natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Vt http:// www.ipcc.ch/ipccreports/tar/ wg3/index.php?idp=286 4 Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL) ja IPCC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Sissejuhatus 10 Prognoositavad pinnatemperatuuri muutused ELis ajavahemikus 2071–2100 Joonis 1 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Numbrid tähistavad prognoositavaid muutusi aasta keskmises temperatuuris perioodil 2071–2100 võrreldes perioodiga 1971–2000 (CO2-heite praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumi korral).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
Prognoositavad muutused põhinevad mitme mudeliga kogumi keskmisel, kasutades valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suurte heitkoguste stsenaariumi.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Allikas: Euroopa Keskkonnaamet (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. 
Sissejuhatus 11 05 Kohanemismeetmed sõltuvad kliimamuutuse mõjust.
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
See võib avalduda näiteks üleujutuste, merevee taseme tõusu, põua ja kõrbestumise ning elurikkuse kadumisena (vt joonis 2).
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Sissejuhatus 12 06 2015. aasta lõpus Pariisis vastu võetud rahvusvaheline kliimalepe on esimene siduv üldkokkulepe kliimamuutuse vastu võitlemiseks5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Sellega luuakse läbipaistev raamistik, mille abil jälgida riikide edusamme neile kehtestatud kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärkide saavutamisel6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 Juba enne Pariisi kokkuleppe vastuvõtmist oli EL võtnud endale kohustuse piirata kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 20% ja 2030. aastaks 40%.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
Samuti on EL seadnud pikaajalise eesmärgi aastaks 2050 (vt 1. selgitus).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
Viimaste hinnangute kohaselt7 oli ELi kasvuhoonegaaside koguheite tase 2014. aastal 1990. aasta tasemest 24% madalam, ehkki see tulenes osaliselt majanduskriisist.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
ELi kohustus kasutada 20% eelarvest kliimameetmeteks 08 Kliimamuutusega seotud mahukate investeeringute vajadusele reageerimiseks on EL otsustanud eraldada kliimameetmetele8 vähemalt 20% oma perioodi 2014–2020 eelarvest ehk ühe euro viiest.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
Eesmärk moodustab osa ELi juhtrollist kliimameetmete alal, mida komisjon peab 2015. aasta rahvusvahelise kliimaleppe edukuse huvides vältimatuks8.
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Kontrollikoja hinnangul vastab eesmärk umbes 212 miljardi euro suurusele kulukohustusele10.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 
Komisjoni sõnul kolmekordistaks kohustuse täitmine kliimamuutusega seotud kulutuste osakaalu ELi perioodi 2007–2013 eelarves, mis oli 6-7%11.
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
09 Komisjon otsustas kliimameetmed integreerida kõigisse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas erinevatesse ELi rahastamisvahenditesse.
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
See tähendab, et ühe eraldiseisva rahastamisvahendi loomise asemel tuleb kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud eesmärgid saavutada läbi asjakohaste meetmete integreerimise poliitikavaldkondade ning neile vastavate ELi eelarvevahenditega.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
Seda oleks võimalik saavutada, eraldades rohkem raha olemasolevatele kliimaalastele programmidele, kohandades olemasolevaid programme või luues uusi programme ja vahendeid, nagu valikukriteeriumid, mis on täpsemini suunatud kliimamuutusega seotud teemadele.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 Pariisi kokkulepe jõustub 30. päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55% kasvuhoonegaaside koguheitest, on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-või ühinemiskirja hoiulevõtjale üle andnud.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
Tingimused täideti 5. oktoobril 2016, kui EL andis hoiule oma ratifitseerimiskirja.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
Kokkulepe jõustus 4. novembril 2016.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
17. oktoobri 2016. aasta seisuga oli 197-st konventsiooni osalisest kokkuleppe allkirjastanud 81 (http://unfccc.int/paris_ agreement/items/9444.php).
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1. 
