natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the reasoning applied in the specific cases, the relevant documents are available at http://ec.europa.eu/ economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm and http://ec.europa.eu/economy_ finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm for France and Italy respectively. 
Asjaomased dokumendid konkreetsetel juhtudel kohaldatud põhjenduste kohta on Prantsusmaa puhul saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm ja Itaalia puhul aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm.
84 The Commission underlines that according to the legal framework, the Council is the decision‐making institution. 
84 Komisjon rõhutab, et õigusraamistiku kohaselt on otsuseid tegev asutus nõukogu.
Therefore, it has the right to overrule the Commission’s EDP recommendation and it is not liable to the Commission. 
Seega on nõukogul õigus komisjoni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitus tühistada ja ta ei pea komisjonile aru andma.
Member States’ reporting on corrective action could be improved The Commission considers that the existing provisions and/or guidelines on the content of fiscal surveillance docu‐ ments, including on reporting on EDP corrective action, provide a solid basis for the Commission to pursue effective fiscal surveillance and monitoring if adequately followed by the Member States. 
Liikmesriikide aruandlust parandusmeetmete kohta võiks parandada Komisjon leiab, et olemasolevad sätted ja/või juhised, mis käsitlevad eelarvejärelevalve dokumentide sisu, sealhulgas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandusmeetmetest teatamist, pakuvad komisjonile tugevat alust tulemusliku eelarvejärelevalve teostamiseks ja seireks, kui liikmesriigid järgivad neid asjakohaselt.
The Commission therefore does not see any specific need to change existing legislation in order to impose stronger reporting obligations on the Member States. 
Seetõttu ei näe komisjon mingit konkreetset vajadust muuta kehtivat õigusakti, et kehtestada liikmesriikidele rangemad aruandluskohustused.
Reply of the Commission 122 85 To enforce compliance with reporting requirements, the possibility for sanctions under the EDP is limited to non‐compliance with the EDP budgetary targets. 
Komisjoni vastus 122 85 Et jõustada aruandlusnõuete järgimine, saab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses kehtestada sanktsioone vaid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eelarve-eesmärkide täitmatajätmisel.
However, a lack of adequate reporting can be to the disadvantage of the concerned Member State as a lack of sufficiently detailed information made available to the Commission on action taken and budgetary developments could potentially lead to the stepping up of the EDP if this leads to the conclusion that the EDP targets are not met. 
Piisava aruandluse puudumine võib olla asjaomasele liikmesriigile nagunii ebasoodne, sest kui komisjonile ei ole esitatud piisavalt üksikasjalikku teavet võetud meetmete ja eelarve arengu kohta, võib see põhjustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise juhul, kui järeldatakse, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärke ei ole täidetud.
In any event, the Commission engages in continuous monitoring of Member States’ fiscal positions through the rele‐ vant country‐desks, which engage in regular surveillance missions to the Member States. 
Igal juhul tegeleb komisjon liikmesriikide eelarveseisundi pideva seirega riikidega tegelevate asjaomaste osakondade kaudu, kes teevad liikmesriikidesse korrapäraseid kontrollkäike.
In relation to more regular reporting, such as that introduced under the Six‐pack and Two‐pack through the stability programmes in the spring and draft budgetary plans in the autumn, there are detailed requirements set out regarding what a Member State is obliged to report. 
Mis puudutab korrapärasemat aruandlust, mis on näiteks esimeses ja teises majanduse juhtimise kavas kevadiste stabiilsusprogrammide ja sügiseste eelarvekavade kaudu kehtestatud, siis on sätestatud üksikasjalikud nõuded selle kohta, millest liikmesriik on kohustatud aru andma.
According to Article 7(2) of Regulation 473/2013, in the case where the Commission is not satisfied that a Member State’s DBP adequately demonstrates its fiscal plans to be in compliance with its requirement, the Commission may request that the Member State concerned re‐submit its DBP. 
Määruse nr 473/2013 artikli 7 lõike 2 kohaselt võib komisjon juhul, kui liikmesriigi eelarvekavas ei tõendata tema arvates piisaval määral riigi eelarvestrateegia vastavust komisjoni nõudele, nõuda, et liikmesriik esitaks oma eelarvekava uuesti.
