natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, because updates ultimately impact on timescales as well as costs and benefits to be expected by different stakeholders, progress is being measured against a moving target, further reducing the accountability relative to the SESAR JU’s mandate. 
Teiseks, kuna ajakohastamised mõjutavad ka ajakava ning sidusrühmade oodatavaid kulusid ja kasu, mõõdetakse töö edenemist liikuvate tähtaegade suhtes, mis hägustab veelgi ühisettevõtte SESAR vastutust.
36 50 51 Article 1.5 of Council Regulation (EC) No 219/2007. 
50 51 Nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõige 5.
Namely a Commission’s Communication to the Council and the Parliament on the ATM Master Plan (COM(2008) 750 final) and Council’s Resolution on the endorsement of the European Air Traffic Management Master Plan, from March 2009. 
Eelkõige komisjoni teatis nõukogule ja parlamendile lennuliikluse korraldamise üldkava kohta (COM(2008) 750 final) ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kinnitamist käsitleva nõukogu resolutsioon (märts 2009). 38
Master Plan updates reflect new realities but also significant delays... 
Üldkava ajakohastamised peegeldavad küll muutunud olusid, kuid sisaldavad ka märkimisväärseid ohte...
The SESAR JU indeed committed substantial resources to the process of updating the Master Plan52. 
Ühisettevõte SESAR eraldas üldkava ajakohastamiseks märkimisväärseid ressursse52.
Up until 2017, two significant updates of the Master Plan were performed and a third is planned for 2018. 
Kuni aastani 2017 läbis üldkava kaks suuremat ajakohastamist ja kolmas on kavandatud aastaks 2018.
The main driver of the first update (2012) was the realization that not all the R&D activities planned could be completed by the end of 2016 and therefore the R&D effort focused on “a manageable set of essential operational changes”53. 
Esimese ajakohastamise (2012) peamine põhjus oli arusaam, et kogu kavandatud teadus-ja arendustegevust ei olnud võimalik enne 2016. aasta lõppu valmis jõuda ning seetõttu keskendati teadus-ja arendustegevuse põhirõhk „reaalselt teostatavatele peamistele operatiivsetele muudatustele”53.
The update followed an internal SESAR JU exercise conducted by members of its Programme Committee, to identify the strategic needs of its members and reallocate resources between projects accordingly. 
Ajakohastatud versiooni aluseks oli ühisettevõtte SESAR programmikomitee liikmete tehtud organisatsioonisisene töö, mille eesmärk oli määrata kindlaks oma liikmete strateegilised vajadused, ning ressursid vastavalt projektide vahel ümber suunata.
We see this as being detrimental to the necessary buy-in of SESAR solutions and to the overall effectiveness of the project. 
Audiitorid on seisukohal, et see mõjutab negatiivselt SESARi jaoks vajalike lahenduste hankimist ning projekti üldist tõhusust.
In the comparable American programme NextGen, the lack of buy-in by airlines, in particular their reluctance to equip their aircraft with compatible avionics, has been identified as a key challenge to deployment54. 
USA-s teostatud sarnase projekti puhul (NextGen) oli üheks peamiseks kasutuselevõttu mõjutanud probleemiks lennufirmade vastumeelsus oma lennumasinaid süsteemiga ühilduvate seadmetega varustada54.
The impact affected almost all R&D projects initially launched, many were re-scoped and would no longer deliver their initially planned outputs within the regulatory lifespan of the SESAR JU. 
See mõjutas peaaegu kõiki alguses käivitatud teadus-ja arendusprojekte – paljude mahtu tuli muuta ja oli võimatu, et need saavutaksid algselt kavandatud tulemused enne ühisettevõtte tegevusaja lõppemist.
It became clear that the initially envisaged timeframe for the development phase (2008-2013) was no longer being targeted. 
Seetõttu saadi aru, et arendusetapi algse ajakava (2008– 2013) säilitamine ei ole võimalik.
The main driver of the second update (2015) was the need to focus the R&D programme on the requirements of the deployment phase, in particular the requirements of the Pilot Common Project, and to incorporate new elements such as remote piloted aircraft and cybersecurity. 
