of gas and leachate collection and treatment in order to reduce the environmental impact of the site. 
Hispaania projekt (Alt Empordà) hõlmas prügila laiendamist 1 167 603 kuupmeetrini ning olemasolevate prügila-sektsioonide parandamist (gaasi ja nõrgvee kogumine ja töötlemine), et vähendada prügila keskkonnamõju.
The cost of the project was 5,71 million euro, 4,57 million euro of which came from the Cohesion Fund. 
Projekti maksumus oli 5,71 miljonit eurot, millest 4,57 miljonit eraldati Ühtekuuluvusfondist.
Picture 2 — Composting plant Picture 1 — Sorting plant Picture 3 — Landfill Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
2. foto – komposteerimisjaam 1. foto – sorteerimisjaam 3. foto – prügila Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
16 AUDIT SCOPE AND APPROACH 14. 
16 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 14.
The main objective of the audit was to assess the effectiveness of structural measures funding of municipal waste management infrastructures in helping Member States achieve EU waste policy objectives. 
Auditi põhieesmärk oli hinnata, kas olmejäätmete käitlemistaristute rahastamine struktuurimeetmetest aitas liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada.
The Court addressed the following three questions: (a) Have municipal waste management infrastructures been successful? (b) Have EU waste policy objectives been achieved at regional level11? (c) Were measures put in place to maximise the effectiveness of EU funding? 
Kontrollikoda keskendus kolmele küsimusele. a) Kas olmejäätmete käitlemistaristud on olnud edukad? b) Kas piirkondlikul tasandil saavutati ELi poliitikaeesmärgid11? c) Kas ELi rahastamise maksimaalselt mõjusaks ärakasutamiseks võeti meetmeid?
Assessment criteria used for the audit are explained further in the report, under each question (see paragraphs 20, 21, 35 and 45). 
Auditi käigus kasutatud hindamiskriteeriumeid selgitatakse aruandes iga küsimuse puhul eraldi (vt punktid 20, 21, 35 ja 45).
As is usually the case in performance audit, they take into account examples of good practice observed in the domain (see paragraph 9). 
Nagu tulemusauditite puhul kombeks, võetakse arvesse valdkonnas täheldatud hea tava kasutamist (vt punkt 9).
The audit was carried out at the European Commission and in eight regions in four Member States (Spain, Italy, Portugal and Romania). 
Audit tehti Euroopa Komisjonis ja kaheksas piirkonnas neljas liikmesriigis (Hispaanias, Itaalias, Portugalis ja Rumeenias).
The sample of infrastructures audited focused on Member States and regions receiving a high-level EU financial support for waste management during the 2000–06 and 2007–13 programming periods and where a sufficient number of completed projects were available at the time of the audit, so that their effectiveness could be assessed. 
Auditeeritavate taristute valimisel keskenduti liikmesriikidele ja piirkondadele, mis said programmitöö perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 jäätmekäitluseks ELilt arvestatavat rahalist toetust ja kus oli auditi ajal piisav arv lõpetatud projekte, mille mõjusust oli võimalik hinnata.
Annex III contains the list of infrastructures audited as well as of the operational programmes reviewed. 
III lisas on esitatud nimekiri auditeeritud taristutest ning kontrollitud rakenduskavadest.
The audit was based on an assessment of: (a) the performance of a sample of 26 waste management infrastructures co-financed during the 2000–06 programming period12: five sorting facilities, seven composting or anaerobic digestion plants, seven mechanical biological treatment plants and seven landfills; (b) the achievement of EU municipal solid waste objectives in the eight regions audited; (c) the implementation in the regions sampled of supporting measures as well as of the role of the Commission to maximise the effectiveness of EU funding. 
Auditi jaoks vaadati läbi: a) programmitöö perioodil 2000–2006 kaasrahastatud 26 jäätmekäitlustaristu tulemuslikkus12, valimisse kuulusid viis sorteerimisjaama, seitse komposteerimis- ja anaeroobsel kääritamisel töötavat jaama, seitse mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama ning seitse prügilat; b) tahkete olmejäätmetega seotud ELi eesmärkide saavutamine kaheksas auditeeritud piirkonnas; c) toetavate meetmete kohaldamine valimisse kuulnud piirkondades ning komisjoni roll ELi rahastamise maksimaalselt mõjusal ärakasutamisel.
