natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Manual of procedures improved over time 3 Marketing and placement 4 Post-issuance Market liquidity 1 Pre-issuance 2 Issue structure Allocation rules not entirely clear No evidence of monitoring of the secondary market Identifying financial needs Debt market analysis Defining the placement method Selecting the key players Identifying the bond terms: size, maturity, coupon, redemption provisions, etc. Paragraph 131-133 Consequence: wide bid-offer spreads operated by some lead banks in the secondary market Non-competitive selection of lead banks Selection of lead banks not adequately documented Paragraph 129 Paragraph 129 Paragraph 128 Marketing to potential investors Pricing Issuance and allocation Secondary market monitoring Secondary market liquidity No precautions against the disclosure of non-public material or inside information Paragraph 130 Paragraph 135-136 Figure 9 
Menetluste käsiraamatut täiustati aja jooksul 3 Turustamine ja paigutamine 4 Emiteerimisjärgne turu likviidsus 1 Emiteerimiseelne aeg 2 Emissiooni struktuur Jaotamiskord ei ole täielikult selge Järelturu järelevalve kohta puudub tõendusmaterjal Tagajärg: mõnel juhtivpangal on järelturul suured hinnavahed (ostu-/müügihind) Rahastamisvajaduste määratlemine Võlaturu analüüs Paigutamismeetodi defineerimine Peamiste osalejate valimine Võlakirja tingimuste määratlemine, maht, tagasimaksetähtaeg, kupongiintress, tagasiostmise sätted jne Punktid 131–133 Juhtivpankade mittevõistlev valik Juhtivpankade valik nõuetekohaselt dokumenteerimata Punkt 129 Punkt 129 Punkt 128 Turustamine potentsiaalsetele investoritele Hinnakujundus Emiteerimine ja jaotamine Järelturu järelevalve Järelturu likviidsus Mitteavaliku-või siseteabe avaldamise vastu ettevaatusabinõud rakendamata Punkt 130 Punktid 135-136 Joonis 9
Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 55 Placement 130 We did not detect any clauses in the agreements between the Commission and lead banks dealing with the sensitive issue of pre-sounding (see Box 8). 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida 55 Paigutamine 130 Kontrollikoda ei leidnud komisjoni ja juhtivpankade vahelistes kokkulepetes klausleid, mis oleks käsitlenud eelkohtumiste tundlikku teemat (vt 8. selgitus).
There was no evidence that the Commission took any precautions regarding the disclosure of non-public information, and no audit trail with which to determine whether lead banks wall-crossed certain investors during each issue, or whether they subsequently allowed them to trade or participate in the transaction. 
Puudusid tõendid sellest, et komisjon oleks seoses mitteavaliku teabega ettevaatusabinõusid võtnud, samuti puudus auditijälg, mille abil tuvastada, kas juhtivpangad jagasid teatud investoritega siseteavet iga emissiooni puhul või kas nad lubasid neil seejärel kaubelda või tehingus osaleda.
131 An important part of any new bond issue is the way the bond is divided out among subscribing investors. 
131 Kõigi uute võlakirjaemissioonide puhul on oluline see, kuidas võlakiri jagatakse seda märkivate investorite vahel.
One of the main benefits of syndication over auction is that the issuer has full control over the investor base, allowing it, for example, to choose how the securities are allocated. 
Sündikaadi eelis enampakkumise ees on see, et emitendil on täielik kontroll investorite valimise üle, mis võimaldab tal valida näiteks seda, kuidas väärt-pabereid jaotatakse.
Best practice dictates that allocation rules should be clear and transparent, and always divulged beforehand. 
Parima tava kohaselt peab jaotamiskord olema selge ja läbipaistev ning alati eelnevalt avaldatud.
Fair and transparent allocation of an issue also helps in maintaining a diverse investor base. 
Emissiooni õiglane ja läbipaistev jaotamine aitab ka kaasata erinevaid investoreid.
Pre-sounding and wall-crossing Pre-sounding is a technique employed by primary debt capital market bankers to measure investor demand. 
Eelkohtumised ja siseteabe jagamine Eelkohtumisi kasutavad esmase võlakapitalituru pankurid investorite nõudluse mõõtmiseks.
