natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 65 to 71 9. 
Projektide valimisel ja rakendamisel kasutatakse tulemuslikkusele suunatud lähenemisviisi 65–71 9.
Revisions of programmes are informed by performance considerations including results 72 to 78 4. 
Programmide läbivaatamise aluseks võetakse tulemuslikkuskaalutlused, sh tulemused 72–78 4.
Principles governing monitoring and reporting 10. 
Seire ja aruandluse põhimõtted 10.
Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 80 to 90 11. 
Seiresüsteemid tagavad õigeaegsed ja kvaliteetsed tulemusandmed 80–90 11.
There is clear accountability for performance 91 to 98 12. 
Tulemuslikkusele on kehtestatud selge aruandekohustus 91–98 12.
Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process 99 to 104 5. 
Tulemuslikkust käsitlevat teavet kasutatakse parandusmeetmete võtmiseks ja strateegilise planeerimise toetamiseks 99–104 5.
Principle governing evaluation 13. 
Hindamise põhimõtted 13.
Evaluations at programme and policy level are used for decision making 106 to 113 6. 
Programmitöö ja poliitilisel tasandil tehtud hindamisi kasutatakse otsustusprotsessis 106–113 6.
Cross-cutting principle 14. Sustainability is built into the cycle to ensure the longer-term effectiveness of public interventions 114 to 124 Source: ECA. 
Tsükkel on kestlik, et tagada avalike sekkumiste pikaajaline tõhusus 114–124 Märkus: Komisjon ei ole mõningatele juhtpõhimõtetele (sh 1. ja 9. juhtpõhimõte) antud kontrollikoja hinnangutega nõus.
Red: Few of the underlying criteria are met. 
Punane: mõningad aluskriteeriumid on täidetud.
Yellow: Underlying criteria are met in some respect. 
Kollane: aluskriteeriumid on osaliselt täidetud.
Green: Underlying criteria are met in most respects. 
Roheline: aluskriteeriumid on suuremas osas täidetud.
IX We have made many recommendations in previous reports on these issues – particularly in relation to GPs 1 and 9 which are marked in red for 2021-2027 in Table 1 above. 
IX Oleme oma varasemates aruannetes nende teemade kohta esitanud mitmeid soovitusi – eelkõige 1. ja 9. juhtpõhimõtte kohta, mis on märgitud punasega perioodil 2021–2027 tabelis 1.
We have also pointed to the need to minimise delays throughout the cycle. 
Oleme samuti osutanud vajadusele minimeerida viivitusi kogu tsükli jooksul.
Cumulative delays in implementation, together with overlapping eligibility periods, shift the focus away from performance considerations towards spending money. 
Rakendamisel esinevad kumulatiivsed viivitused koos kattuvate toetuskõlblikkuse perioodidega nihutavad raskuskeskme tulemuslikkuskaalutlustelt raha kulutamisele.
Introduction Performance in the EU 01 The European Union (EU) spends around €140 billion each year. 
Sissejuhatus Tulemuslikkus ELis 01 Euroopa Liit (EL) kulutab igal aastal ligikaudu 140 miljardit eurot.
In recent years, there has been an increased focus on the extent to which this spending leads to positive benefits – performance. 
Viimastel aastatel on keskendutud rohkem sellele, mis ulatuses on kulutuste tulemuseks positiivne kasu, ehk tulemuslikkus.
In EU legislation, performance tends to be referred to as “sound financial management”. 
ELi õigusaktides viidatakse tulemuslikkusele üldiselt kui usaldusväärsele finantsjuhtimisele.
According to the Financial Regulation, “sound financial management” means implementation of the budget in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness, which it defines as follows1: o Economy – resources to be made available in due time, in appropriate quantity and quality and at the best price; o Efficiency – the best relationship between resources employed, activities undertaken and objectives achieved; o Effectiveness – the extent to which the objectives pursued are achieved through the activities undertaken. 