11 EU waste directives set objectives and targets at Member State level. 
11 ELi jäätmeid käsitlevad direktiivid seavad eesmärgid ja sihid liikmesriigi tasandil.
However, as, in general, regions are responsible for establishing waste management plans and as they have received EU financial support for infrastructures in the field of municipal waste management, their contribution to the achievement of EU objectives and targets has been assessed in the framework of this audit. 
Kuna aga üldiselt vastutavad piirkonnad ise jäätmekäitluskavade vastuvõtmise eest ning on saanud ELilt rahalist toetust olmejäätmete käitlemistaristute jaoks, hinnati auditi raames liikmesriikide panust ELi eesmärkide ja sihtide saavutamisel.
12 Fifteenwastemanagement infrastructures benefited from Cohesion Fund financial support (including five ex-ISPA facilities launched in Romania when the country was in the process of becoming a Member State). 
12 15 jäätmekäitlustaristut said Ühtekuuluvusfondilt rahalist toetust (kaasa arvatud viis endist ISPA käitlusjaama, mis avati Rumeenias, kui riik valmistus ELiga liituma).
The grant was approved by the Commission. 
Komisjon kiitis toetuse heaks.
Eleven were ERDF projects contained in operational programmes and approved by the responsible managing authorities. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
11 olid ERFi projektid, mis sisaldusid rakenduskavades ning mille olid heaks kiitnud vastutavad korraldusasutused. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
The audit was conducted between January and November 2011. 
Audit toimus ajavahemikus jaanuar–november 2011.
Project files were reviewed at the Commission and in the four Member States sampled and interviews were held with Commission staff, Member State authorities and infrastructure operators. 
Projektitoimikud vaadati läbi komisjonis ja neljas valimisse kuulunud liikmesriigis, intervjuud tehti komisjoni töötajate, liikmesriigi ametiasutuste ja taristute käi-tajatega.
All the waste management infrastructures in the sample were visited during the course of the audit. 
Auditi käigus külastati kõiki valimisse kuulunud jäätmekäitlus-taristuid.
The Court was assisted by external independent experts knowledgeable in the field of municipal waste management. 
Kontrollikojale olid abiks olmejäätmete käitlemise valdkonna sõltumatud väliseksperdid.
Audit criteria were established with the assistance of external experts and discussed with the Commission when planning the audit. 
Auditikriteeriumid pandi auditit kavandades paika välisekspertide abiga ning arutati läbi komisjoniga.
17 Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
17 Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
The performance of the co-financed infrastructures should be in line with their technical design, the funding application and generally accepted standards. 
Kaasrahastatud taristute tulemuslikkus peaks olema kooskõlas nende tehnilise kavandamise, rahastamistaotluste ja üldtunnustatud standarditega.
According to the waste directive, waste management infrastructures have to be designed and operated to guarantee that waste is treated and disposed of without risk to water, air and soil and without causing noise or odour problems. 
Jäätmedirektiivi kohaselt tuleb jäätmekäitlustaristud kavandada ja neid hallata nii, et oleks tagatud jäätmete töötlemine ja kõrvaldamine ilma vett, õhku ja pinnast ohustamata ning müra ja lehka tekitamata.
In addition, the landfill directive requires the setting-up of a financial security to cover closure and after-care costs for a period of at least 30 years, as potential environmental threats extend after the operational phase. 
Prügilate direktiiv nõuab lisaks rahalist tagatist, et katta sulgemise ja järelhooldusega seotud kulud vähemalt 30-aastasel perioodil, kuna võimalikud keskkonnaalased ohud võivad esineda ka pärast kasutusetappi.
The five sorting plants reviewed by the Court, which were designed to recuperate packaging waste (and in some cases paper and glass) segregated at source by households, generally performed satisfactorily in relation to their technical design and to generally acceptable standards in terms of ratio input/output13 and quality of the materials recovered: (a) they recovered between 50 % and 74 % of the packaging waste received; (b) the quality of the materials recovered was usually in line with market specifications and therefore was saleable. 
Kontrollikoda kontrollis viit sorteerimisjaama, mille eesmärk oli jäätmete tekkekohas kodumajapidamistes sorteeritud pakendite (ja mõnel juhul ka paberi ja klaasi) taaskasutamine. Üldiselt oli tulemus rahuldav, arvestades tehnilist kavandamist ja sisendi/väljundi suhte üldtunnustatud standar-deid13 ning taaskasutatud materjalide kvaliteeti: a) taaskasutati 50–74% kogutud pakendijäätmetest; b) taaskasutatud materjalide kvaliteet vastas üldiselt turu spetsifikaatidele ja oli seega müügikõlbulik.
