natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To help achieve its 2020 and longer term climate and energy objectives, the EU launched two large funding programmes in 2009 to support carbon capture and storage (CCS) and innovative renewables: the European Energy Programme for Recovery (EEPR) and the NER300 programme. 
2020. aastaks ja veel kaugemaks ajaks seatud kliimaeesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks lõi EL 2009. aastal kaks suuremahulist rahastamisprogrammi (Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) ja programmi „NER300“), mille eesmärk on toetada süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ning uuenduslikke taastuvenergiatehnoloogiaid.
While the EU is likely to meet its 2020 targets, we found that neither of the programmes succeeded with the deployment of CCS in the EU. 
Kontrollikoda leidis, et EL täidab küll tõenäoliselt 2020. aastaks seatud taastuvenergia eesmärgid, kuid süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ei suudetud ELis kummagi programmiga kasutusele võtta.
The EEPR contributed positively to the development of the offshore wind sector, but the NER300 programme did not achieve the progress intended in supporting the demonstration of a wider range of innovative renewable energy technologies. 
EEPR aitas arendada avamere tuuleenergia sektorit, kuid programm „NER300“ ei andnud erinevate uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate tutvustamise toetamisel loodetud tulemusi.
The EU is now preparing to launch the Innovation Fund to replace NER300 from 2021 and is designing the new multi-annual financial framework (2021-2027). 
EL valmistub kasutusele võtma Innovatsioonifondi, millega asendatakse programm „NER300“, ning kavandab uut mitmeaastast finantsraamistikku (2021–2027).
An acceleration of the transition to a low-carbon economy is necessary to meet its climate and energy objectives for 2030 and the longer term. 
2030. aastaks ja veel kaugemaks ajaks seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks tuleb kiirendada üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele.
In this context, we make recommendations to the European Commission to address the weaknesses identified during our audit and strengthen the design of future programmes. 
Selles kontekstis annab kontrollikoda Euroopa Komisjonile soovitusi auditi käigus leitud puuduste kõrvaldamiseks ja tulevaste programmide ülesehituse parandamiseks.
EN 2018 Special Report NO 27 The Facility for Refugees in Turkey: helpful support, but improvements needed to deliver more value for money (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
ET 2018 Eriaruanne nr 27 Türgi pagulasrahastu: kasulik abi, kuid vajab kulutõhususe suurendamiseks täiustamist (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
This performance audit was carried out by Audit Chamber III External actions/Security and justice, headed by ECA Member Bettina Jakobsen who was also the Reporting Member of this report. 
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi välistegevuse, turvalisuse ja õiguse kuluvaldkondade auditeerimise eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Bettina Jakobsen, kes on ka aruande eest vastutav kontrollikoja liige.
Ms Jakobsen was supported by Katja Mattfolk, Head of Private Office and Kim Storup, Private Office Attach; Alejandro Ballester Gallardo, Principal Manager; Cyril Messein, Head of Task; Florin-Alexandru Farcas, Andrej Minarovic and Nikolaos Zompolas, Auditors. 
Teda toetasid kabinetiülem Katja Mattfolk, kabineti atašee Kim Storup, valdkonnajuht Alejandro Ballester Gallardo, auditijuht Cyril Messein ning audiitorid Florin-Alexandru Farcas, Andrej Minarovic ja Nikolaos Zompolas.