However, where the Member State does not comply with the more general reporting requirements, it is true that the Commission’s options for enforce‐ ment are limited, in particular concerning the stability programmes. 
Kui aga liikmesriik ei ole täitnud rohkemat hulka üldisi aruandlusnõudeid, siis on komisjoni jõus-tamisvõimalused tõepoolest piiratud, eelkõige stabiilsusprogrammide puhul.
86 Fiscal surveillance documents (such as the Stability and Convergence Programmes or the Draft Budgetary Plans) including those reporting on compliance with the Council recommendations (reports on action taken), may some‐ times lack concrete information on corrective measures, notably for the outer years. 
86 Eelarvejärelevalve dokumentidest (nagu stabiilsus-ja lähenemisprogrammid või eelarvekavad), sealhulgas nendest, milles antakse aru nõukogu soovituste täitmisest (aruanded võetud meetmete kohta), võib teinekord puududa konkreetne teave parandusmeetmete kohta, eelkõige viimaste aastate puhul.
This is reflected in the Commis‐ sion forecasts, which form the basis of the risk assessments of the Member States’ plans. 
Seda kajastatakse komisjoni prognoosides, mis moodustavad liikmesriikide kavade riskihindamise aluse.
Indeed, in cases where the corrective measures are considered to be insufficiently specified, they are not taken into account in the forecast. 
Kui leitakse, et parandusmeetmeid ei ole piisavalt täpsustatud, ei võeta neid tõesti prognoosis arvesse.
Furthermore, if the lack of concrete information weights on the balance of risks, risks are always clearly mentioned in the Commission assessments. 
Veelgi enam, kui konkreetse teabe puudumine mõjutab riskide tasakaalu, on need riskid alati komisjoni hinnangus nimetatud.
Box 8 – First indent The list of measures with fiscal impact is part of the convergence programme and not primarily the national reform programme. 
8. selgitus – Esimene taane Eelarvet mõjutavate meetmete loend on esmajoones osa lähenemisprogrammist, mitte riiklikust reformiprogrammist.
Box 8 – Second indent The Commission highlights the fact that convergence programme 2012 presents the impact of measures in three separate tables – one from the perspective of direct tax reform (revenue side measures), the second providing a detailed breakdown of planned consolidation measures with an impact on the deficit and the third summariz‐ ing smaller changes valid since 2012 (only expenditure side). 
8. selgitus – Teine taane Komisjon rõhutab asjaolu, et 2012. aasta lähenemisprogrammis esitatakse meetmete mõju kolmes eraldiseisvas tabelis – esimeses vaadeldakse seda otsese maksureformi seisukohast (tulude poole meetmed), teises esitatakse kavandatavate konsolideerimismeetmete üksikasjalik jaotus koos mõjuga eelarvepuudujäägile ja kolmandas võetakse kokku väiksemad 2012. aastast kehtivad muudatused (üksnes kulude pool).
Although not every single measure is described in the accompanying text, the titles are sufficiently detailed and understandable. 
Kuigi kaasnevas tekstis ei ole iga üksikut meedet kirjeldatud, on pealkirjad piisavalt üksikasjalikud ja arusaadavad.
Reply of the Commission 123 Reply to the heading above paragraph 88 The Commission does not agree that its monitoring and surveillance lack transparency. 
Komisjoni vastus 123 Vastus punktile 88 eelnevale pealkirjale Komisjon ei nõustu, et tema seire ja järelevalve ei ole läbipaistvad.
The Commission considers this a welcome development. 
Komisjon peab seda teretulnud muutuseks.
The legislative changes introduced had to be technically operationalised. 
Raamistikku tehtud seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks.
To this end, the methodologies and clas‐ sifications utilised in assessing compliance with the Stability and Growth Pact (SGP) had to be adapted. 
Selleks tuli kohandada meetodeid ja liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel.
This process took place through extensive discussions in the Economic and Financial Committee (EFC) and other competent instances of the Council. 
See protsess toimus ulatuslikes aruteludes majandus-ja rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutustega.
The increased complexity of the surveillance framework called for additional explanation in a spirit of transparency. 
Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Therefore, all the approaches to the implementation of the revised framework were summarised in the Vade Mecum on the Stability and Growth Pact, publicly available on the Commission’s website. 
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval.
The Vade Mecum will now be updated annually in line with a commitment in the Commission Communication of 21 October 2015 on Completing EMU. 
Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus-ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta.
In order to further increase transparency, since spring 2014 the Commission agreed to provide Member States with all the necessary information to replicate the underlying computations related to the compliance assessment under both the preventive and the corrective arm, including detailed excel spreadsheets providing step‐by‐step calcula‐ tions. 
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi.
Regarding discretionary measures, the Commission has made fully public aggregate data series on the impact of discretionary measures and the level of one‐offs since spring 2014 and, in line with the Ecofin Council Conclu‐ sions of June 2014, has made further progress by sharing with the Member States the yield of key individual tax measures incorporated in the bottom‐up approach for EDP countries as of spring 2015. 
Alates 2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldustega on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse riikide puhul kehtiva alt-üles lähenemisviisiga hõlmatud peamiste üksikute maksumeetmete tulemusi.
Furthermore, the Commission has made available detailed information on the main measures in the Staff Working Documents which accompany new EDP recommendations, including the forecast of key variables for the compu‐ tation of the fiscal effort under the baseline scenario (e.g. the point of reference to which future forecasts will be compared in order to compute both the top‐down and the bottom‐up approach). 
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
The methodological framework for assessing the impact of structural reforms upon fiscal sustainability was outlined in a note provided to Member States through the EFC‐A in February 2015. 
Metoodikaraamistikku selle kohta, kuidas hinnata struktuurireformide mõju eelarve jätkusuutlikkusele, kirjeldati märgukirjas, mis esitati liikmesriikidele veebruaris 2015 majandus-ja rahanduskomitee asendusliikmete kaudu.
89 (ii) The Commission would like to clarify in relation to the Court’s observation 89 (ii) that the effective action meth‐ odology, which was endorsed by the Council in 2014, is wider‐ranging than just the bottom‐up methodology, also incorporating a top‐down approach to assessing effective action. 
89 ii) Komisjon soovib seoses kontrollikoja tähelepaneku 89 punktiga ii selgitada, et meetmete mõjususe metoodika, mille nõukogu kiitis heaks 2014. aastal, on laiem kui pelgalt alt-üles metoodika ja hõlmab meetmete mõjususe hindamisel ka ülalt-alla lähenemisviisi.
The methodology is explained in Part II.1 of the Public Finance Report 2014. 
Seda metoodikat selgitatakse 2014. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus, II osa punktis 1.
Reply of the Commission 124 90 The compliance with EDP recommendations is ultimately checked using actual data, verified by Eurostat, rather than the Commission’s forecasts. 
Komisjoni vastus 124 90 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste järgimist kontrollitakse hoopis Eurostati kinnitatud tegelike andmete alusel, mitte komisjoni prognooside alusel.
Moreover, an assessment of effective action, known as a careful analysis, is con‐ ducted if the Member State fails to meet either its headline deficit targets or required improvement in the structural balance. 
Kui liikmesriik ei täida oma valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärke või kui temalt on nõutud struktuurse tasakaalu parandamist, korraldatakse lisaks meetmete mõjususe hindamine, mida nimetatakse ka põhjalikuks analüüsiks.
Box 9 – Sixth indent The Commission broadly agrees that the assessment of effective action has become increasingly complex. 
9. selgitus – Kuues taane Komisjon nõustub üldjoontes sellega, et meetmete mõjususe hindamine on muutunud järjest keerulisemaks.
It takes better account of more complex economic situations as well as adding new surveillance elements, ensuring equality of treatment across countries and time required transparent operationalisation of the rules (see Commission’s reply to paragraph 89). 
Selles võetakse paremini arvesse keerulisemaid majandusolukordi ja sellesse on lisatud uusi järelevalveelemente, et tagada võrdsus riikide kohtlemises ning ajas, mis on nõutav eeskirjade läbipaistvaks kasutuselevõtmiseks (vt komisjoni vastus punkti 89 kohta).
91 The top‐down and bottom‐up approaches are the reflection of the need to better capture prevailing economic situ‐ ations. 
91 Ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisid näitavad vajadust mõista valitsevat majandusolukorda paremini.
The note reviewing the methodology on the effective action assessment, including the operationalization of the bottom‐up approach (Review of the methodology for assessing effective action) was first discussed on 26 Feb‐ ruary 2014 at the EFC‐A, approved by the EFC on 12 June 2014 and endorsed by the Ecofin Council on 20 June 2014. 
