natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(39) Research and experimental development (R&D) comprise creative and systematic work undertaken in order to increase the stock of knowledge — including knowledge of humankind, culture and society-and to devise new applications of available knowledge. 
(39) Teadustegevus ja tootearendus hõlmab loomingulist ja järjepidevat tööd, mille eesmärk on tegevus selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimkonda, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning välja töötada uusi viise nende teadmiste rakendamiseks.
There are three types of R&D, basic research, applied research and experimental development. 
Teadus-ja arendustegevuse saab jagada kolmeks: alusuuringud, rakendusuuringud ja tootearendus.
Experimental development is systematic work, drawing on knowledge gained from research and practical experience and producing additional knowledge, which is directed to producing new products or processes or to improving existing products or processes (Frascati Manual 2015, paragraphs 2.5, 2.24 and 2.32). 
Tootearendus on järjepidev töö, mis tugineb teadusuuringutest ja praktilisest kogemusest saadud teadmistele ning on suunatud uute toodete või protsesside loomisele või olemasolevate toodete ja protsesside parandamisele (Frascati käsiraamat 2015, punktid 2.5, 2.24 ja 2.32).
(40) Examples of innovation funded by Horizon 2020 are the ‘market-uptake of innovations’ and ‘bringing discovery to market applications, leading to exploitation and commercialisation of ideas’ (Recital 12 and Annex I, Section 2.I of Decision 2013/743/ EU, respectively) as well as the commercial application of higher education, research and innovation activities supported by the EIT (Recital 8, Regulation (EC) No 294/2008 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology). EN C 375/102 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.49. 
(40) Näited „Horisont 2020“ raames rahastatud innovatsioonimeet-metest on „uuenduslike lahenduste turuleviimine“ ja „avastamise seostamine turul rakendamisega, võttes ideed kasutusele ja turustades neid“ (vastavalt otsuse 2013/743/EL põhjendus 12 ja I lisa jagu 2.I) ning EIT toetatava kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni alase tegevuse tulemuste kasutamine ärilistel eesmärkidel (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni-ja Tehnoloogiainstituut, põhjendus 8).
In terms of the budgetary process, through the programme statements Horizon 2020 links over 90% of its 2015 budget to the different flagship initiatives. 
Üle 90% programmi „Horisont 2020“ 2015. aasta eelarvest on eelarveprotsessis suunatud programmide tegevusaruannete kaudu eri juhtalgatustele.
Almost half of this sum (4,3 billion out of 9,5 billion euro) was allocated to actions related to flagship initiative ‘Innovation Union’. 
Peaaegu pool sellest summast (4,3 miljardit eurot 9,5 miljardist) eraldati meetmetele, mis olid seotud juhtalgatusega „Innovatiivne liit“.
While links between Horizon 2020 and Europe 2020 are established for the budgetary procedure, they are not reflected in the performance reporting on Horizon 2020. 
Kuigi seosed programmi „Horisont 2020“ ja strateegia „Euroopa 2020“ vahel on küll eelarveprotsessi jaoks paika pandud, ei kajastu need programmi „Horisont 2020“ käsitlevas tulemusalases aruandluses.
The Horizon 2020 legislation requires monitoring to include information on cross-cutting topics, one of which is the contribution to all relevant Europe 2020 flagship initiatives (41). 
Programmi „Horisont 2020“ käsitlevates õigusaktides nõutakse, et järelevalve peab hõlmama ka mitut valdkonda katvaid teemasid, millest üks on panus kõikidesse asjaomastesse strateegia „Euroopa 2020“ juhtalga-tustesse (41).
However, the Horizon 2020 annual monitoring report 2014 (published in April 2016) does not address the contribution of Horizon 2020 to the relevant flagship initiatives. The links of Horizon 2020 and Europe 2020 will only be assessed in the interim evaluation report of Horizon 2020, expected in 2017. 