6 Pariisis 30. novembrist kuni 13. detsembrini 2015 peetud osaliste konverentsi 21. istungi aruandes (kuupäevaga 29. jaanuar 2016, viide FCCC/ CP/2015/10/add.1) sisalduva Pariisi kokkuleppe artikkel 13.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 13. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011, „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“, II osa, lk 13.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 COM(2013) 167 final, 26.3.2013, „2015. aasta rahvusvaheline kliimamuutusi käsitlev kokkulepe: rahvusvahelise kliimapoliitika kujundamine alates 2020. aastast“.
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 Hinnanguliselt 20% 1062,6 miljardi euro suurusest summast, mis vastab kulukohustuste kogusummale jooksevhindades perioodi 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 16. 
11 Vt kliimameetmete peadirektoraadi 2014. aasta tegevusaruanne, lk 16.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 Eesmärk ei hõlma ELi eelarve väliseid valdkondi, nagu Euroopa Investeerimispanga laenutehingud.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Euroopa Investeerimispank on võtnud endale eesmärgi eraldada kliimameetmetele laenude kogumahust vähemalt 25% ja arengumaades tehtavatest investeeringutest 35%.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Sissejuhatus 13 ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid ο 2020. aastaks13: – vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20% võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega); – saavutada taastuvenergia 20% suurune osakaal energiatarbimises; – suurendada energiatõhusust 20% võrra. ο 2030. aastaks14: – vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40% võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega); – saavutada taastuvenergia vähemalt 27% suurune osakaal energiatarbimises; – soovituslik eesmärk suurendada energiatõhusust vähemalt 27% võrreldes tulevase energiatarbimise prognoosidega15. ο 2050. aastaks16 kavatseb EL kõigis peamistes sektorites vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95% võrreldes 1990. aasta tasemega.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 KOM(2008) 30 (lõplik), 23.1.2008, „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus“ (2020. aasta kliima-ja energiapakett).
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 COM(2014) 15 final, 22.1.2014, „Kliima-ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (2030. aasta kliima-ja energiaraamistik).
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 2030. aasta energiatõhususe eesmärk vaadatakse üle 2020. aastal, võttes arvesse 30% suurust eesmärki.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 KOM(2011) 112 (lõplik), 8. märts 2011, „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament kinnitasid selle komisjoni ettepanekuga esitatud kava vastavalt 2013. aasta veebruaris ja märtsis.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Ülesanded ja vastutusvaldkonnad kliimameetmete integreerimisel 10 Iga komisjoni peadirektoraat vastutab kliimameetmete integreerimise eest oma kuluprogrammidesse ja meetmete rakendamise eest, mis võib toimuda koostöös liikmesriikidega, kui see on asjakohane.
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. Box 1 
11 Kliimameetmete peadirektoraat jagab kliimameetmetealaseid teadmisi ja juhiseid komisjoni teistele peadirektoraatidele. 1. selgitus
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
Sissejuhatus 14 12 Eelarve peadirektoraat kooskõlastab ettevalmistustöid eelarvevahendite kliimameetmetele eraldamiseks ning kogub ja esitab asjakohast teavet.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
Komisjoni peasekretariaadil on koordineeriv roll, tagades ELi meetmete üldise kooskõla, mis hõlmab ka integreerimist.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 Komisjoni ja liikmesriikide täpsed ülesanded sõltuvad sellest, kas poliitikavaldkonda haldab komisjon koostöös liikmesriikidega17 või otse.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
Viimasel juhul haldab komisjon programme (sealhulgas suuremat osa programmidest „Horisont 2020“18 ja LIFE19) ise.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 Koostöös liikmesriikidega tehtava halduse puhul on komisjoni ülesanne liikmesriikide koostatud ja esitatud programmidokumentide hindamine ja heakskiitmine ning eesmärkide, meetmete ja näitajate valiku arutamine.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
Liikmesriigid vastutavad programmides sisalduvate meetmete kavandamise, rakendamise ja järelevalve eest.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide (ESIF) programmides on toodud kliimamuutusega seotud eesmärgi täitmiseks eraldatava toetuse soovituslik summa, põllumajanduse otsetoetuste puhul aga arvutab komisjon summa tsentraalselt.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
Lühikokkuvõte kliimameetmete integreerimise kontekstist 17 Koostöös liikmesriikidega hallatavad valdkonnad on eelkõige Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondid ning ühise põllumajanduspoliitika otsetoetused.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
18 Teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ haldab teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
Ligikaudu 25% „Horisont 2020“ eelarvest täidab komisjon otse, ülejäänud 75% täidavad rakendusasutused.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
19 LIFE kuluprogrammi haldavad keskkonna peadirektoraat (keskkonna allprogrammi osa) ja kliimameetmete peadirektoraat (kliimameetmete allprogrammi osa) otse, ehkki projektide haldamisega seotud rakendusülesanded delegeeritakse volitatud asutusele. ο Kliimameetmed hõlmavad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetavaid meetmeid (leevendusmeetmed) ja globaalse soojenemise mõjuga kohanemise meetmeid (kohane-mismeetmed).