Finantsmääruse kohaselt on usaldusväärne finantsjuhtimine eelarve täitmine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõttega, mis on määratletud järgmiselt1: o säästlikkuse põhimõte, mille kohaselt tehakse vahendid õigel ajal kättesaadavaks ning mille kohaselt on nende kogus ja kvaliteet sobivad ja nende hind võimalikult soodne; o tõhususe põhimõte, mis käsitleb parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite, tehtud tegevuse ja eesmärkide saavutamise vahel; o tulemuslikkuse põhimõte, mis käsitleb, kui suures ulatuses on seatud eesmärgid tegevuste abil saavutatud.
02 The principle of economy relates to the inputs needed. 
02 Säästlikkuse põhimõte on seotud vajalike sisenditega.
Efficiency and effectiveness both involve what is achieved with these inputs, and therefore cover: o outputs – the deliverables of a programme; an airport, for example; o results – the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; the number of passengers using the airport; o impacts – longer term changes that are, at least partly, attributable to the EU action; the economic benefits derived from the airport (other factors might also be relevant, such as carbon emissions). 6 
Tõhusus ja tulemuslikkus hõlmavad mõlemad seda, mida nende sisenditega saavutatakse, ning seetõttu järgmist: o väljundid – programmi tulemused, nt lennujaam; o tulemused – programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või toetusesaajale, nt lennujaama kasutavate reisijate arv; o mõjud – pikaajalised muudatused, mis on vähemalt osaliselt omistatavad ELi meetmetele, nt lennujaamast tulenev majanduslik kasu (asjakohased võivad olla ka muud tegurid, nagu nt süsinikdioksiidiheide). 6
Cohesion 03 This briefing paper examines the performance orientation of one of the most important areas of EU activity – Cohesion. 
Ühtekuuluvus 03 Käesolevas infodokumendis uuritakse ühtekuuluvuspoliitika – üks olulisemaid ELi tegevusvaldkondi – tulemuslikkusele suunatust.
Cohesion policies are designed to deliver one of the principal aims of the EU: “to promote economic, social and territorial cohesion among Member States”2.The evolution of how Cohesion funding and priorities have developed is shown in Table 2. 
Ühtekuuluvuspoliitika on kujundatud eesmärgiga saavutada üks ELi põhieesmärke: edendada liikmesriikide vahel majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust2. Ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise ja prioriteetide muutused on esitatud tabelis 2.
The table shows that: o Funding increased significantly from the outset, but has been more or less constant since the 2007-2013 period. o Before the 2007-2013 period, there was no stability in terms of the funds which contributed to Cohesion. 
Tabel näitab, et: o vahendeid suurendati algusest peale märgatavalt, kuid alates perioodist 2007– 2013 on rahastamine olnud enam-vähem pidev. o Enne perioodi 2007–2013 ei olnud kindel, millised fondid panustasid ühtekuuluvuspoliitikasse.
Since then they have remained the same. o Since the 2007-2013 period, the objectives of Cohesion have widened to include territorial (i.e. cross-border) cooperation, and objectives stemming from the EU’s long-term 10-year strategies3. o As at June 2019, there is no successor to the Europe 2020 strategy to which Cohesion spending, like other policy areas, will have to contribute. 7 
Olukord ei ole sellest ajast saadik muutunud. o Alates perioodist 2007–2013 on ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid laienenud ning hõlmavad territoriaalset (st piiriülest) koostööd ja eesmärke, mis tulenevad ELi pikaajalistest kümneks aastaks kavandatud strateegiatest3. o 2019. aasta juuni seisuga puudub strateegiale „Euroopa 2020“ järeltulija, mida peaks ühtekuuluvuspoliitika (nagu muude poliitikavaldkondade) kuludest rahastama. 7
Table 2 – Evolution of EU Cohesion funding and priorities 8 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Budget ( % of total budget) 69 billion ECU* (20 %) 168 billion ECU* (30 %) €235 billion (33 %) €347 billion (36 %) €355 billion (37 %) €330 billion (34 %) Funds ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF EU wide strategy reflected in the Cohesion legislative framework - - [Lisbon 2000-2010]** Lisbon 2000-2010 Europe 2010-2020 Europe 2010-2020 - Investment objectives 5 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment; 6 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment 3 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — conversion of areas facing structural difficulties; — modernisation of systems of 3 priority objectives: — growth and employment of the least developed regions; — competitiveness of all other EU regions; — cross-border co-operation. 