It is quite a common business practice80, especially in volatile markets, as it can help lead banks and issuers to seek initial feedback on an upcoming issue ahead of the public announcement. 
Selline praktika on äris suhteliselt tavaline80, eriti turukõikumiste puhul, kuna see võib aidata pankadel ja emitentidel saada enne avalikku väljakuulutamist esialgset tagasisidet uue emissiooni kohta.
However, more specific information (potentially including non-public material or inside information) is likely to be imparted to market participants in other cases; therefore, the risk of market abuse remains. 
Täpsemat teavet (mis võib sisaldada mitteavalikku materjali või siseteavet) edastatakse aga tõenäoliselt turuosalistele muudel juhtudel; seega turu kuritarvitamise risk püsib.
When adding third parties to the information chain, best practice recommends an enhanced level of record-keeping and the use of formal written procedures. 
Teabeahelasse kolmandate poolte kaasamisel tuleks parima tava kohaselt tõhustada dokumentide säilitamist ja kasutada ametlikke kirjalikke menetlusi.
When non-public material or inside information is to be disclosed (a process known as wall-crossing81), lead banks must inform their clients about any applicable restrictions under the laws and regulations relating to the possession of such information. 
Mitteavaliku materjali või siseteabe avaldamisel (wall-crossing81) peavad juhtivpangad oma kliente teavitama kõikidest sellise teabe omamise puhul kohaldatavatest õigusaktide ja eeskirjadega ettenähtud piirangutest.
Pre-sounding, bookbuilding and allocations', 2014. 
Pre-Sounding, Book building and Allocations”, 2014.
Box 8 Part III — Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice 56 132 The Commission stated that it played an active role in the allocation of each issue. 
III osa. Laenamisega täideti rahastamisvajadused, kuigi alguses ei olnud asjaolude tõttu alati võimalik parimaid tavasid järgida 56 132 Komisjon märkis, et tal oli aktiivne roll iga emissiooni jagamisel.
According to the Commission, allocation was based on the following criteria: (i) category of the investor as a measure of quality (investor type: ‘real money’ versus trading, etc.); (ii) quality of the individual order (e.g. timeliness of the order, previous experience with the investor); and (iii) geographical distribution. 
Komisjoni sõnul põhines jaotamine järgmistel kriteeriumidel: i) investorite kategooria, mille abil mõõdeti kvaliteeti (investorite liik: „reaalne raha” vs. kauplemine jne); ii) iga tehingukorralduse kvaliteet (nt korralduse õigeaegsus, investoriga seotud varasem kogemus); ja iii) geograafiline jaotus.
133 An analysis of the allocation tables that were available82 revealed that for very small amounts the allocation was 100 %, while there was little consistency in the degree to which larger orders were satisfied. 
133 Kättesaadavate jaotustabelite ana-lüüs82 näitas, et väga väikeste summade puhul täideti tehingukorraldused 100% ulatuses, ent suuremate korralduste täitmismäärad ei olnud kuigi järjepidevad.
Furthermore, the main orders were placed by specific financial entities (e.g. large investment houses) on behalf of investors. 
Lisaks tegid investorite nimel peamiselt korraldusi spetsiaalsed finantssektori ettevõtted (nt suured investeerimisettevõtted).
We did not find evidence that the Commission agreed with the final bond allocation. 
Kontrollikoda ei leidnud tõendeid sellest, et komisjon oleks võlakirjade lõpliku jaotusega nõus olnud.
Post-issuance 134 Defining a new bond as liquid in the secondary market means that it can be sold quickly. 
Emiteerimisjärgne aeg 134 Kui uus võlakiri on järelturul likviidne, siis tähendab see, et teda on võimalik kiiresti müüa.
It is the responsibility of both the issuer and the lead bank to ensure that there is sufficient liquidity in the secondary market for any new issue. 
Nii emitent kui ka juh-tivpank peavad tagama, et järelturul oleks piisaval määral likviidsust uute emissioonide tegemiseks.
The Commission and lead banks should agree on secondary market commitments in the mandate letters signed for each issue. 
Komisjon ja juhtivpangad peaksid iga emissiooni puhul allkirjastatavates kokkulepetes kehtestama järelturu kohustused.
Furthermore, the participating lead banks are expected to maintain a similar low bid-offer spread (the difference between the buy and sell price) for at least the first few days of the secondary market. 