Both types of measure are necessary and complementary. ο The EU is a key player in global climate action, and its actions contributed to achieving the ambitious international agreement concluded in Paris. ο Mainstreaming climate action into existing policies and tracking the climate-relevant spending is a process involving cooperation between the Commission and the Member States. ο Setting an objective to spend one euro in every five of the 2014-2020 EU budget on climate action is one way in which the EU is seeking to increase the climate relevance of EU spending. ο The approach aims to take account of different EU policies and programmes, and of geographical specificities. 
Mõlemad meetmete liigid on vajalikud ja teineteist täiendavad. ο EL on globaalsetes kliimameetmetes keskse tähtsusega osalejaid, ja tema tegevus aitas kaasa ambitsioonika rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimisele Pariisis. ο Kliimameetmete integreerimine olemasolevatesse poliitikavaldkondadesse ja järelevalve kliimameetmetealaste kulutuste üle on protsess, mis eeldab komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd. ο ELi jaoks on üheks viisiks, kuidas suurendada kliimameetete osatähtsust ELi kuludes, täita eesmärk eraldada iga viies euro perioodi 2014–2020 eelarvest kliimameetmetele. ο Lähenemisviisi raames püütakse arvesse võtta ELi erinevaid poliitikavaldkondi ja programme ning geograafilisi eripärasid.
Audit scope and approach 15 15 We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action is likely to be met and whether the approach employed is likely to add value. 
Auditi ulatus ja 15 lähenemisviis 15 Kontrollikoda hindas, kas eesmärk eraldada vähemalt 20% ELi eelarvest kliimameetmetele on realistlik ja kas lisaväärtuse saavutamine rakendatava lähenemisviisi abil on tõenäoline.
16 More specifically, we sought to answer the following questions: — Is the action underway on track to meet the overall target? — Is the target likely to add value by leading to more and better-focused funding on climate action? 
16 Täpsemalt püüti auditiga vastata alljärgnevatele küsimustele. – Kas meetmete elluviimisel ollakse üldeesmärgi täitmise graafikus? – Kas on tõenäoline, et eesmärgi täitmine annab lisaväärtust, tuues kaasa suurema ja paremini suunatud rahastamise kliimameetmete valdkonnas?
17 We established audit criteria concerning the design, implementation, monitoring and evaluation of EU expenditure for climate change mitigation and adaptation. 
17 Kontrollikoda lähtus auditikriteeriumidest, mis käsitlesid kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud ELi kulutuste kavandamist, tegemist, kontrolli ja hindamist.
The criteria were developed from EU policy papers, legislation, Commission guidelines, Council decisions, studies and other publications. 
Kriteeriumid tuletati ELi poliitikadokumentidest, õigusaktidest, komisjoni suunistest, nõukogu otsustest, uuringutest ja muudest välja-annetest.
We also consulted experts from the Organisation for Economic Cooperation and Development and the European Investment Bank (EIB) on mainstreaming and tracking methods, and carried out a review of existing literature. 
Samuti konsulteeris kontrollikoda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) ekspertidega integreerimis-ja kontrollimeetodite üle ning töötas läbi teema kohta avaldatud materjalid.