Teise ajakohastamise (2015) peamine põhjus oli vajadus keskendada teadus-ja arendusprogramm arendusetapi nõuetele, mis puudutas eelkõige ühist katseprojekti ja uute elementide (näiteks kaugpiloteeritavate õhusõidukite ja küberturbe) nõuete arvessevõtmist.
In the particular case of ANSPs the investment required is now expected to be higher than in 200955. 
41 Aeronavigatsiooniteenuste osutajate puhul on prognoositud investeerimisvajadus nüüd oodatavat väiksemat kasu ning investeerimisvajaduse minimaalset vähenemist.
... and ultimately led to the decision to extend the SESAR JU and commit additional resources 67. 
2009. aastal kavandatust suurem55. ...ning päädisid lõpuks otsusega pikendada ühisettevõtte SESAR tegevusaega ja eraldada täiendavaid vahendeid 67.
The 2012 update of the Master Plan defined 3 main steps56 to deployment of the SESAR concept by 2030. 
Üldkava 2012. aasta ajakohastatud versioonis määratleti SESARi kontseptsiooni kasutuselevõtu (aastaks 2030) kolm peamist etappi56.
However, in 2013, the Commission acknowledged57 that within the 2007-2013 financial perspectives, the SESAR JU work programme would only allow the covering of step 1 of the Master Plan and part of step 2 and that completing steps 2 and 3 would require an extension of the SESAR JU. In support of an extension, the Commission stated that the benefits of extending the SESAR JU would vastly exceed its costs. 
Paraku pidi komisjon 2013. aastal tunnistama57, et mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kestel võimaldab ühisettevõtte SESAR töökava ellu viia üksnes üldkava esimese etapi ja osa teisest etapist; teise ja kolmanda etapi lõpetamiseks tuleks aga ühisettevõtte SESAR tegevusaega pikendada. Komisjon põhjendas oma plaani sellega, et tegevusaja pikendamisest saadav kasu on palju suurem selle oodatavast maksumusest.
In 2014, the Council amended Regulation (EC) No 219/2007, extending the SESAR JU until December 2024 and granted additional EU funding of 585 million euro to the SESAR JU’s budget over that period. 
Komisjon muutis 2014. aastal määrust (EÜ) nr 219/2007, pikendades sellega ühisettevõtte SESAR tegevust detsembrini 2024; lisaks eraldas komisjon ühisettevõttele SESAR kuni tegevusaja lõpuni täiendavalt 585 miljonit eurot ELi vahendeid.
In addition to an optimistic long-term air traffic forecast, the Cost Benefit Analysis (CBA) supporting the decision to extend the SESAR JU did not estimate R&D costs beyond 2020, while it compared such costs with benefits expected until 2035. 
Lisaks lennuliikluse positiivsele pikaajalise prognoosi kasutamisele ei hinnatud ühisettevõtte SESAR tegevusaja pikendamise otsust põhjendavas tasuvusanalüüsis peale aastat 2020 teadus-ja arendustööks kuluva summa suurust; samas võrreldi neid kulusid kuni aastani 2035 oodatava kasuga.
This mismatch reflects the discrepancy between the temporary nature of the SESAR JU (and of the financial framework that supports it) and the required duration of the R&D work it is mandated to execute. 
Kirjeldatud vastuolu peegeldab lahknevust ühisettevõtte SESAR (ja seda toetava finantsraamistiku) ajutise tegevusaja ning ühisettevõttele ülesandeks tehtud teadus-ja arendustegevuseks vajaliku aja vahel.
The Master Plan updates and the extension of the SESAR JU further detached the ongoing development phase from the initial schedule and represented a change of vision rather than purely a delay. 
Üldkava ajakohastatud versioonid ja ühisettevõtte SESAR tegevusaja pikendamine suurendasid veelgi erinevust parajasti kestva arendusetapi ja algse ajakava vahel; tavalise viivituse asemel oli pigem tegu muutunud visiooniga.
While initially limited to the 2008-2013 period, the R&D effort now effectively becomes open ended, despite being supported by a temporary structure. 