Programmi „Horisont 2020“ 2014. aasta järelevalvearuanne (avaldatud aprillis 2016) ei käsitle aga „Horisont 2020“ panust asjaomastesse juhtalgatustesse. „Horisont 2020“ ja strateegia „Euroopa 2020“ vahelisi seoseid hinnatakse alles „Horisont 2020“ vahehindamise käigus, mis toimub eeldatavasti 2017. aastal.
And none of the Commission’s evaluation reports required under Article 318 of the TFEU over the past years have reported on this contribution in a useful way. of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 3.50. 
Mitte üheski komisjoni viimaste aastate hinda-misaruannetest, mida nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 318 alusel, ei ole selle panuse kohta kasulikku teavet esitatud. KOMISJONI VASTUSED 3.50.
The Commission considers that Article 31 of the Regulation establishing Horizon 2020, which establishes the scope of the annual monitoring report, does not require that it addresses the contribution of Horizon 2020 to the relevant flagship initiatives of the Europe 2020 strategy. 
Komisjon on seisukohal, et programmi „Horisont 2020“ loomise määruse artikkel 31, mis sätestab iga-aastase järelevalvearuande käsitlusala, ei nõua, et see käsitleks programmi „Horisont 2020“ panust strateegia „Euroopa 2020“ asjakohastesse juhtalgatustesse.
The monitoring report is a report on the implementation of Horizon 2020 only. 
Järelevalvearuanne on aruanne ainult programmi „Horisont 2020“ rakendamise kohta.
According to Article 32 of the Regulation establishing Horizon 2020, the contribution of Horizon 2020 to the objectives of the Europe 2020 strategy will be taken into account in the interim evaluation of Horizon 2020. 
Programmi „Horisont 2020“ loomise määruse artikli 32 alusel võetakse kõnealuse programmi panust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidesse arvesse programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel.
The Commission’s evaluation reports under Article 318 of the TFEU can only report on the contribution of Horizon 2020 to Europe 2020 when this information is available after the interim evaluation. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 318 tulenevad komisjoni hindamisaruanded saavad käsitleda programmi „Horisont 2020“ panust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidesse ainult juhul, kui selline teave on pärast vahehindamist olemas.
13.10.2016 The links between Horizon 2020 and the Europe 2020 strategy will be assessed in depth in the interim evaluation of Horizon 2020. 
Programmi „Horisont 2020“ ja strateegia „Euroopa 2020“ vahelisi seoseid hinnatakse põhjalikult programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel.
The interim evaluation of Horizon 2020 will also assess the leverage issue. 
Programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel hinnatakse ka finantsvõimenduse küsimust.
(41) Articles 31 and 14 of Regulation (EU) No 1291/2013. 
(41) Määruse (EL) nr 1291/2013 artiklid 31 ja 14.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/103 THE COURT’S OBSERVATIONS Some inherent difficulties encountered in the ex post evaluation of FP7 may persist also for Horizon 2020 3.51. 
ET 13.10.2016 Euroopa Liidu Teataja KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD Mõned teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi järelhindamise käigus tuvastatud olemuslikest probleemidest võivad esineda ka programmi „Horisont 2020“ puhul 3.51.
There are inherent difficulties in terms of timing concerning evaluations of research framework programmes. The framework programme for Horizon 2020 states that evaluations should be carried out ‘in a sufficiently timely manner to feed into the decision-making process’. 
Teadusuuringute raamprogrammide hindamise ajakavaga seoses esineb iseloomulikke probleeme. „Horisont 2020“ raamprogramm sätestab, et hindamised viiakse läbi „piisavalt varakult, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.“ Seda nõuet on teadusuuringute valdkonnas keeruline täita, sest tulemuste ja mõju ilmnemine võib võtta aastaid.
Nonetheless, the legislation sets deadlines for different evaluations: an interim evaluation is required typically in the fourth year of the 7-year framework programme (2017 for Horizon 2020), and an ex post evaluation is requested 2-3 years following programme end (2023). 
Õigusaktides on sellegipoolest esitatud erinevaid hindamistähtaegu: vahehindamine tuleb tavaliselt teha 7-aastase programmi neljandal aastal („Horisont 2020“ puhul aastal 2017), ning järelhindamine 2–3 aastat pärast programmi lõppu (2023).