13 Ratio indicating the proportion between the tonnes of waste treated in the plant and the tonnes of materials recovered. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
13 Arv, mis näitab käitlusjaamas töödeldud jäätmekoguste ja nendest saadud taaskasutatavate materjalide suhet tonnides. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
However, three of the five sorting plants were operating at between 106 % and 154 % of their design capacity after 6 or 7 years of operation due to weaknesses at the planning stage of the infrastructures. 
Viiest sorteerimisjaamast kolm töötasid aga pärast kuue või seitsmeaastast tegevust vahemikus 106–154% kavandatud võimsusest, põhjuseks puudused taristute kavandamisetapis.
In one case more municipalities than initially planned were served by the plant and in two cases the quantity of waste collected separately at source exceeded the forecast. 
Ühel juhul teenindas jaam rohkem omavalitsusi kui algselt plaaniti ning kahel juhul oli tekkekohas sorteeritud ja kogutud jäätmete hulk kavandatust suurem.
Overloading results in the risk of reducing the ratio of materials recovered as well as of not meeting the quality standards for recovered materials required by recycling companies. 
Ülekoormus toob kaasa ohu, et taaskasutatud materjalide osakaal väheneb ning taaskasutatud materjali kvaliteet ei vasta taaskasutusettevõtete kehtestatud kvaliteedistandarditele.
COMPOSTING AND ANAEROBIC DIGESTION PLANTS 25. 
KOMPOSTEERIMIS-JA ANAEROOBSEL KÄÄRITAMISEL TÖÖTAVAD JAAMAD 25.
The performance of the seven composting or anaerobic digestion plants, intended to treat biodegradable waste producing compost, varied. The Court noted that: (a) the quantity of compost produced compared to the tonnage of municipal waste entering the facilities was below the design target in four of the selected plants (the ratio input/output ranged in those plants from 1 % to 22 %) resulting in significant quantities of residual waste being landfilled; (b) in two plants, the quality of the compost produced was below the objectives set in the applications, especially when it resulted from mixed waste, as a result of the high content of heavy metals, therefore reducing its suitability for other usages, such as agriculture. 
Jaamade tulemused varieerusid. Kontrollikoda leidis, et: a) toodetava komposti kvaliteet jäi võrreldes jaamadesse jõudva olmejäätmete hulgaga kavandatud eesmärgist allapoole neljas valitud jaamas (sisendi/ väljundi suhtarv nendes jaamades oli vahemikus 1– 22%), mille tulemusena ladestati prügilasse suurel hulgal jäätmejääke; b) kahes jaamas jäi toodetud komposti kvaliteet taotlustes esitatud eesmärkidest allapoole, eriti segajäätmetest toodetud komposti puhul, sest see sisaldas liiga palju raskemetalle ega olnud seega sobiv kasutamiseks mujal, näiteks põllumajanduses.
In a third plant the operator only tested the content of heavy metals during the first year of operation and not in the following 4 years; 19 BOX 2 AN EXAMPLE OF HOW COMPOST CAN SUCCESSFULLY BE MARKETED A Portuguese composting plant (LIPOR), serving approximately 1 million inhabitants, received only separately collected biodegradable waste, whether food and kitchen or green waste. 
Kolmandas jaamas kontrollis jaama käitaja raskemetallide sisaldust ainult esimesel tegevusaastal, järgneval neljal aastal enam mitte; 19 2. SELGITUS NÄIDE KOMPOSTI EDUKAST TURUSTAMISEST Portugalis asuv komposteerimisjaam (LIPOR), mis teenindab ligikaudu miljonit elanikku, võttis vastu ainult eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid, kas siis toidu-või haljasjäätmeid.
The operator of the plant, through actions such as the development of awareness campaigns, focused on the appropriate sorting and collection of biodegradable waste in order to improve the quality of the raw material going into compost. 
Jaama käitaja keskendus teavituskampaaniate abil biolagunevate jäätmete asjakohasele sorteerimisele ja kogumisele, et parandada komposteeritava toormaterjali kvaliteeti.