18 Figure 3 provides an overview of the audited budget areas and auditees. The audited areas of Horizon 2020, cohesion policy, the common agricultural policy, fisheries policy and the LIFE Programme represent around 78 % of the commitments planned in the 2014-2020 multiannual financial framework and around 85 % of the climate funding planned for the period. 
18 Joonisel 3 antakse ülevaade auditeeritud eelarvevaldkondadest ja üksustest. „Horisont 2020“, ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, kalanduspoliitika ja programmi LIFE auditeeritud valdkonnad moodustavad ca 78% perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kavandatud kulukohustustest ja umbkaudu 85% sama perioodi kliimameetmeteks kavandatud vahenditest.
Audit scope and approach 16 Overview of audited budget areas and auditees Coordinating roles: Secretariat General, DGs CLIMA and Budget Horizon 2020 Cohesion Policy Common Agricultural Policy Fishery Policy LIFE Programme DG REGIO DG AGRI DG MARE DG ENV DG EMPL DG CLIMA Member States Member States Member States Germany, Poland and Romania France, Poland and Spain DG Research Source: European Court of Auditors. 
Auditi ulatus ja lähenemisviis 16 Ülevaade auditeeritud eelarvevaldkondadest ja üksustest Koordinaatorid: peasekretariaat, CLIMA ja eelarve peadirektoraadid „Horisont 2020” Ühtekuuluvuspoliitika Ühine põllumajanduspoliitika Kalanduspoliitika Programm LIFE DG REGIO DG AGRI DG MARE DG ENV DG EMPL DG CLIMA Liikmesriigid Liikmesriigid Liikmesriigid Saksamaa, Poola ja Rumeenia Prantsusmaa, Poola ja Hispaania Teadusuuringute peadirektoraat Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
19 Our audit work focused on the overall system established at Commission level and in two areas of shared management: cohesion policy and the common agricultural policy. 
19 Kontrollikoja audititöö keskendus üldisele süsteemile, mida rakendatakse komisjoni tasandil ning kahes liikmesriikidega koostöös hallatavas valdkonnas: ühtekuuluvuspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika.
Together these areas account for two thirds of the EU budget and three quarters of the overall target for climate funding under the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Need valdkonnad koos moodustavad kaks kolmandikku ELi eelarvest ja kolm neljandikku perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kliimameetmete rahastamise üldeesmärgist.
Between October 2015 and February 2016 we conducted audits visits in Poland on cohesion and common agricultural policies, in Germany and Romania on cohesion policy, and in France and Spain on the common agricultural policy. 
2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta veebruarini tegi kontrollikoda auditikäike Poolasse seoses ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitikaga, Saksamaale ja Rumeeniasse seoses ühtekuuluvuspoliitikaga ning Prantsusmaale ja Hispaaniasse seoses ühise põllumajanduspoliitikaga.
Our sample took account of the materiality of expenditure, the volume of greenhouse gases emissions, and adaptation challenges. 
Valimi koostamisel võeti arvesse kulude mahtu, kasvuhoonegaaside heitkoguste taset ja kohanemisega seotud probleeme.
In each Member State, we reviewed the overall programming framework, including programmes set at national and regional level20. 
Igas liikmesriigis vaatas kontrollikoda üle üldise programmitöö raamistiku, mis hõlmas riiklikul ja piirkondlikul tasandil vastu võetud prog-ramme20.
We also carried out similar audit work for Horizon 2020, fisheries policy and the LIFE Programme at Commission level. 
Komisjoni tasandil auditeeris kontrollikoda sarnasel viisil ka programmi „Horisont 2020“, kalanduspoliitikat ja programmi LIFE.
20 In the field of cohesion policy, the regional programmes for Saxony and North Rhine Westphalia in Germany and for Silesia in Poland were chosen for further scrutiny. 
20 Ühtekuuluvuspoliitikas valiti täiendavaks uurimiseks Saksimaa ja Nordrhein-Westfaleni piirkondlikud programmid Saksamaal ning Sileesia piirkondlikud programmid Poolas.