While these deadlines are designed to support the decision-making process, the risk is that they lead to evaluations which do not adequately capture the results and impacts of programmes. 
Need tähtajad on küll kavandatud otsustusprotsessi toetamiseks, kuid sellega kaasneb risk, et tehakse hindamised, mis ei kajasta asjakohaselt programmide tulemusi ja mõju.
THE COMMISSION’S REPLIES 3.51-3.53. 
3.51-3.53.
The Commission has recognised the inherent difficulty of providing meaningful evaluations within a fixed 7-year timeframe for each framework programme. 
KOMISJONI VASTUSED Komisjon on tunnistanud kasulike hinnangute andmise olemuslikku keerukust iga raamprogrammi kindlaksmääratud seitsmeaastase ajavahemiku piires.
This is why the Horizon 2020 interim evaluation will include an updated assessment of the performance of FP7. 
Seetõttu sisaldab programmi „Horisont 2020“ vahehindamine seitsmenda raamprogrammi tulemuslikkuse ajakohastatud hinnangut.
This will mitigate the problems identified. 
See leevendab nimetatud probleeme.
The Commission also recognises the need to balance the need to provide timely inputs into new legislation against the needs to evaluate the longer term effects of the added-value of research spending. 
Samuti tunnistab komisjon, et omavahel tuleb tasakaalustada vajadust pakkuda uute õigusaktide jaoks õigel ajal sisendteavet ning vajadust hinnata teaduskulutuste lisaväärtuse pikaajalisemaid mõjusid.
This is reflected in the legislation. 
See kajastub õigusaktides.
The Commission agrees that an interim evaluation of a research framework programme will face some inherent difficulties both in terms of outputs and in terms of data availability. 
Komisjon nõustub, et teadusuuringute raamprogrammi vahehindamisel tekib püsivaid raskusi nii väljundite kui ka andmete kättesaadavuse korral.
However, leaving it until later may delay the learning of important lessons that can certainly be assessed at the stage of the interim evaluation. 
Selle lükkamine tulevikku võib aga lükata edasi oluliste õppetundide saamise, mida oleks võimalik vahehindamise etapis kindlalt hinnata.
This is recognised in the legislation, as many of the specific elements in Article 32(3) that the interim evaluation is required to address can be assessed at a relatively early stage of the programme, for example assessing: — the participation of participants that have at their disposal high-end research infrastructures or have a history of using full-costing in the seventh framework programme, — the simplification for participants that have at their disposal high-end research infrastructures or have a history of using full-costing in the seventh framework programme, — extent of use of the additional remuneration to personnel as referred to in Article 27 of Regulation (EU) No 1290/2013. 
Seda on õigusaktides arvesse võetud, kuna paljusid artikli 32 lõike 3 konkreetseid elemente, mida peab vahehindamisel käsitlema, on võimalik hinnata programmi suhteliselt varases etapis, näiteks järgmist: — selliste osalejate osalemine, kellel on olemas kõrgetasemelised teadustöö taristud või kellel on seitsmenda raamprogrammi raames kogemus täieliku kuluarvestuse valdkonnas; — lihtsustatud osalemine osalejatele, kellel on olemas kõrgetasemelised teadustöö taristud või kellel on seitsmenda raamprogrammi raames kogemus täieliku kuluarvestuse valdkonnas; — määruse (EL) nr 1290/2013 artiklis 27 osutatud personali lisatasude kasutamise ulatus.
The Commission considers therefore that the legislation, and evaluation practices, mitigates as far as possible the inherent difficulties recognised by the Court. 3.52. 
Seetõttu leiab komisjon, et õigusaktides ning hindamistavades on kontrollikoja leitud püsivaid raskusi nii palju kui võimalik leevendatud.
For Horizon 2020, the interim evaluation due to be undertaken in 2017 will face constraints because no meaningful results will be available for several performance indicators (see paragraph 3.31 above). 