Tabel 2. ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise ja prioriteetide muutused 8 Programmiperiood 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 Eelarve (% kogueelarvest) 69 miljardit eküüd* (20 %) 168 miljardit eküüd* (30 %) 235 miljardit eurot (33 %) 347 miljardit eurot (36 %) 355 miljardit eurot (37 %) 330 miljardit eurot (34 %) Fondid ERF, ESF, EAGGFi arendusrahastu ERF, ESF, EAGGFi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfond ERF, ESF, EAGGFi arendusrahastu, Kalanduse Arendusrahastu ja Ühtekuuluvusfond ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond Ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistikus kajastuv ELi hõlmav strateegia - - [Lissabon 2000– 2010]** Lissabon 2000– 2010 Euroopa 2010– 2020 Euroopa 2010–2020 - Investeerimiseesmärgid 5 esmatähtsat eesmärki: — edendada piirkondade arengulist ja struktuurilist kohandamist; — käsitleda tööstuse taandarengut; — võidelda pikaajalise töötusega; 6 esmatähtsat eesmärki: — edendada piirkondade arengulist ja struktuurilist kohandamist; — käsitleda tööstuse taandarengut; — võidelda pikaajalise töötusega ja integreerida 3 esmatähtsat eesmärki: — edendada piirkondade arengulist ja struktuurilist kohandamist ; — teha ümberkorral dusi piirkondades , kus on struktuurilisi raskusi; 3 esmatähtsat eesmärki: — vähim arenenud piirkondade majanduskasv ja tööhõive; — kõigi muude ELi piirkondade konkurentsivõ ime; — piiriülene koostöö.
11 thematic objectives: — research & innovation; — information and communication technologies (ICT); — competitiveness of SMEs; — low-carbon economy; 5 policy objectives: — innovative & smart economic transformation; — a greener, low-carbon Europe; — mobility and ICT; — EU Pillar of Social Rights; — sustainable development of 
11 valdkondlikku eesmärki: — teadusuuringud ja innovatsioon; — info-ja kommunikatsioo nitehnoloogia (IKT); — VKEde konkurentsivõim e; — vähese CO2-heitega majandus; 5 poliitilist eesmärki: — uuenduslike ja arukate majanduslike üleminekute edendamine; — keskkonnahoidli kum, vähese CO2-heitega Euroopa; — liikuvus ja IKT; — ELi sotsiaalõiguste sammas;
Objective and approach of the briefing paper 04 This briefing paper is not an audit report. 
Käesoleva infodokumendi eesmärk ja selles kasutatud lähenemisviis 04 Käesolev infodokument ei ole auditiaruanne.
Drawing mainly on our extensive audit work in the past years, it provides an overview of the extent to which the design and implementation of Cohesion policy has been focused on performance, rather than complying with the rules. 
Tuginedes peamiselt meie viimaste aastate põhjalikule audititööle, antakse dokumendis ülevaade sellest, kui suurel määral on ühtekuuluvuspoliitika kavandamine ja elluviimine olnud suunatud pigem tulemuslikkusele kui eeskirjade täitmisele.
We consider that this should be useful for all those involved in planning the arrangements for the next programme period, at both EU institution and Member State level. 
Meie arvates peaks see olema kasulik kõikidele, kes on kaasatud järgmise perioodi kavandamistegevusse nii ELi institutsioonide kui liikmesriikide tasandil.
05 We first assess how the evolution of key design features has evolved towards an effective system of performance management. 
05 Esiteks hindasime, kuidas on süsteemi põhiomaduste areng aidanud kaasa tõhusa tulemusjuhtimise süsteemi saavutamisele.
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion. 
Kõnealune hindamine hõlmab nii üldist õigusraamistikku (ja muid komisjoni algatusi) ning konkreetselt ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevaid ELi õigusakte.
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented. 
06 Seejärel tegime kindlaks 14 juhtpõhimõtet, mida pidasime vajalikuks, et muuta ühtekuuluvuspoliitika rohkem tulemuslikkusele suunatuks.
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work. 