Lisaks peaksid osalevad juhtivpangad hoidma sarnast väikest ostu-/müügihinna vahet vähemalt järelturu esimese paari päeva jooksul.
135 During the audit, the Commission stated that it examined the liquidity of EU bonds on a quarterly basis, with a more formal examination procedure in place since 2012. 
135 Auditi ajal teatas komisjon, et uuris ELi võlakirjade likviidsust kvartalipõhiselt, kasutades alates 2012. aastast kehtivat ametlikumat uurimismenetlust.
However, we found no evidence in the borrowing files that it had checked liquidity in the secondary market before 2012. 
Kontrollikoda ei leidnud aga laenufaili-de hulgas tõendeid, et komisjon oleks enne 2012. aastat uurinud likviidsust järelturul.
136 An analysis of bid and offer prices showed that the closing daily bid-offer spread for the initial 30 days of each issue was relatively low. 
136 Ostu-ja müügipakkumiste hindade analüüs näitas, et emissioonide esimese 30 päeva igapäevase ostu-/ müügihinna vahe oli suhteliselt väike.
This variation was observed even with brokers that were participating as lead banks in multiple EU issues and were therefore obligated to respect certain secondary market commitments. 
Seda erinevust täheldati isegi juhtivpanka-dena mitmes ELi emissioonis osalevate maaklerite puhul, kes pidid seetõttu täitma teatavaid järelturu kohustusi.
82 Information from the order books and final allocations were available for only 7 of the 12 bond issues sampled. 
82 Teave tehingukorralduste ja lõplike jaotuste kohta oli kättesaadav ainult seitsme võlakirjaemissiooni puhul kaheteistkümnest valimisse kuulunud emissioonist.
83 3.25 % coupon bond with a maturity date of 4 April 2018. 
83 3,25% kupongimääraga võlakirjad lunastustähtpäevaga 4.4.2018.
Part IV 57 Programmes met their objectives 137 The overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations. 
IV osa 57 Programmide eesmärgid saavutati 137 Finantsabi üldine siht oli aidata liikmesriikidel taastada usaldusväärne makromajanduslik või finantsseisund ning parandada nende suutlikkust, mis võimaldaks neil täita oma avaliku sektori (euroala riigid) või maksebilansi (euroalasse mittekuuluvad riigid) kohustusi.
We structured our analysis of the programme achievements along four dimensions: (i) analysis of how the overall funding was used and factors that made it sufficient; (ii) compliance with deficit targets and implementation of fiscal adjustment; (iii) compliance with the conditions and implementation of structural reforms; and (iv) changes in countries’ competitiveness. 
Kontrollikoja tehtud programmitule-muste analüüs koosnes neljast osast: i) rahastamise kasutamine ja selle piisavuse taganud tegurid; ii) eelarvepuudujäägi eesmärkide täitmine ja eelarve kohandamine; iii) tingimuste täitmine ja struktuurireformide elluviimine; ning iv) muutused riikide konkurentsivõimes.
No need to increase overall funding Funding envelopes proved sufficient, if tight in two Member States 138 In no country did the financing gap evolve as envisaged. 
Üldise rahastamise suurendamiseks vajadust ei ole Rahastamispakett oli piisav, olgugi et kahe liikmesriigi puhul piiratud 138 Rahastamispuudujäägi areng ei kulgenud üheski riigis vastavalt kavandatule.
However, the programme set-up was sufficiently robust to allow significant discrepancies to be offset within a programme so that funding remained within the initial envelopes (see Figure 10). 
Programmide ülesehitus oli piisavalt tugev, lahendamaks programmide raames olulised ebakõlad nii, et rahastamine püsiks esialgse eelarve piirides (vt joonis 10).
The early programmes, designed in the wake of the Lehman collapse, included a substantial safety margin. 
Pärast Lehman Brothersi maksevõimetuks muutumist kavandatud esimesed programmid sisaldasid olulist kindlusvaru.
On the whole, Ireland, Hungary and Latvia benefited from reduced funding needs, which allowed them to: (i) reduce reliance on their own resources (Ireland); (ii) exceed the initial foreign exchange reserve projections (Hungary); (iii) reduce programme financing (Latvia, Hungary); and (iv) repay (or consider repaying) the more expensive IMF loans before their due date (Hungary, Latvia, Ireland). 