KOMISJONI VASTUSED 3.53. „Horisont 2020“ puhul tähendab see, et 2017. aastal toimuv vahehindamine on piiratud, sest mitme tulemusnäitaja kohta ei ole saadaval mõtestatud tulemusi (vt punkt 3.31).
And evaluation in general for Horizon 2020 is likely to be affected by the shortcomings identified in reporting results for calls and work programmes (where the data collected from projects cannot be aggregated to give feedback on calls and work programmes — see paragraphs 3.33 to 3.38); and by the difficulty the Commission faces in collecting performance information from the beneficiaries after the closure of projects. 
Programmi „Horisont 2020“ üldine hindamine sisaldab samuti tõenäoliselt samu puudusi, nagu projektikonkursside ja tööprogrammide aruandluski (mille puhul projektide kohta kogutud andmeid ei saa koondada, et anda tagasisidet projektikonkursside ja tööprogrammide kohta, vt punktid 3.33–3.38). Ühtlasi mõjutavad hindamist ka komisjoni probleemid seoses andmete kogumisega toetusesaajatelt pärast projekti lõppemist.
The Commission may carry out evaluations of the impact after the projects end, but in the cases we examined we found no requirements for beneficiaries to report after the closure of projects. 
Komisjon võib pärast projekti lõppu teha mõjuhindamisi, kuid kontrollikoja kontrollitud juhtude puhul ei olnud toetusesaajad kohustatud pärast projekti lõpetamist aruannet esitama.
The Commission does not always use key performance concepts consistently, with the risk that the performance management system is undermined 3.54. 
Komisjon ei kasuta alati peamisi tulemuslikkuse kontseptsioone järjepidevalt, mis võib õõnestada tulemusjuhtimise süsteemi 3.54.
Figure 3.1 sets out the various ways in which EU action can lead to benefits: ‘output’, ‘result’ and ‘impact’. ‘Outcome’ includes both results and impacts. 
Selgituses 3.1 on toodud mitmesugused viisid, kuidas ELi meetmed kasu toovad: „väljund“, „tulemus“ ja „mõju“. „Väljund“ hõlmab nii tulemusi kui mõjusid.
These terms are used as part of the Commission’s performance monitoring and reporting system to define objectives and indicators. 
Neid mõisteid kasutatakse osana komisjoni tulemusalase järelevalve-ja aru-andlussüsteemist, et määratleda eesmärke ja näitajaid.
Any inconsistencies or weaknesses in the way that the terms are used risks undermining a performance management system. 
Ebajärjepidevus või puudulik mõistete kasutamine võib õõnestada tulemusjuhtimise süsteemi.
The Commission broadly uses these terms in line with these definitions (42). 
Üldiselt kasutab komisjon neid mõisteid vastavalt määratlustele(42).
However, in Horizon 2020, the rules for participation by beneficiaries define results as ‘any tangible or intangible output of the action, such as data, knowledge or information that is generated in the action’. 
Programmi „Horisont 2020“ puhul on aga toetusesaajate osalemiseeskirjas „tulemused“ määratletud kui „kõik meetme materiaalsed ja immateriaalsed tulemused, nagu näiteks meetmete rakendamise tulemusel saadud andmed, teadmised ja teave“.
This definition would normally be applied to ‘output’ rather than ‘result’. 
Seda määratlust kasutatakse tavapäraselt pigem „väljundi“ kui „tulemuse“ puhul.
Another inconsistency in the application of these terms in Horizon 2020 is that, under the legislation, the individual work programmes which drive Horizon 2020 should include ‘expected results’ (43) whereas the criterion used in the rules of participation (44) is ‘impacts’. 
Veel üks näide nende mõistete ebajärjepidevast kasutamisest programmis „Horisont 2020“ on see, et õigusakti alusel peaksid „Horisont 2020“ tööprogrammid hõlmama „eeldatavaid tulemusi“, (43) samas kui osalemiseeskirjades (44) kasutatud kriteerium on „mõju“.
However, the terminology used by the Commission in work programmes and calls for proposals is ‘expected impacts’. of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 3.53. The Commission can aggregate information to assess the 23 indicators set out in the legal base, and this is the cornerstone of the performance framework, as set out in Article 5 of the Horizon 2020 Regulation: ‘The first set of relevant performance indicators for assessing progress against the general objective is set out in [the Annex to the legislation]’. 