In 2010, the plant produced 10 027 tonnes of high-quality compost, which was easily marketed at an average price of 71,8 euro per tonne. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Aastal 2010 tootis jaam 10 027 tonni kõrgekvaliteedilist komposti, mida oli kerge turustada hinnaga 71,8 eurot tonn. Eriaruanne nr 20/2012 – Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
20 (c) the compost produced was difficult to sell in five of the seven facilities sampled due to the lack of development of the compost market14 and its poor quality. 
20 c) toodetud komposti oli raske müüa valimisse kuulnud seitsmest jaamast viiel, sest kompostiturg14 ei olnud piisavalt arenenud ning komposti kvaliteet oli kehv.
The compost was eventually disposed of for less than 1 euro per tonne. 
Kompost müüd lõpuks hinnaga alla ühe euro tonnist.
In two cases, stocks were accumulated despite production being significantly below target; (d) two plants were operating at a rate below 10 % of their capacity as most biodegradable waste collected separately was unusable because it was mixed with other types of waste and had to be directly landfilled. 
Kahel juhul tekkisid varud, kuigi tootmine jäi oluliselt allapoole seatud eesmärki; d) kaks jaama töötasid vähem kui 10%-se võimsusega, sest suurem osa eraldi kogutud biolagunevaid jäätmeid ei olnud kasutuskõlblikud, kuna olid sega-tud muud liiki jäätmetega.
In contrast, two other plants were overloaded as they were operating at 102 % and 119 % of capacity. 
Kaks teist jaama aga töötasid ülekoormusega (102% ja 119%).
MECHANICAL BIOLOGICAL TREATMENT PLANTS 26. 
MEHHAANILISED BIOLOOGILISE TÖÖTLEMISE JAAMAD 26.
Six audited mechanical biological treatment plants were operational; however, a seventh, located in Puglia, for which the works were completed in 2003 was not in operation at the time of the audit due to significant problems in the awarding of the contract for the operation and in delays in obtaining the necessary permits. 
Kuus auditeeritud mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama töötasid, aga 2003. aastal valminud Apuulias asuv seitsmes jaam auditi toimumise ajal ei töötanud, põhjuseks probleemid toimimislepingu sõlmimisel ja viivitused vajalike lubade saamisel.
During this period since 2003, the plant has been kept under conservative maintenance at a cost of 3,5 million euro (or 24 % of the total investment cost) supported by the Member State. 
Alates 2003. aastast oli jaam konser-vatiivsel hooldusel, mis läks liikmesriigile maksma 3,5 miljonit eurot (24% kogu investeeringu maksumusest).
Five of the six operational mechanical biological treatment plants audited, were intended to treat mixed waste (including biodegradable waste). 
Kuuest auditeeritud toimivast mehhaanilisest bioloogilise töötlemise jaamast viis olid kavandatud segajäätmete (sh ka biolagunevad jäätmed) töötlemiseks.
The Court noted a very low performance in terms of recovered materials and waste diversion from landfill. 
Kontrollikoda täheldas, et materjalide taaskasutamise ja olmejäätmete prügilatesse jõudmise vältimise tulemuslikkus oli väga madal.
In terms of performance these six mechanical biological treatment plants can be divided into three groups: (a) one mechanical biological treatment plant clearly contributed to the achievement of EU waste policy objectives and particularly to landfill diversion, even if not fully achieving the targets set in its technical design (see Box 3); (b) another mechanical biological treatment plant had a mixed level of performance. 
Tulemuslikkuse järgi võib kuus mehhaanilist bioloogilise töötlemise jaama jagada kolme rühma: a) üks mehhaaniline bioloogilise töötlemise jaam aitas selgelt kaasa ELi jäätmepoliitika eesmärkide saavutamisele, eelkõige olmejäätmete prügilasse jõudmise vältimise osas, kuigi ei saavutanud täielikult tehnilises projektis seatud eesmärke (vt 3. selgitus); b) ühe teise mehaanilisel bioloogilise töötlemise jaama tulemused varieerusid.
It succeeded in sending the dry part of the waste to an external plant to produce refuse-derived fuel and less than 50 % of the waste entering the plant was landfilled. 
Jaam saatis kuivjäätmed ühte teise jaama, et toota prügikütust, ning alla 50% jaama jõudvatest jäätmetest ladestati prügilasse.