Kui algselt pidi teadus-ja arendusetapp jääma vahemikku 2008–2013, siis nüüd on lõpptähtajast sisuliselt loobutud, kuigi etapp põhineb ajutisel struktuuril.
At the end of 2016, some technological solutions have been published but the execution of the Master Plan still far from being completed 70. 
2016. aasta lõpu seisuga olid mõned tehnoloogilised lahendused avaldatud, kuid üldkava elluviimine ei ole veel kaugeltki lõpetatud 70.
The SESAR JU has been publishing documentation relative to technological and operational improvements, packaged under a number of “SESAR Solutions”58. 
Ühisettevõte SESAR on nn SESARi lahenduste nime all avaldanud uusi tehnoloogilisi ja tegevustasandi lahendusi58.
It also conducted demonstrations, in an actual operational environment, of the potential benefits of such improvements. 
Lisaks demonstreeris ta reaalsetes oludes enda avaldatud uuendustest saadavat potentsiaalset kasu.
However, through the reallocation of resources and updates of the Master Plan, the SESAR JU re-scoped the R&D programme in the course of its execution, altering the content of projects, their timescale and the overall ATM target concept. 
Üldkava ressursside ümberjaotamise ja dokumendi ajakohastamise tõttu kujundas ühisettevõte SESAR aga teadus-ja arendustöö selle rakendamise käigus ümber, muutes nii projektide sisu, ajakava kui Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kontseptsiooni.
This flexibility has been praised by the SESAR JU and its members but it also masks delays in the R&D work relative to the initial planning. 
Niisugust paindlikkust kiitsid nii ühisettevõte kui selle liikmed, ent samas tähendab see, et teadus-ja arendustöö on algselt kavandatud ajakavast maas.
We would like to highlight four issues in this context: (a) The SESAR JU’s external reporting does not provide a full picture of the progress made towards implementation of the Master Plan. 
Kontrollikoda rõhutab eespool kirjeldatud kontekstis järgnevat nelja küsimust: a) ühisettevõtte SESAR välistele tarbijatele suunatud aruandlus ei anna täit ülevaadet üldkava elluviimisel tehtud edusammudest.
The annual activity report presents a percentage of completion relative to the latest scope of each project, and it does not refer to delays relative to the initial deadlines. (b) The maturity of Operational Improvements that are to be included in SESAR Solutions is however regularly monitored by the SESAR JU59. 
Aasta tegevusaruandes esitatakse küll iga projekti edenemise määr (seejuures lähtutakse nende kõige värskematest kirjeldustest), kuid ei näidata algsest ajakavast mahajäämise pikkust; b) samas jälgib ühisettevõte SESAR aga seda, millises seisus on nn SESARi lahendustena avaldatavad tegevustasandi uuendused59.
58 59 40 In June 2016, the SESAR JU released a “SESAR Solutions Catalogue” listing 63 solutions, some ready for industrialization and others requiring further research. 
Kontrollikoja analüüs näitab, et 2016. aasta 58 Juunis 2016 avaldas ühisettevõte kogumiku „SESAR Solutions Catalogue”, mis sisaldab 63 lahendust, millest mõni on kasutusvalmis, mõni aga nõuab täiendavaid uuringuid.
The work of the SJU is related to levels V1 to V3, i.e. bringing concepts to a state where they are ready for industrialisation. (c) As of 2016, only a small part of the current Master Plan has been executed even though most of the EU’s support initially planned for the development phase has been spent (700 million euro). 
lõpu seisuga oli ühisettevõte nn tootmiseelses teadus-ja integratsioonietapis heaks kiitnud vaid 19 % tegevustasandi muudatustest; 61 % muudatustest oli aga endiselt kontseptsiooni määratlemise etapis; c) 2016. aasta seisuga on ellu viidud vaid väike osa üldkavast, kuigi enamik algselt arendusetapile eraldatud toetusest (700 miljonit eurot) on juba kulutatud.
As a consequence, the SESAR JU has had to be extended until 2024 and granted an additional 585 million euro of EU funding. (d) Although presented in each edition of the ATM Master Plan at an overall level, individual R&D projects audited were launched without a cost-benefit analysis demonstrating the size of the problem being addressed and that the investment committed would likely generate a net benefit. 