Komisjon kasutab aga tööprogrammides ja projektikonkurssides mõistet „eeldatav mõju“. 3.53. „Esimesed asjaomased tulemusnäitajad, mida kasutatakse üldeesmärgi poole liikumise hindamiseks, on esitatud [õigusakti lisas]“. Komisjonil on võimalik koondada õigusaktides sätestatud 23 näitaja hindamiseks kasutatavat teavet ning see on tulemusraamistiku alus, nagu on sätestatud programmi „Horisont 2020“ loomise määruse artiklis 5: 3.55-3.57.
The adoption of the Horizon 2020 Regulations (December 2013) preceded the better regulation guidelines (May 2015). 
Programmi „Horisont 2020“ käsitlevad määrused võeti vastu (detsember 2013) enne parema õigusloome suuniseid (mai 2015).
This has led to some inconsistencies, as noted by the Court. 
See on põhjustanud mõningast ebaühtlust, nagu märgib kontrollikoda.
Since the adoption of the better regulation guidance, the better regulation terminology is consistently used in the monitoring and evaluation of the performance of Horizon 2020. 
Alates parema õigusloome suuniste vastuvõtmisest kasutatakse programmi „Horisont 2020“ järelevalvel ja hindamisel järjekindlalt parema õigusloome terminoloogiat.
Results measure the immediate effects directly attributable to an action, and are thus much more suitable as criteria for selecting projects than impacts, which are longer term and may include elements which cannot be addressed at project level. 
Tulemused mõõdavad meetme otsest mõju ja sobivad seega paremini projektivalikukriteeriumiks kui mõju, mis tekib pikema aja jooksul ning võib hõlmata elemente, mida projekti tasandil ei saa käsitleda.
Our sample of five ongoing Horizon 2020 projects shows that the notion of ‘expected impact’ was interpreted differently under the various calls. 
Kontrollikoja valim viiest „Horisont 2020“ käimasolevast projektist näitab, et mõistet „eeldatav mõju“ tõlgendati eri projektikonkursside raames erinevalt.
One beneficiary, for the SME scheme, was required to submit a market analysis and a business plan. 
Üks VKE kava toetusesaaja pidi esitama turuanalüüsi ja äriplaani.
These documents were part of the proposal and analysed by the evaluators for the impact criterion. 
Dokumendid olid osa taotlusest ning hindajad analüüsisid neid mõjunäitaja alusel.
Another beneficiary provided a brief qualitative description of the link between the project and the various expected impacts, such as ‘Increased innovation opportunities for service providers, including SMEs and public administrations.’ A third beneficiary described the benefits of a new treatment protocol that would become available as a result of the project, and confirmed that the results should contribute to the impact defined in the relevant call. 
Teine toetusesaaja esitas lühikese kvalitatiivse kirjelduse seosest projekti ja mitmesuguste eeldatavate mõjude vahel, nagu „paremad innovatsioonivõimalused teenusepakkujatele, sh VKEd ja avalikud haldusasutused.“ Kolmas toetusesaaja kirjeldas uue raviprotokolli eeliseid, mis on projekti tulemusel kättesaadav, ning kinnitas, et tulemused peaksid kaasa aitama asjaomases projektikonkursis kirjeldatud mõju saavutamisele. „Eeldatava mõju“ varieeruv tõlgendamine ning eri viisid, kuidas toetusesaajad oma panust põhjendasid, tekitab ohu, et projektide tulemuslikkust hinnatakse puudulikult, arvestades projektikonkursside ja tööprogrammide üldeesmärke.
Another problem stemming from the Commission’s lack of clarity in this area is that some of the indicators described result or impact indicators actually deal with input and output therefore limiting the Commission’s ability to assess performance. 
Veel üks probleem, mis komisjoni ebaselgete määratluste tõttu tekib, on see, et mõned näitajad, mida nimetatakse tulemus-või mõjunäitajaks, mõõdavad tegelikult sisendeid ja väljundeid, mis piirab komisjoni suutlikkust tulemuslikkust hinnata.