Üldkokkuvõttes said Iirimaa, Ungari ja Läti kasu vähendatud rahastamisvajadusest, mis võimaldas neil: i) vähendada sõltuvust omavahenditest (Iirimaa); ii) ületada algseid välisvaluutareservi prognoose (Ungari); iii) vähendada programmi rahastamist (Läti, Ungari); ning iv) maksta tagasi (või kaaluda selle tegemist) kallimad IMFi laenud enne nende tagasimaksetähtaega (Ungari, Läti, Iirimaa).
Part IV — Programmes met their objectives 58 How was money used? 
IV osa. Programmide eesmärgid saavutati 58 Kuidas raha kasutati?
Therefore no financing was required to cover the capital and financial account. 
Sellest tulenevalt ei vajatud kapitali-ja finantskonto katmiseks rahastamist.
Instead it became a financing source. 
Selle asemel muutus see rahastamisallikaks.
Latvia Funding gap Capital and financial account Current account Increase in international reserves Other Needs Financing 3.3 2.4 10.7 3.1 Needs Planned Actual Planned Actual Planned Actual 1 19.5 14.2 Financing 7.5 1 2.8 3.7 ο The current account corrected much faster than initially anticipated, becoming a financing source. 
Läti Jooksevkonto Rahvusvaheliste reservide kasv Muud Vajadused Rahastamine 3,3 2,4 10,7 3,1 Vajadused Kavandatud Tegelik Kavandatud Tegelik Kavandatud Tegelik 1 19,5 14,2 Rahastamine 7,5 1 2,8 3,7 ο Jooksevkonto taastus palju paremini kui algselt oodati ja muutus rahastamisallikaks.
The financial sector rescue was less costly than anticipated. 
Finantssektori päästmine oli oodatust odavam.
1.7 4.7 Romania1 ο The current account corrected faster than anticipated. 
1,7 4,7 Rumeenia1 ο Jooksevkonto taastus oodatust kiiremini.
This was partially offset by reduced financing through the capital and financial account. 
Vastukaaluks vähendati osaliselt kapitali-ja finantskonto kaudu saadavat rahastamist.
1 Data cover the first Romanian programme. 
Vajadused Rahastamine 20,0 10,8 5,5 25,3 18,2 4,9 1 Andmed hõlmavad esimest Rumeenia programmi.
Needs Financing 20.0 10.8 5.5 25.3 18.2 4.9 5.5 12.0 0.5 6.2 16.3 2.6 Figure 10 
5,5 12,0 0,5 6,2 16,3 2,6 Joonis 10 IV osa.
Part IV — Programmes met their objectives 59 Euro area programmes Comparison between planned and actual needs and financing in the government sector. 
Programmide eesmärgid saavutati 59 Euroala riikide programmid Kavandatud ja tegelike vajaduste ning valitsemissektori rahastamise vaheline võrdlus.
Key: Cash deficit Maturing debt Financial sector needs Funding gap Market financing Own resources Portugal Other Ireland 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Other public cash needs pertaining to the financing of state-owned enterprises, contributions to the ESM, the repayment of arrears, etc. 
Selgitus: Eelarvepuudujääk Laenude tagasimaksed Finantssektori vajadused Rahastamispuudujääk Muud Turupõhine rahastamine Omavahendid Iirimaa Portugal 20 6 35 13 12 18 40 38 83 59 52 5 113 15 Muud riigiettevõtete rahastamisega seotud avaliku sektori sularahavajadused, ESMi osamaksed, võlgnevuste tasumine jne.
22 27 Planned Actual Planned Actual 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Source: ECA, data provided in programme documents, statistics compiled by national authorities. 
22 27 Kavandatud Tegelik Kavandatud Tegelik 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, programmidokumentides sisalduv teave, liikmesriikide ametiasutuste kogutud statistiline teave.
Financing Needs Financing Needs Figure 10 
Rahastamine Vajadused Rahastamine Vajadused Joonis 10
To meet its additional requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Lisatingimuste täitmiseks pidi Portugal kasutama turupõhist rahastamist.
Monetary relaxation in the euro area in the second half of the programme helped Portugal to make a successful return to the financial markets84. 