Märgukirja, milles vaadati läbi meetmete mõjususe hindamise metoodika, sealhulgas alt üles lähenemisviisi kasutuselevõtmine („Meetmete mõjususe hindamise metoodika läbivaatamine” („Review of the methodology for assessing effective action”)) arutasid 26. veebruaril 2014 kõigepealt majandus-ja rahanduskomitee asendusliikmed, seejärel kiitis majandus-ja rahanduskomitee selle 12. juunil 2014 heaks ja ECOFINi nõukogu kinnitas selle 20. juunil 2014.
The Commission recognises that there is a natural trade‐off between defining the approach taken as much as possi‐ ble in terms of capturing the underlying macroeconomic situation and developments, and the degree of complexity of the system of rules. In order to increase transparency, the Commission agreed to provide Member States with all the necessary informa‐ tion for them to replicate the computation of the effective action assessment including detailed excel spreadsheets providing step‐by‐step calculations of both the top‐down and bottom‐up approach. 
Komisjon möönab, et võetud lähenemisviisi kindlaksmääramisel on tehtud loomuomaseid järeleandmisi eeskirjade süsteemi keerukuse arvel, et arvestada võimalikult palju aluseks olevat makromajanduslikku olukorda ja arengut. Läbipaistvuse suurendamiseks nõustus komisjon andma liikmesriikidele kogu vajaliku teabe, et nad saaksid täielikult taastada meetmete mõjususe hindamisega seotud arvutuskäigu, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside sammsammulisi arvutusi.
However, following a specific request from the Member States, these data are not fully public, but shared via a common platform named CIRCA, to which only the members of the EFC and their alternates in the Ministries are granted access. 
Siiski ei ole need andmed liikmesriikide konkreetse taotluse korral täielikult avalikud, vaid neid jagatakse ühise CIRCA-nimelise platvormi kaudu, millele pääsevad ligi üksnes majandus-ja rahanduskomitee liikmed ning nende asendusliikmed ministeeriumides.
92 The assessment of the fiscal effort is centred around the structural balance since the 2005 reforms of the SGP, which sought to better take account of the effect of the economic cycle on Member States’ fiscal positions. 
92 Eelarve kohandamise hindamisel keskendutakse struktuursele tasakaalule alates 2005. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformidest, millega püüti võtta paremini arvesse majandustsükli mõju liikmesriikide eelarveseisundile.
It is true that the structural balance is intrinsically linked to estimates of potential growth, which is an unobservable variable. 
On tõsi, et struktuurne tasakaal on olemuslikult seotud hinnangulise võimaliku kasvuga, mis on mittejälgitav näitaja.
This reflects the limits of macroeconomics and cannot be escaped as long as the structural balance remains a key ele‐ ment of fiscal measurement as mandated by the Regulation. 
See kajastab makromajanduse piiratust, millest ei pääse senikaua, kuni eelarve hindamise põhielement on struktuurne tasakaal, nagu määrusega on ette nähtud.
A detailed common approach to estimating potential output is agreed with Member States through the long‐stand‐ ing Output Gap Working Group and endorsed by the Council. 
Üksikasjalik ühine lähenemisviis võimaliku majanduskasvu hindamiseks lepiti liikmesriikidega kokku pikaajalise SKP lõhe töörühma kaudu ja nõukogu toetab seda.
Reply of the Commission 125 94 The Code of Conduct suggests that a ‘bottom‐up’ estimation of the fiscal effort (that is, one that typically focuses on the estimated budgetary impact of discretionary fiscal measures) should complement the estimation of the fiscal effort yielded by the change in the structural balance (or ‘top‐down’ approach). 
Komisjoni vastus 125 94 Tegevusjuhendis soovitatakse, et eelarve kohandamise alt-üles hinnang (milles tavaliselt keskendutakse kaalutlusõiguse alusel võetud fiskaalmeetmete oodatavale eelarvemõjule) peaks täiendama struktuurse tasakaalu muutmisest tuleneva eelarve kohandamise hindamist (ehk ülalt alla lähenemisviis).
The note reviewing the methodol‐ ogy on the effective action assessment, including the operationalization of the bottom‐up approach (Review of the methodology for assessing effective action) was first discussed on 26 February 2014 at the EFC‐A, approved by the EFC on 12 June 2014 and endorsed by the Ecofin Council on 20 June 2014. 