Some examples of how these risks have materialised are in Figure 3.4. of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 3.58. 
Näiteid riskide materialiseerumisest on esitatud selgituses 3.4. KOMISJONI VASTUSED 3.58.
Regarding the beneficiary that was required to submit a market analysis and a business plan, this is for the SME scheme and a market analysis and business plan are conditions for the grant. 
Mis puudutab abisaajat, kellelt nõuti turuanalüüsi ja äriplaani esitamist, siis seda tehti VKEde kava puhul, ning turuanalüüs ja äriplaan on selle toetuse saamise tingimused.
The emphasis of Horizon 2020 is on innovation and longer term impacts. 
Programmi „Horisont 2020“ puhul on põhirõhk asetatud innovatsioonile ja pikaajalistele mõjudele.
The use of the word ‘results’ in the legislation arises because the Horizon 2020 legislation preceded the better regulation guidelines. 
Sõna „tulemused“ kasutamine õigusaktides tuleneb sellest, et programmi „Horisont 2020“ õigusaktid võeti vastu enne parema õigusloome suuniseid.
The contribution of projects in different areas is assessed using a range of indicators set out in the Horizon 2020 legal acts and other documents. 
Erinevate valdkondade projektide panuse hindamisel kasutatakse mitmesuguseid programmi „Horisont 2020“ õigusaktides ja teistes dokumentides sätestatud näitajaid.
And indicators are only one source of information. 
Näitajad omakorda on ainult üks teabeallikas.
For the monitoring and evaluation of performance, the Commission uses a wide range of data to assess this (e.g. through external studies, surveys, case studies, counterfactual analysis etc.). 
Tulemuslikkuse järelevalvel ja hindamisel kasutab komisjon selle hindamiseks väga erinevaid andmeid (mida saadakse näiteks välisuuringute, küsitluste, juhtumiuuringute, kontrafaktilise analüüsi jms teel).
The indicators set out in the Regulation cover input, output, results and impacts. 
Määruses sätestatud näitajad hõlmavad sisendit, väljundit, tulemusi ja mõjusid.
The Commission considers that monitoring of these indicators, backed up by evaluation, will provide a good basis on which to assess performance. 
Komisjoni hinnangul annab nende näitajate seire, mida toetab hindamine, hea aluse tulemuslikkuse hindamiseks.
C 375/105 The need to strengthen the expected impact statements was identified as an issue for the second work programme and the existing guidance was improved. 
Eeldatava mõju kirjeldamise nõuete rangemaks muutmise vajadust nimetati probleemina teise tööprogrammi puhul ja olemasolevaid suuniseid on täiustatud.
The quality of the evaluation process will still ensure that best projects are selected. 
Hindamisprotsessi kvaliteet tagab jätkuvalt parimate projektide valimise.
EN C 375/106 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES Figure 3.4 — Inconsistent use of indicators As paragraph 3.28 notes, there are 23 Horizon 2020 key performance indicators ‘for assessing the results and impacts of the specific objectives of Horizon 2020’. 
KOMISJONI VASTUSED Selgitus 3.4. Näitajate ebajärjepidev kasutamine Nagu märgitud punktis 3.28, kasutatakse raamprogrammi „Horisont 2020“ erieesmärkide tulemuste ja mõju hindamiseks 23 peamist tulemusnäitajat.
Seven of these indicators are linked to publications, such as ‘Leadership in enabling and industrial technologies (LEIT) — Number of joint public-private publications’. 
Seitse näitajat on seotud publikatsioonidega, nagu „Juhtpositsioon progressi võimalda-vas ja tööstustehnoloogias – avaliku ja erasektori ühiste publikatsioonide arv“.
Achieving outputs such as this may be a valid objective of the programme, but such publication indicators do not measure either results or impacts. 
Selliste väljundite saavutamine võib olla küll asjakohane programmieesmärk, kuid sellised avalda-misnäitajad ei mõõda ei tulemusi ega mõju.