Nende põhimõtete eesmärk ei ole tagada põhjalik raamistik ning need ei pruugi kõik olla vahetult kohaldatavad muudele ELi poliitikavaldkondadele; neist kajastuvad peamised probleemid, mille oleme tulemusauditites kindlaks teinud.
They relate to the full cycle of managing the policy, from planning at the outset to evaluation on completion. 
Kõnealused põhimõtted on seotud poliitika haldamise täistsükliga, alates algsest planeerimisest kuni selle lõpus toimuva hindamiseni.
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document). 
Allpool esitatud fotol 1 on kujutatud juhtpõhimõtted seoses viie peamise juhtimisetapiga (juhtimisetappide lühikirjeldused on lisatud juhtpõhimõtete analüüsi, mis on esitatud käesolevas dokumendis allpool).
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD). 
Seda täiendasid muudest allikatest – nii ELi institutsioonidest (nt Euroopa Parlamendi uuringud, komisjoni siseauditi talituse aruanded) kui ka väljastpoolt (nt OECD-st) – pärit hinnangud.
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period. 
Analüüsisime, kui hästi rakendati iga juhtpõhimõtet programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020, ning komisjoni ettepaneku4 alusel seda, kuidas tagada, et need oleks hõlmatud programmitöö perioodil 2021– 2027.
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate. 
Arutasime seda infodokumenti komisjoniga ning võtsime arvesse tema märkusi, kui see oli asjakohane.
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework. 
Ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele suunatus Muudatused tulemusjuhtimise õigusraamistikus 08 Käesolevas jaos esitatakse üldine ülevaade sellest, kuidas tulemuslikkusele suunatus on õigusraamistikus kavandatud.
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements. 
Järgmises jaos uuritakse seda küsimust iga juhtpõhimõtte lõikes ning hinnatakse ka seda, kui hästi on komisjon ja liikmesriigid kokkuleppeid üheskoos rakendanud.
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years. 
09 Sammud, et suurendada ELi eelarve tulemuslikkusele suunatust, on saanud viimastel aastatel hoogu juurde.
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management. 
Jooniselt 1 nähtub, et viimase aastakümne jooksul on komisjon järk-järgult oma üldisesse õigusraamistikku (ja komisjoni algatustesse) lisanud tõhusa tulemusjuhtimise süsteemi jaoks vajalikud põhiomadused.
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 12 
See hõlmab tulemusjuhtimise ja usaldusväärse finantsjuhtimise määratlusi, kindlate eesmärkide ja näitajate kasutamist ning saavutatud tulemuste struktuurseid hindamisi. 12
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents. 
Samuti tuleb neis analüüsida ELi l i saväärtust. Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes finantsmääruse ja muude komisjoni dokumentide läbivaatamisele.
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period. 
10 Ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele suunatus on neid ELi tasandi arenguid kajastanud ning sai poliitilist hoogu programmitöö perioodi 2014–2020 ettevalmistamisel.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5. 
Pidades silmas strateegias „Euroopa 2020“ ette nähtud eesmärkide ja sihtide saavutamist, toonitas Euroopa Komisjon 2010. aastal vajadust suurendada ühtekuuluvuspoliitika tõhusust, keskendudes tulemustele5.
Consequently, ensuring result orientation was, according to the Commission, the cornerstone underpinning the adoption of the legislative package for the programme period 2014-20206. 
Seega oli komisjoni arvates tulemustele suunatuse tagamine programmitöö perioodiks 2014–2020 õigusaktide paketi vastuvõtmise nurgakivi6.
Similarly, result orientation is one of the Commission’s main objectives underpinning its proposals for the 2021-2027 period. 
Lisaks on tulemustele suunatus üks komisjoni peamisi eesmärke, millel põhinevad komisjoni ettepanekud perioodiks 2021–2027.
The Commission points in particular to the need for strengthened alignment between funding and EU priorities7. 
Komisjon juhib erilist tähelepanu vajadusele tugevdada rahastamise ja ELi prioriteetide vahelist kooskõla7.
11 Annex I provides more detail on how the EU’s general move to become more performance-oriented has been reflected within the area of Cohesion. 
11 I lisas esitatakse üksikasjalikumat teavet selle kohta, kuidas on ELi üldiseid samme suurema tulemuslikkusele suunatuse saavutamise suunas kajastatud ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas.