Märgukirja, milles vaadati läbi meetmete mõjususe hindamise metoodika, sealhulgas alt-üles lähenemisviisi kasutuselevõtmine („Meetmete mõjususe hindamise metoodika läbivaatamine”) arutasid 26. veebruaril 2014 kõigepealt majandus-ja rahanduskomitee asendusliikmed, seejärel kiitis majandus-ja rahanduskomitee selle 12. juunil 2014 heaks ning ECOFINi nõukogu kinnitas selle 20. juunil 2014.
This methodology builds on the estimated budgetary impact of discretionary measures on the revenue side and takes into account both explicit and implicit measures on the expenditure side. 
Metoodika aluseks on kaalutlusõiguse põhjal võetud meetmete hinnanguline mõju eelarvele tulude poolel ja selles võetakse arvesse nii otseseid kui ka kaudseid meetmeid kulude poolel.
In terms of discretionary measures, the Commission has ensured a concrete follow‐up to its transparency commit‐ ments by (i) making available for each country the impact of discretionary measures (current/capital revenue as well as current/capital expenditure) and the level of one‐offs in the AMECO database online (i.e. the fully public Commis‐ sion database) since spring 2014 ii) sharing with the Member States through the CIRCA platform, the main discre‐ tionary tax measures incorporated in the bottom‐up approach for EDP countries as of spring 2015. 
Seoses kaalutlusõiguse alusel võetud meetmetega on komisjon taganud oma läbipaistvuskohustuste täitmiseks konkreetsed järelmeetmed, i) tehes alates 2014. aasta kevadest AMECO võrguandmebaasi (st komisjoni täielikult avaliku andmebaasi) kaudu kõigile riikidele kättesaadavaks kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete mõju (jooks-vad/kapitalitulud ja jooksvad/kapitalikulud) ja ühekordsete meetmete taseme ning ii) vahetades alates 2015. aasta kevadest liikmesriikidega platvormi CIRCA kaudu teavet peamiste kaalutlusõiguse alusel võetud maksumeetmete kohta, mis on lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alt-üles lähenemisviisile.
95 The Commission does not agree that its analysis have become less transparent. 
95 Komisjon ei nõustu, et tema analüüs on muutunud vähem läbipaistvaks.
The EU fiscal framework has undergone several changes in recent years with a view to introducing complementary rules, strengthening compliance mechanisms and raising national ownership. 
ELi eelarveraamistik on viimastel aastatel läbi teinud mitu muutust, mille eesmärk on olnud võtta kasutusele lisaeeskirjad, tugevdada vastavusmehhanisme ja suurendada riikide vastutust.
The rule were also made more apt to deal with differing economic conditions. 
Eeskirja tehti veel muudatusi, et seda saaks kasutada erinevate majandustingimuste puhul.
The legislative changes had to be technically operationalised. 
Seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks.
To this end, the methodologies and classifications utilised in assessing compliance with the Stability and Growth Pact (SGP) had to be adapted. 
Selleks tuli kohandada meetodeid ja liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel.
These discussions were facilitated through a series of explanatory notes. 
Arutelude pidamist hõlbustati hulga seletuskirjadega.
The Vade Mecum will now be updated annually in line with a commitment in the Commission Communication of 21 October 2015 on Completing EMU (see Commission’s replies to paragraphs 88‐94). 
Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus-ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (vt komisjoni vastused punktide 88–94 kohta).
Reply of the Commission 126 96 In relation to the top‐down approach, while the necessary data to replicate the Commission’s calculations were not systematically available outside the Commission until 2014, the Commission has made significant efforts to correct this and now aims at insuring full transparency by giving access to all relevant data to the Member States. 
Komisjoni vastus 126 96 Seoses ülalt-alla lähenemisviisiga ja asjaoluga, et kuni 2014. aastani ei olnud väljaspool komisjoni tema arvutuskäigu taastamiseks vajalikke andmeid korrapäraselt saada, on komisjon teinud märkimisväärseid jõupingutusi selle olukorra parandamiseks ja on nüüd võtnud eesmärgiks tagada täielik läbipaistvus, andes liikmesriikidele juurdepääsu kõigile asjakohastele andmetele.