From left to right: Katja Mattfolk, Florin-Alexandru Farcas, Bettina Jakobsen, Andrej Minarovic, Cyril Messein, Kim Storup 
Vasakult paremale: Katja Mattfolk, Florin-Alexandru Farcas, Bettina Jakobsen, Andrej Minarovic, Cyril Messein, Kim Storup
Acronyms and abbreviations Executive summary Introduction The Facility for Refugees in Turkey The FacilityŐs Steering Committee Audit scope and approach Observations The Facility rapidly mobilised relevant support, but was not fully effective as a coordination mechanism The Facility appropriately addressed the main needs of the refugees, except those needs related to municipal infrastructure and socio-economic support The Facility achieved its objective of contracting three billion euros in two years The Facility contributed to enhanced coordination but the streamlining and complementarity of the assistance was not systematically achieved In a challenging context, the humanitarian projects helped refugees to address their basic needs, but did not always deliver the expected value for money There is potential to improve the efficiency of projects There were shortcomings in monitoring cash-assistance projects and in measuring results Audited projects have positive effects on refugees but half of them have not yet achieved their expected outcomes Conclusion and recommendations Annex I - Annex II - Annex III A - Annex III B - National contributions for the Facility for Refugees in Turkey The Facility for Refugees in Turkey: a coordination mechanism Overview of the audited humanitarian projects Performance of audited projects CONTENTS 2 Paragraph I - XI 1 - 11 6 - 9 10-11 12-15 16-63 16-35 17-24 25-29 30-35 36-63 38-47 48-54 55-63 64-74 
Akronüümid ja lühendid Kokkuvõte Sissejuhatus Türgi pagulasrahastu Rahastu juhtkomitee Auditi ulatus ja lähenemisviis Tähelepanekud Rahastu hankis kiiresti asjakohase abi, kuid ei olnud koordineerimismehhanismina täielikult tõhus Rahastu aitas asjakohaselt täita pagulaste põhivajadusi, välja arvatud munitsipaaltaristu ja sotsiaal-majandusliku abi valdkonnas Rahastu saavutas eesmärgi sõlmida kahe aastaga kolme miljardi euro eest lepinguid Rahastu aitas koordineerimist parandada, kuid abi andmise ühtlustamist ning selle vastastikust täiendavust ei saavutatud süstemaatiliselt Rasketes oludes aitasid humanitaarabiprojektid pagulaste esmavajadusi rahuldada, kuid polnud alati nii kulutõhusad, kui oodati Projektide tõhusust oleks võimalik suurendada Rahaliste toetuste projektide järelevalves ja tulemuste mõõtmisel esines puudusi Auditeeritud projektid tõid pagulastele kasu, kuid pooled neist pole veel oodatud tulemeid saavutanud Järeldused ja soovitused I lisa. Liikmesriikide osalus Türgi pagulasrahastus II lisa. Türgi pagulasrahastu kui koordineerimismehhanism III A lisa.
EXECUTIVE SUMMARY I. The Facility for Refugees in Turkey is the EU response to the European Council's call for significant additional funding to support refugees in Turkey. 
KOKKUVÕTE I. Türgi pagulasrahastu loodi vastusena Euroopa Ülemkogu üleskutsele eraldada Türgis asuvate pagulaste jaoks oluliselt rohkem lisavahendeid.
It is a mechanism for coordinating and streamlining an amount of Ű3 billion from the EU and its Member States. 
Selle mehhanismi abil koordineeritakse ja ühtlustatakse 3 miljardi euro ulatuses ELilt ja liikmesriikidelt saadud rahalisi vahendeid.
The support covers humanitarian and non-humanitarian activities, with a financial allocation of Ű1.4 billion and Ű1.6 billion respectively. 
Abi hõlmab nii humanitaarabiga seotud kui ka selle välist tegevust, mille jaoks on eraldatud vastavalt 1,4 miljardit ja 1,6 miljardit eurot.
The Facility aims to enhance the efficiency and complementarity of support provided to refugees and host communities in Turkey. 
Rahastu eesmärk on suurendada Türgis asuvatele pagulastele ja neid vastu võtvatele kogukondadele antava abi tõhusust ja vastastikust täiendavust.
Our audit examined whether the Facility effectively supported the refugees in Turkey. 
Auditi käigus uuris kontrollikoda, kas rahastu pakkus Türgis asuvatele pagulastele tõhusat abi.
We focused on the management of the first tranche of the Facility, and on the results achieved so far under its humanitarian strand. 
Auditis keskenduti rahastu esimese osamakse haldamisele ning seni humanitaarabi valdkonnas saavutatud tulemustele.
We found that, in a challenging context, the Facility for Refugees in Turkey rapidly mobilised Ű3 billion from the EU budget and the EU Member States to provide a swift response to the refugee crisis. 
Kontrollikoda leidis, et pingelises olukorras hankis Türgi pagulasrahastu ELi eelarvest ja ELi liikmesriikidelt kiiresti 3 miljardit eurot, et pagulaskriisile kiiresti reageerida.