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion. 
Selles näidatakse, kui suures ulatuses on elemente, mis on meie arvates ELi rahaliste vahendite tõhusaks kasutamiseks üliolulised, lisatud konkreetselt ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevatesse ELi õigusaktidesse.
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy. 
Lisast nähtub, et üha suurem hulk kõnealuseid elemente sisaldus ühtekuuluvuspoliitika õigusaktides kuni perioodini 2014–2020, kuid et praegustes perioodi 2021–2027 ettepanekutes on mõningad elemendid kaduma läinud, kuna komisjon on püüdnud ühtekuuluvuspoliitikat lihtsustada.
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons. 
Juhtpõhimõtted 12 Kõigi 14 juhtpõhimõtte puhul esitame kolme programmitöö perioodi hinnangu koos peamiste põhjustega.
We also provide more details in terms of the criteria we used to come to our assessment, supported by examples from our reports. 
Samuti esitame rohkem üksikasju hinnangu tegemisel kasutatud kriteeriumide kohta, mida toetavad näited meie aruannetest.
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles. 
Kuna rakendamise tsükkel on katkematu, on eri juhtpõhimõtete vahel mitmeid seoseid.
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament. 
Strateegilise planeerimise põhimõtted 13 Protsess algab ELi tasandil strateegilise planeerimisega, kus komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament määravad kindlaks prioriteedid ELi kui terviku (nt strateegia „Euroopa 2020“) ja konkreetsemalt ühtekuuluvuspoliitika jaoks.
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators. 
Selle protsessi ajal kehtestavad kaasseadusandjad ka konkreetse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks poliitika eelarve ja selle kasutamise eeskirjad.
There is traditionally a set of common rules – the Common Provisions Regulation (CPR) – applying to the three Cohesion funds (ERDF, ESF and CF) and some other Funds, complemented by rules which are specific for each Fund. 
Traditsiooniliselt kehtivad ühised eeskirjad – ühissätete määrus –, mida kohaldatakse kolme Ühtekuuluvusfondi (ERF, ESF ja Ühtekuuluvusfond) ja mõne teise fondi suhtes ning mida täiendavad iga fondi erieeskirjad.
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 14 
Selles etapis on kaks juhtpõhimõtet, mis on seotud nägemuse sõnastamise ja liikmesriikidele rahaliste vahendite eraldamisega. 14
15 1 The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 2007-2013 2014-2020 2021-2027 14 The starting point of any strategic planning is a clear vision of what funding is designed to achieve. 
15 1 EL on esitanud selge ja järjepideva nägemuse selle kohta, mida ta soovib ühtekuuluvuspoliitika vahenditega – mis tuleb omandada ja mida tuleb rakendada – saavutada 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 14 Mis tahes valdkonna strateegilise planeerimise lähtepunkt on selge nägemus sellest, mida on võimalik rahaliste vahenditega saavutada.
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates. 
See on probleemne küsimus, kui pidada silmas keerulist strateegilist raamistikku, milles EL tegutseb.
For the 2014-2020 period, the EU strategy (Europe 2020) was translated into Cohesion policy – which was not the case for the 2007-2013 period. 
Perioodi 2014–2020 puhul kanti ELi strateegia („Euroopa 2020“) üle ühtekuuluvuspoliitikasse; perioodi 2007–2013 puhul seda ei tehtud.
For 2021 to 2027, there is no overarching EU-wide strategy to which Cohesion spending should contribute8. 
Perioodiks 2021– 2027 puudub laiaulatuslik ELi hõlmav strateegia, mille rakendamisele peaksid ühtekuuluvuspoliitika kulud kaasa aitama8.
And some weaknesses remain: competing, unaligned sets of strategic objectives which are sometimes unrealistic and which may not always be fully owned by all stakeholders or operationalised. 1. 
Jätkuvalt esineb mõningaid puudusi: konkureerivad ja kooskõlastamata strateegilised eesmärgid, mis on kohati ebareaalsed ning mis ei pruugi alati olla täielikult kõigi sidusrühmade eesmärgid või mida ei täideta alati täiel määral. 1.