Programmi teises pooles euroalal toimunud rahapoliitika lõdvendamine aitas Portugalil edukalt finantsturgudele naasta84.
141 The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payments needs, but financing of the Romanian public sector proved to be tight during the programme. 
141 dusi kogusummas 30 miljonit eurot Rumeeniale antud finantsabi oli piisav, täitmaks riigi maksebilansi vajadused, kuid Rumeenia avaliku sektori rahastamine osutus programmi käigus piira-ii) tuks.
The government’s additional financing needs were covered in part by indirect support from the central bank. 
Valitsuse täiendava rahastamise vajadused kaeti osaliselt keskpanga kaudse toetusega.
Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 142 Portugal and Ireland benefited from reduced interest rates and longer maturities on the EU loans85. 
Teatud liikmesriikidele võimaldati paremaid finantstingimusi kui algselt oli ette nähtud 142 Portugal ja Iirimaa said kasu alandatud intressimääradest ja ELi laenude pike-matest lõpptähtaegadest85.
The primary aim was to enhance their long-term refinancing prospects86; however, the change also reduced the financial burden of meeting interest payments over the programme period. 
Peamine eesmärk oli nende pikaajalise refinantseerimise väljavaadete parandamine86; see muutus aga vähendas ka programmiperioodi jooksul tehtavate intressi-maksetega seotud rahalist koormust.
143 Ireland and Romania benefited from the accommodating policies of their central banks. (i) The Central Bank of Ireland agreed to swap non-marketable promissory notes issued to the Anglo Irish Bank for Irish government bonds with longer maturities87. 
Iirimaa ja Rumeenia said kasu oma keskpankade vastutulelikust poliitikast: Iirimaa keskpank nõustus Anglo Irish pangale väljastatud mitte-kaubeldavad lihtvekslid vahetama pikema tagasimaksetähtajaga Iiri riigivõlakirjade vastu87.
This liberated Ireland from the need to seek market financing for 3.1 billion euro due in 2013. 
See vabastas Iirimaa vajadusest otsida turupõhist finantseerimist summas 3,1 miljardit eurot, mis oleks tulnud välja maksta 2013. aastal.
Part IV — Programmes met their objectives 61 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met With some exceptions, revised annual deficit targets were met 144 Compliance with the revised targets was generally good, with the exception of the Hungarian programme and some years of the Portuguese and Romanian programmes (see Table 4). 
IV osa. Programmide eesmärgid saavutati 61 Eelarvepuudujäägi ajakohastatud eesmärgid olid üldiselt täidetud, kuid mitte alati jätkusuutlikult Kui mõni erand välja jätta, siis muudetud iga-aastased eelarvepuudujäägi eesmärgid täideti 144 Muudetud eesmärkide täitmine oli üldiselt hea, erandiks oli Ungari programm ning mõned Portugali ja Rumeenia programmide aastad (vt tabel 4).
145 However, missed targets did not necessarily mean failure of implementation. 
145 Ebaõnnestumised eesmärkide saavutamisel ei tähendanud aga eesmärkide elluviimise ebaõnnestumist.
For example, the missed 2008 and 2009 targets in the Hungarian programme can be explained by statistical revisions to the budget deficit. 
Näiteks võib Ungari programmi puhul 2008. ja 2009. aasta eesmärkidega seotud ebaõnnestumisi põhjendada eelarvepuudujäägi statistiliste muudatustega.
Furthermore, all balance-of-payment programmes were successful in the sense that the Member States managed to exit the excessive deficit procedure in 2012. 
Lisaks olid kõik maksebilansiprog-rammid edukad, kuna liikmesriigid suutsid 2012. aastal väljuda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest.
Compliance with updated targets % GDP 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Hungary target – 3.4% – 3.9% – 3.8% actual1 – 3.7 % – 4.6 % – 4.3 % 4.3 % – 2.1 % – 2.2 % Latvia target – 10.0% – 8.5% – 4,5% actual1 – 4.4% – 9.2% – 8.2% – 3.5% – 1.3% – 1.0% Romania I target – 7.8 % – 7.3 % actual1 – 5.7 % – 9.0 % – 6.8 % Romania II target – 5.0% – 3.0% actual1 – 5.5 % – 3.0 % – 2.3 % Ireland target actual2 headline deficit1 – 7.4% – 13.7% – 30.6% – 10.6 % – 8.9 % – 13.1% – 8.6 % – 8.2 % – 8.2% – 7.5 % – 7.2 % – 7.2% target actual2 headline deficit1 – 3.6% – 10.2% – 9.8% – 5.9% – 4.4 % – 4.3% – 5.0% – 6.0 % – 6.4% – 5.5% – 4.5 % – 4.9% Portugal Note: Non-compliance with a deficit target is shown in bold. Outside programme-period data are shown in grey. 