Seetõttu tuli ühisettevõtte SESAR tegevusaega pikendada 2024. aastani ja talle eraldati täiendavalt 585 miljonit eurot ELi vahendeid; d) teadus-ja arendusprojekte tutvustati üldisel tasandil küll üldkava igas versioonis, kuid auditeeritud projektid olid käivitatud ilma tasuvusanalüüsita, mis oleks näidanud iga projekti aluseks oleva probleemi suurust ning seda, et kavandatud investeeringust saadav kasu ületaks tõenäoliselt selle kulud.
Some projects were affected by the re-scoping conducted in the context of the Master Plan updates and delivered only a part of the outputs initially planned (see Annex II). 
Mõnda projekti mõjutasid üldkava ajakohastamise kontekstis tehtud muudatused ja nende valmimisel saadi vaid osa algselt kavandatud väljunditest (vt II lisa).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 73. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED 73.
The safe and efficient flow of air traffic requires the intervention of Air Traffic Management (ATM), which comprises three essential functions: ensuring separation between aircraft; balancing supply (of air traffic control) and demand (flights); and providing aeronautical information to airspace users. 
Lennuliiklusmahu ohutu ja tõhus toimimine nõuab lennuliikluse korraldamist, mis koosneb kolmest olulisest funktsioonist: tagada õhusõidukite ohutu hajutamine, tasakaalustada pakkumist (lennujuhtimine) ja nõudlust (lennud); ning jagada õhuruumi kasutajatele aeronavigatsioonialast teavet.
The Single European Sky (SES) initiative aims at improving the overall performance of ATM by moving a number of competences from an earlier intergovernmental practice to the framework of the European Union. 
Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on parandada lennuliikluse korraldamise toimimist; selleks viiakse mitmed varem valitsustevahelises pädevuses olnud ülesanded Euroopa liidu raamistikku.
We reviewed selected key regulatory components of the Single European Sky initiative. 
Audiitorid uurisid ühtse Euroopa taeva algatuse valitud regulatiivseid komponente.
These include (i) the performance and charging schemes, which establish binding targets in four performance areas: safety, the environment, capacity and cost efficiency, as well as rules costs to be charged to airspace users; (ii) the functional airspace blocks aimed at optimising service provision traditionally organised following State boundaries and (iii) the 41 definition and development phases of the SESAR project, the technological pillar of the Single European Sky initiative, aimed at harmonising and modernising ATM procedures and infrastructure. 
Need hõlmasid i) tulemuslikkuse ja aeronavigatsiooniteenuste tasude süsteeme, millega pandi paika kohustuslikud eesmärgid alljärgnevas neljas valdkonnas: ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, ning õhuruumi kasutajate makstavate kulude kohta kehtivad reeglid; ii) funktsionaalsed õhuruumiosad, mille eesmärk on optimeerida teenuste osutamist, mida on traditsiooniliselt tehtud riigipiiride raames; iii) lennuliikluse korraldamise protseduuride ja taristu ühtlustamiseks ja moderniseerimiseks mõeldud projekti SESAR (ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiline sammas) määratlemis-ja arendusetapid.
Overall, we conclude that the initiative addressed a clear need and has led to a greater culture of efficiency in ATM. 
Kokkuvõttes jõudis kontrollikoda seisukohale, et algatus põhines selgel vajadusel ning on suurendanud lennuliikluse korraldamisel tõhusust.
However, European airspace management remains fragmented and the Single European Sky as a concept has not yet been achieved. 
Euroopa õhuruumi korraldamine on aga endiselt killustatud ja ühtse Euroopa taeva kontseptsioon ei ole veel teostunud.
Navigation charges have not been substantially reduced and ATM-related delays have started to increase again. 
Aeronavigatsioonitasusid ei ole suudetud märkimisväärselt langetada ja lennuliikluse korraldamisest tulenevad hilinemised on hakanud taas suurenema.
The SESAR project, while promoting coordination and gradually releasing technological improvements, has fallen behind its initial schedule and has become significantly more costly than anticipated. 