The audited projects provided helpful support to refugees; most of them have achieved their outputs, but half of them have not yet achieved their expected outcomes. 
Auditeeritud projektid andsid pagulastele kasulikku abi: enamik neist saavutas oma väljundid, kuid pooled neist ei ole veel oodatud tulemeid saavutanud.
We therefore conclude that the Facility could have been more effective, and that it could achieve more value for money. 
Seega tegi kontrollikoda järelduse, et rahastu oleks võinud olla tõhusam ja saavutada suurema kulutõhususe.
The Commission identified the priority needs of refugees based on a comprehensive needs assessment. 
Komisjon selgitas pagulaste esmavajadused välja põhjalikule vajaduste hindamisele tuginedes.
However, disagreements between Turkey and the EU on how to address the priority needs in municipal infrastructure and socio-economic support resulted in these areas being insufficiently covered. 
Kuna aga Türgi ja EL olid eri meelt selle osas, kuidas täita esmavajadusi munitsipaaltaristu ja sotsiaal-majandusliku abi vallas, jäid need valdkonnad piisava tähelepanuta.
V. The Facility supported similar type of activities in the health and education sectors through different instruments. 
V. Pagulasrahastust toetati eri rahastamisvahendite kaudu sarnast liiki tervishoiu-ja haridussektori tegevusi.
This made coordination more complex and resulted in the parallel use of different management structures to fund similar projects. 
See muutis kooskõlastamise keerulisemaks ning tõi kaasa olukorra, kus sarnaste projektide rahastamiseks kasutati samal ajal eri juhtimisstruktuure.
Although we identified some good examples in the health sector, where the Commission supported the transition from humanitarian to more durable development assistance, this complementarity was not systematically achieved. 5 
Ehkki kontrollikoda leidis tervishoiusektoris positiivseid näiteid selle kohta, kuidas komisjon toetas üleminekut humanitaarabilt kestvamale arenguabile, ei saavutatud seda täiendavust süstemaatiliselt. 5
We also found room to improve the efficiency of the humanitarian projects funded by the Facility. 
Samuti leidis kontrollikoda, et pagulasrahastust toetatavate humanitaarabiprojektide tõhusust võiks suurendada.
Firstly, when reviewing project proposals, the Commission did not consistently and comprehensively assess the reasonableness of the budgeted costs. 
Esiteks ei hinnanud komisjon projektiettepanekuid läbi vaadates järjepidevalt ja põhjalikult nende eelarvete põhjendatust.
Secondly, even if they were in line with the legal framework, the indirect costs paid to the partners implementing large cash-assistance projects were high, and the level of advance payments was not aligned with the actual cash outflows of the projects. 
Teiseks, isegi juhul, kui kulud olid õigusraamistikuga kooskõlas, olid suuri rahaliste toetuste projekte ellu viivatele partneritele hüvitatavad kaudsed kulud kõrged ning ettemaksed ei olnud kooskõlas projektide tegelike väljamaksetega.
The Commission put in place appropriate measures to monitor humanitarian projects. 
Komisjon seadis sisse asjakohased meetmed humanitaarabiprojektide järelevalveks.
The main limitation was the Turkish authoritiesŐ refusal to grant access to beneficiary data for the two cash-assistance projects. 
Peamine takistus oli Türgi ametiasutuste keeldumine andmast juurdepääsu kahe rahalise toetuse projekti toetusesaajate andmetele.
In fact, neither the Commission nor the ECA was able to track the project beneficiaries from their registration to the payment. 
Komisjonil ega kontrollikojal ei õnnestunud jälgida projekti toetusesaajaid alates registreerimisest kuni väljamakseteni.
The Facility results framework, which reports on the consolidated results, was still under development: baselines, milestones or quantified targets for high-level indicators had not yet been completed. 
Rahastu tulemusraamistik, mis sisaldab konsolideeritud tulemuste alast aruandlust, ei olnud veel valmis: kõrgetasemeliste näitajate võrdlusaluseid, vahe-eesmärke ja kvantifitseeritud sihtväärtuseid ei olnud veel lõplikult välja töötatud.
Public reporting was limited and its scope did not capture the whole EU assistance to refugees in Turkey. 