Ajakohastatud eesmärkide täitmine % SKPst 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Ungari eesmärk –3,4% –3,9% –3,8% tegelik1 –3,7% –4,6% –4,3% 4,3% –2,1% –2,2% Läti eesmärk –10,0% –8,5% –4,5% tegelik1 –4,4% –9,2% –8,2% –3,5% –1,3% –1,0% Rumeenia I eesmärk –7,8% –7,3% tegelik1 –5,7% –9,0% –6,8% Rumeenia II eesmärk –5,0% –3,0% tegelik1 –5,5% –3,0% –2,3% Iirimaa eesmärk tegelik2 nominaalne eelarvepuudu-jääk1 –7,4% –13,7% –30,6% –10,6% –8,6% –8,9% –8,2% –13,1% –8,2% –7,5% –7,2% –7,2% eesmärk tegelik2 nominaalne eelarvepuudu-jääk1 –3,6% –10,2% –9,8% –5,9% –5,0% –4,4% –6,0% –4,3% –6,4% –5,5% –4,5% –4,9% Portugal Märkus: eelarvepuudujäägi eesmärgi mittetäitmine on esitatud paksus kirjas.
1 Net lending or borrowing of general government for excessive deficit procedure as of spring 2014. 
1 Valitsemissektori netolaenuandmine/-võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks 2014. aasta kevade seisuga.
2 Actual deficit as reported by the Commission and in line with the programme definition (see paragraph 91). 
2 Komisjoni andmetele tuginev ja programmi määratlusega kooskõlas olev tegelik eelarvepuudujääk (vt punkt 91).
Table 4 
Tabel 4
Part IV — Programmes met their objectives 62 146 To achieve their deficit targets each programme envisaged a specific ex-penditure–revenue mix. Consolidation focused on the expenditure side in the balance-of-payment programmes, but was more uniformly distributed in the EFSM programmes. 
IV osa. Programmide eesmärgid saavutati 62 146 Eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks sisaldasid kõik programmid spetsiaalset kulude-tulude segu. Maksebilansi programmides oli konsolideerimine suunatud kuludele, kuid Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi programmide puhul oli see ühtlasemalt jaotatud.
The realised compositions of revenue and expenditure broadly correspond to what was initially planned — with the exception of Hungary, which did not achieve the anticipated expenditure consolidation. 
Tulude ja kulude saavutatud vahekorrad vastavad üldiselt esialgsele kavale, erandiks on Ungari, kes ei saavutanud kulude eeldatavat konsolideerimismahtu.
147 The erosion of tax bases, especially in 2009 in the wake of the sharp economic downturn, often wiped out the revenue gains from important new tax measures. 
147 Maksubaasi kahanemine (eriti 2009. aastal pärast järsku majanduslangust) nullis sageli oluliste uute maksumeet-metega teenitud tulu.
For instance, in 2009 Latvia implemented indirect tax consolidation measures with an estimated impact of 2.5 % of GDP. 
Näiteks rakendas Läti 2009. aastal kaudsete maksude konsolideerimismeetmeid, mille mõju pidi hinnangute kohaselt olema 2,5% SKP-st.
In 2013 the Commission estimated that these measures had been entirely offset by falling short-term elasticity. 
2013. aastal hindas komisjon, et lühiajaline vähenenud elastsus oli nimetatud meetmete mõju täies mahus neutraliseerinud.
Similarly, the tax-neutral reform implemented in Hungary in mid 2009 caused an estimated deficit slippage of 0.7 % of GDP in 2010. 
Sarnaselt põhjustas Ungaris 2009. aasta keskel ellu viidud maksustamise seisukohast neutraalne reform eelarves kõrvalekalde, mis moodustas 2010. aastal hinnanguliselt 0,7% SKP-st.