Projekt SESAR on küll edendanud koordineerimist ja tulnud tasapisi välja tehnoloogiliste uuendustega, kuid on oma algsest ajakavast maha jäänud ja osutunud oluliselt kallimaks kui alguses prognoositi.
In substance, the EU’s intervention in SESAR has evolved from one with a target deadline for achievement to a more open-ended commitment. 
Sisuliselt on ELi osalus SESARis muutunud algselt lõpptähtaega omanud sekkumisest pigem määratlemata tähtajaga kohustuseks.
National monopolies and fragmentation called for EU intervention, which resulted in the SES initiative. 
Riiklikest monopolidest ja killustatusest alguse saanud ELi sekkumisest kasvas välja ühtse Euroopa taeva algatus.
The high level goals established for the initiative were originally formulated with reference to the air traffic evolution being experienced in 2005. 
Algatuse jaoks määratud kõrgetasemelised eesmärgid sõnastati algselt 2005. aastal prognoositud lennuliikluse mahtude põhjal.
In addition, they are not linked with the targets set by the performance scheme (see paragraphs 16 to 21 and 28 to 29). 
Lisaks ei ole need seotud tulemuslikkuse süsteemis seatud eesmärkidega (vt punktid 16–21 ja 28–29).
42 Recommendation 1 – Review High Level Goals The Commission should propose a definition of the Single European Sky that includes the key dimensions of airspace architecture, service provision and infrastructure. 
45 1. soovitus. Muuta kõrgetasemelisi eesmärke Komisjon peaks esitama ühtse Euroopa taeva definitsiooni ettepaneku, mis sisaldaks õhuruumi ülesehituse, teenuste osutamise ja taristu keskseid aspekte.
On this basis, it should then review the SES high level goals, ensuring that they are sufficiently ambitious to foster performance and have realistic timelines for achievement. 
Selle alusel peaks komisjon üle vaatama ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelised eesmärgid ning tagama, et need oleksid küllaldaselt raskesti saavutatavad (et parandada tulemuslikkust), kuid samas realistlike tähtaegadega.
Revised high level goals should also be linked with EU-wide targets in the performance scheme to allow progress towards those goals to be measured. 
Muudetud kõrgetasemelised eesmärgid peaksid olema samuti seotud tulemuslikkuse kavas seatud kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, et võimaldada mõõta eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.
Given that the current reference period (RP 2) will end in 2019, targets for reference period 3 should be set with that in mind. 
Kuna praegune võrdlusperiood (teine võrdlusperiood) lõpeb aastal 2019, peaks järgmise võrdlusperioodi eesmärgid kehtestama eelkirjeldatut arvestades.
Revised high level goals should also become the reference to evolve the current Master Plan. 
Muudetud kõrgetasemeliste eesmärkide alusel peaks edasi arendama ka praegu kehtivat üldkava.
The performance and charging schemes constitute, in principle, adequate tools to mitigate the negative effects of a largely monopolistic service provision. 
Tulemuslikkuse ja aeronavigatsioonitasude süsteemid koosnevad põhimõtteliselt vahenditest, mille eesmärk on suuresti monopolistlikest teenustest tulenevate negatiivsete mõjude vähendamine.
They have fostered a culture of efficiency and transparency across Air Navigation Service Providers (ANSPs). 
Tänu neile on aeronavigatsiooniteenuste osutajate töö muutunud tõhusamaks ja läbipaistvamaks.
However, the quantitative results of the schemes are below expectations: flight delays have generally been above the targets set in performance plans and, despite reaching a record low in 2013, have been increasing since; unit rates paid by airspace users are heavily dependent on traffic volumes and have only decreased by 4 % between 2011 and 2016, which is below the EU-wide reduction set by the Commission. 
Süsteemide kvantitatiivseid eesmärke ei ole aga saavutatud: lendude hilinemised on üldiselt ületanud neile tulemuslikkuse kavades seatud sihtnäitajaid ning need on hoolimata 2013. aastal saavutatud rekordiliselt väiksest näitajast sellest ajast peale kogu aeg suurenenud; õhuruumi kasutajate makstavad ühikumäärad sõltuvad väga suurel määral mahtudest ja on ajavahemikus 2011–2016 vaid 4 % võrra vähenenud (see jääb alla komisjoni poolt kogu ELi jaoks seatud eesmärgi).