Avalik aruandlus oli piiratud ega hõlmanud kogu ELi abi Türgis asuvatele pagulastele.
X. All the audited humanitarian projects helped refugees to meet their needs, mainly through the cash-based assistance. 
X. Kõik auditeeritud humanitaarabiprojektid aitasid pagulastel nende vajadusi rahuldada, kasutades selleks peamiselt rahalisi toetusi.
Most of them delivered all or most of their intended outputs. 
Enamik projektidest saavutas kõik või enamiku kavandatud väljunditest.
However, half of them have not yet achieved the outcomes expected and nine out of ten had to be extended. 
Pooled neist ei ole aga veel oodatud tulemeid saavutanud ja kümnest projektist üheksat tuli pikendada.
The challenging operating environment was the main factor hindering the timely implementation of projects managed by INGOs. 
Rahvusvaheliste vabaühenduste juhitavate projektide õigeaegset elluviimist takistas eelkõige probleemne tegevuskeskkond.
The report sets out six recommendations aimed at improving the efficiency and effectiveness of the second tranche of the FacilityŐs budget. 
Aruandes on esitatud kuus soovitust rahastu eelarve teise osamakse tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks.
The Commission should: - better address refugeesŐ needs for municipal infrastructure and socio-economic support; - improve the streamlining and the complementarity of assistance; - implement a strategy for the transition from humanitarian to development assistance; - improve the efficiency of cash-assistance projects; - address with the Turkish authorities the need to improve the operating environment for (I)NGOs; and - scale up monitoring and reporting of the Facility for Refugees in Turkey. 6 
Kontrollikoda soovitab komisjonil - tõhusamalt tegeleda pagulaste vajadusega munitsipaaltaristu ja sotsiaal-majandusliku abi järele; - suurendada abi ühtlustamist ja selle vastastikust täiendavust; - võtta kasutusele humanitaarabilt arenguabile ülemineku strateegia; - suurendada rahaliste toetuste projektide tõhusust; - käsitleda koos Türgi ametiasutustega vajadust parandada (R)VVO-de tegevuskeskkonda; ning - suurendada Türgi pagulasrahastu järelevalvet ja aruandlust. 6
INTRODUCTION Turkey and the EU have been linked by an Association Agreement since 1963. 
SISSEJUHATUS Türgi ja EL on alates 1963. aastast olnud seotud assotsieerimislepinguga.
The European Council granted the status of candidate country to become a member of the EU to Turkey in December 1999 and accession negotiations were opened in 2005. 
Euroopa Ülemkogu andis Türgile 1999. aasta detsembris ELiga liituda sooviva kandidaatriigi staatuse ja ühinemisläbirääkimisi alustati 2005. aastal.
Turkey is by far the largest beneficiary of the EU Instrument for Pre-accession Assistance (IPA), which the EU uses to prepare candidate countries for membership of the EU, with an allocation of more than Ű9 billion for the 2007-2020 period1. 
Türgi on suurim toetusesaaja ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mida EL kasutab kandidaatriikide ELi astumise jaoks ettevalmistamiseks; perioodil 2007–2020 on Türgile eraldatud üle 9 miljardi euro1.
Due to its location, Turkey is both a reception and transit country for many refugees. 
Oma asukoha tõttu on Türgi paljudele pagulastele nii vastuvõtja-kui ka transiidiriik.
Because of increased migratory flows, mainly due to the Syrian conflict, Turkey hosts the largest refugee population in the world: nearly 4 million people2. 
Suurenenud rändevoogude tõttu Süüria konflikti tagajärjel on Türgis suurim arv pagulasi maailmas: ligi 4 miljonit inimest2.
This includes about 3.5 million Syrians of whom about 94 % are living outside refugee camps3. 
Nende hulgas on umbes 3,5 miljonit süürlast, kellest 94% elab väljaspool pagulaslaagreid3.
Since the start of the crisis, Turkey has provided a significant and continued support to refugees. 
Kriisi algusest saadik on Türgi andnud pagulastele olulist ja pidevat abi.
7 1 2 3 See ECA Special Report 7/2018 ŇEU pre-accession assistance to TurkeyÓ. 
7 1 2 3 Vt Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 7/2018: „ELi ühinemiseelne abi Türgile“.
Source: UNHCR as of 31 May 2018 (http://www.unhcr.org/tr/en/unhcr-turkey-stats). 
Allikas: UNHCR 31. mai 2018. aasta seisuga (http://www.unhcr.org/tr/en/unhcr-turkey-stats).
Turkey itself only grants the status of refugee to people affected by events occurring in Europe. 
Türgi ise annab pagulase staatuse ainult Euroopas aset leidvate sündmuste tõttu pagenutele.
It granted a special status in 2013 to Syrians giving them the status of ÔSyrian people under Temporary ProtectionŐ. 
Riik andis 2013. aastal süürlastele eristaatuse „ajutise kaitse all olevad süürlased“.
Unless otherwise specified, we use the term ÔrefugeeŐ in this report for all people looking for international or temporary protection. 
Kui pole teisiti öeldud, viitab termin „pagulane“ käesolevas aruandes kõigile inimestele, kes taotlevad rahvusvahelist või ajutist kaitset.
Map 1 Đ Breakdown of refugees and asylum-seekers by province in Turkey as of June 2018 Registered Refugees and Asylum-Seekers Creation date: 01 July 2018 Sources: UNHCR, DGMM Author: UNHCR - Turkey Feedback: IMTurkey@unhcr .or g Source: UNHCR. 
Pagulaste ja varjupaigataotlejate jaotumine Türgi provintside kaupa seisuga juuni 2018 Registreeritud pagulased ja varjupaigataotlejad Loomiskuupäev: 1. juuli 2018 Allikad: UNHCR, DGMM Autor: UNHCR - Türgi Tagasiside: IMTurkey@unhcr.org Allikas: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet.
The Syrian refugee crisis did not just affect Turkey: it also affected the EU Member States. 
Süüria pagulaskriis ei mõjutanud mitte ainult Türgit, vaid ka ELi liikmesriike.
In 2015 alone, some 850 000 refugees crossed the Mediterranean from Turkey to Greece4 and sought asylum in EU countries. 
Ainuüksi 2015. aastal liikus üle Vahemere Türgist Kreekasse 850 000 pagulast,4 kes taotlesid varjupaika ELi riikides.
Following the adoption of the European Agenda on Migration in May 2015, the EU and its Member States took several measures to address the challenges identified. 
Pärast Euroopa rände tegevuskava vastuvõtmist 2015. aasta mais võtsid EL ja selle liikmesriigid mitmeid meetmeid tuvastatud probleemide lahendamiseks.
On 15 October 2015, the Commission proposed an EU-Turkey Joint Action Plan (JAP) to assist Turkey in the management of the migration crisis. 
15. oktoobril 2015 tegi komisjon ettepaneku võtta vastu ELi-Türgi ühine tegevuskava, et aidata Türgil rändekriisi ohjata.
The JAP identifies measures to be implemented by the EU and Turkey with the aim of (a) providing support to the Syrians under temporary protection (SuTP) and their Turkish hosting communities and (b) improving cooperation with the aim of preventing irregular migration flows to the EU. 
Tegevuskavas on määratletud ELi ja Türgi rakendatavad meetmed, mille eesmärk on a) toetada ajutise kaitse all olevaid süürlasi ja neid vastu võtvaid Türgi kogukondi ning b) tõhustada koostööd, et vältida ebaseaduslikke rändevoogusid ELi.
The first action to be undertaken by the EU under the JAP was to mobilise a substantial amount of funds Ôto support Turkey in coping with the challenge represented by the 8 4 ECHO factsheet Đ Turkey Đ March 2016. 
Esimene meede, mida EL pidi selle tegevuskava järgi võtma, oli hankida olulisel hulgal rahalisi vahendeid, et aidata Türgil tulla toime keeruliste ülesannetega, mille tekitas ajutise 8 4 ECHO teabeleht Türgi, märts 2016.
The funds were to be mobilised as flexibly and rapidly as possible. 
Raha tuli hankida nii paindlikult ja kiiresti kui võimalik.
As a response to this requirement, the Commission set up the Facility for Refugees in Turkey. 
Selle tingimuse täitmiseks lõi komisjon Türgi pagulasrahastu.