The absence of substantive defragmentation, coupled with slower traffic growth, are key contributors to the lacklustre quantitative results shown by the performance scheme. Current Functional Airspace Blocks (FABs) essentially provide a forum for cooperation between stakeholders of neighbouring States but have proved ineffective in targeting fragmentation, whether at the levels of airspace management, service provision or technical equipment. 
Tulemuslikkuse süsteemis kirjeldatud tagasihoidlike kvantitatiivsete tulemuste peamisteks põhjusteks on killustatus ja lennuliikluse aeglasem kasv. Praeguste funktsionaalsete õhuruumiosade raames saaksid sidusrühmad tegelikult omavahel koostööd teha, ent killustatuse vähendamisel on need osutunud vähetõhusaks (seda nii õhuruumi korraldamise, teenuste osutamise kui tehniliste seadmete puhul).
FABs did not succeed in fostering integrated or temporary cross-border service provision which could have significant potential to performance improvement (see paragraphs 22 to 49). 
Funktsionaalsete õhuruumiosadega ei suudetud edendada integreeritud või ajutist piiriüleste teenuste pakkumist, mis võiks tõhusust potentsiaalselt oluliselt parandada (vt punktid 22–49).
43 Recommendation 2 – Analyse other policy options targeting fragmentation The Commission should: (a) assess the added value of maintaining the regulatory requirements for FABs, given their ineffectiveness in targeting defragmentation; (b) reviewpolicyoptionswhich,ontheirownorinadditiontoFABs,couldeffectivelydeliver defragmentation and potentially generate economies of scale, and monitor their implementation through relevant performance indicators and targets. 
Kaaluda killustatuse vähendamiseks teisi poliitikalahendusi Komisjon peaks a) hindama funktsionaalsete õhuruumiosade regulatiivsete nõuete säilitamisest saadavat lisaväärtust, kuna need ei ole killustatust tulemuslikult vähendanud; b) kaaluma killustatuse tõhusaks vähendamiseks ja võimaliku mastaabisäästu saavutamiseks teisi poliitikalahendusi (kas eraldi või lisaks funktsionaalsetele õhuruumiosadele) ning jälgima asjakohaste tulemusnäitajate ja eesmärkide abil nende rakendamist.
Options could include the active promotion of integrated or cross border service provision, taking also into account possible restructuring of ANSP services. 
Need võiksid hõlmata integreeritud või piiriüleste teenuste pakkumise aktiivset edendamist, võttes arvesse ka aeronavigatsiooniteenuste pakkujate võimalikku restruktureerimist.
Deadline: By 2020. 
Tähtaeg: aastaks 2020.
The monitoring roles of the National Supervisory Authorities (NSAs) and the Commission are affected by a number of limitations. 
Riiklike järelevalveasutuste ja komisjoni järelevalverolli mõjutavad mitmed piirangud.
NSAs are not always fully independent 
Riiklikud järelevalveasutused ei ole alati täiesti sõltumatud.
nor effective. They do not regularly conduct inspections on important elements of the costs charged to users: eligibility, economy and adequate cost allocation. 
Nad ei kontrolli regulaarselt kasutajatelt küsitavate tasude olulisi elemente: kulude põhjendatust, säästlikkust ja nende asjakohast jagamist.
Moreover, the Commission’s guidance on cost allocation between en-route and terminal charging zones was insufficient, leading to the risk of cross-subsidization between en-route and terminal navigation services (see paragraphs 36 to 37). 
Lisaks ei olnud piisavad komisjoni suunised kulude jagamiseks marsruudi-ja terminalinavigatsioonitasude vahel; seetõttu valitseb oht marsruudi-ja terminalinavigatsioonitasude omavaheliseks subsideerimiseks (vt punktid 36–37).
The process of approving performance plans is lengthy and complex. 
Tulemuslikkuse kavade heakskiitmine on pikk ja keeruline protsess.