The Facility for Refugees in Turkey The Facility is a coordination mechanism aimed at assisting Turkey in Ôaddressing the immediate humanitarian and development needs of refugees and their host communities, national and local authorities in managing and addressing the consequences of the inflow of refugees.Ő Its objectives are to coordinate and streamline actions financed from the UnionŐs budget and bilateral contributions from EU Member States, and to enhance the efficiency and complementarity of support provided to refugees and host communities in Turkey6. 
Türgi pagulasrahastu Pagulasrahastu on koordineerimismehhanism, mille eesmärk on aidata Türgil „täita pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade koheseid humanitaar-ja arenguvajadusi ning abistada riiklikke ja kohalikke ametiasutusi pagulaste sissevoolu tagajärgede haldamisel ja nendega tegelemisel“. Selle eesmärk on „koordineerida ja ühtlustada liidu eelarvest ja ELi liikmesriikide kahepoolsetest toetustest rahastatavat tegevust ning suurendada pagulastele ja Türgi vastuvõtvatele kogukondadele antava toetuse tõhusust ja täiendavust“6.
The Facility is an innovative pooling tool that is different from other pooling mechanisms used in the EU, such as the EU Trust Funds7 (see Table 1). 
Rahastu on uuenduslik ühisrahastuse vahend, mis erineb teistest ELis kasutatavatest ühisrahastuse mehhanismidest, nagu ELi usaldusfondid7 (vt tabel 1).
9 5 6 7 The full text of the JAP is available at http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15-5860_fr.htm Articles 1 and 2 of the Commission Decision (C (2015) 9500) as amended by the Commission Decision of 10 February 2016. 
9 5 6 7 Ühise tegevuskava terviktekst on saadaval veebiaadressil http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15–5860_fr.htm. Komisjoni otsuse C(2015) 9500 (mida on muudetud komisjoni 10. veebruari 2016. aasta otsusega) artiklid 1 ja 2.
A ÔTrust FundŐ is a Ôlegal arrangement with a distinct financial structure that pools the funds of several donors to jointly finance an action on the basis of commonly agreed objectives and reporting formatsŐ (source: Working Document XI Đ EU Trust Fund - Draft General Budget of the European Union for the Financial Year 2018). 
Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid (allikas: töödokument XI, mis käsitleb ELi usaldusfondi ja Euroopa Liidu üldeelarve projekti 2018. eelarveaastaks – „EU Trust Fund - Draft General Budget of the European Union for the Financial Year 2018“).
Table 1 Đ Key features of the Facility for Refugees in Turkey compared to EU Trust Funds 10 Within the EU budget Pooling Mechanism Donors' fixed contributions Open to non-EU donors In charge of project selection Specific results framework Specific annual accounts Facility X X X X EU Trust Funds X X X X X Source: ECA. 
Tabel 1. Türgi pagulasrahastu põhijooned võrreldes ELi usaldusfondidega 10 ELi eelarvest Ühisrahastuse mehhanism Rahastajate fikseeritud sissemaksed Avatud ELi-välistele rahastajatele Vastutab projektide valiku eest Oma tulemusraamistik Oma raamatupidamise aastaaruanne Pagulasrahastu X X X X ELi usaldusfondid X X X X X Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
Established on 1 January 2016, it has a budget of Ű3 billion to be used in 2016 and 20178. 
1. jaanuaril 2016 loodud rahastu eelarve aastateks 2016–2017 on 3 miljardit eurot8.
Of this amount, Ű1 billion is financed from the EU budget and Ű2 billion from the EU Member States9 (Annex I shows the national contributions for the Facility for Refugees in Turkey). 
Sellest summast 1 miljard eurot kaetakse ELi eelarvest ja 2 miljardit eurot tuleb liikmesriikidelt9 (I lisas on näidatud liikmesriikide osalus Türgi pagulasrahastus).
The support provided covers humanitarian and non-humanitarian activities, with a financial allocation of Ű1.4 billion and Ű1.6 billion respectively. 
Antav abi hõlmab nii humanitaarabiga seotud kui ka selle välist tegevust, mille jaoks on eraldatud vastavalt 1,4 miljardit ja 1,6 miljardit eurot.