natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Europass Language Passport was also appreciated by almost two thirds of respondents, though because of its specialised nature it is much less used than the CV (about 70 000 against 2 million).
Europass keelepassi hindasid samuti kõrgelt ligi kaks kolmandikku vastajatest, kuigi selle vahendi spetsiifilisust arvestades kasutatakse seda palju vähem kui CV abivahendit (umbes 70 000 versus 2 miljonit).
The Europass Mobility describes the skills acquired abroad on mobility experiences for learning or work.
Europassi õpirände tunnistusel kirjeldatakse välismaal õpingute või töö käigus omandatud oskusi.
The Europass Mobility is certainly far from being used to its full potential as a tool to increase the quality and the visibility of mobility.
Europassi liikuvuse dokumendi puhul ei kasutata muidugi kaugeltki ära selle täit potentsiaali vahendina, mis suurendab liikuvuse kvaliteeti ja nähtavust.
The Europass portal has to a large extent contributed to greater awareness of transparency tools supporting mobility.
Europassi portaal on aidanud väga palju kaasa teadlikkuse tõstmisele liikuvust toetavate läbipaistvuse tagamise vahendite kohta.
The Europass portal is largely responsible for the increasing use and awareness of these transparency tools.
Nende läbipaistvuse tagamise vahendite kasutamine on sagenenud ja teadlikkus neist on suurenenud suuresti tänu Europassi portaalile.
The Europass portal – designed, developed and managed by Cedefop – has proven very successful in terms of visits, use, and users' satisfaction.
Europassi portaal, mille on välja töötanud ja mida haldab Cedefop, on osutunud väga edukaks külastuste arvu, kasutatavuse ja kasutajate rahulolu poolest.
The Europass portfolio comprised five document templates.
Europassi dokumendid koosnevad viiest dokumendivormist.
The Europass portfolio is however only one of a number of tools and instruments put in place at Union level to improve transparency and understanding of skills and qualifications.
Europassi dokumendid on siiski vaid osa mitmest liidu tasandil kasutusele võetud vahendist, millega suurendada oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvust ning arusaadavust.
The Europass supplements should refer to the corresponding EQF level, but this is rarely the case due to the limited implementation of the second EQF milestone.
Europassi lisad peaksid viitama vastavale Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemele, kuid Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku teise eesmärgi rakendamise piiratuse tõttu tehakse seda harva.
The Europe 2020  strategy aims to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth in all Member States.
Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on luua kõigis liikmesriikides tingimused aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks.
The Europe 2020 Flagship Initiative "Innovation Union"1 (IU) announces an Eco-innovation Action Plan (EcoAP) to focus on specific bottlenecks, challenges and opportunities for achieving environmental objectives through eco-innovation.
Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusega „Innovatiivne liit”1 nähakse ette ökoinnovatsiooni tegevuskava koostamine, et pöörata tähelepanu konkreetsetele kitsaskohtadele, probleemidele ja võimalustele seoses innovatsiooni kasutamisega keskkonnaeesmärkide saavutamiseks.
the Europe 2020 flagships, including the Innovation Union, Industrial Policy for a Globalized Era, A Resource-Efficient Europe and the Agenda for New Skills and Jobs,
Euroopa 2020. aasta juhtalgatused, sh „Innovatiivne liit”, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, „Ressursitõhus Euroopa” ning „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”;
The Europe 2020 goals are unattainable without a strong and competitive industrial sector to underpin the Union's economic development.
Strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma tugeva ja konkurentsivõimelise tööstuseta, mis moodustab ELi majandusliku arengu aluse.
The Europe 2020 growth strategy can only be achieved if the whole society feels committed and each of the actors takes his full responsibility.
Euroopa 2020. aasta majanduskasvu strateegia eesmärke on võimalik saavutada ainult juhul, kui kogu ühiskond tunnetab oma pühendumust sellele ja kõik osalejad võtavad täieliku vastutuse.
The Europe 2020 growth strategy can only be achieved if the whole society feels committed and each of the actors takes his/her full responsibility.
„Euroopa 2020” majanduskasvu strateegia eesmärke on võimalik saavutada üksnes juhul, kui kogu ühiskond tunnetab oma pühendumust sellele ja kõik osalejad võtavad täieliku vastutuse.
The Europe 2020 growth Strategy recognises the role of State aid for growth and its capacity "to actively and positively contribute to the Europe 2020 objectives by prompting and supporting initiatives for more innovative, efficient and greener technologies, while facilitating access to public support for investment, risk capital and funding for research and development"3.
Kasvustrateegia „Euroopa 2020” tunnistab riigiabi vajalikkust majanduskasvu jaoks ja selle võimet „aktiivselt ja positiivselt kaasa aidata ka riigiabipoliitika, mille abil käivitatakse ja toetatakse algatusi innovaatilisema, tõhusama ja loodussäästlikuma tehnoloogia loomiseks, ning hõlbustatakse samal ajal riikliku toetuse saamist investeeringuteks, riskikapitaliks ning teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks”3.
The Europe 2020 headline targets on increasing tertiary education and reducing early-school leaving will not be reached without a stronger investment in human capital.
Euroopa 2020. aasta eesmärke suurendada kolmanda taseme haridust ja vähendada koolist väljalangemist ei ole võimalik saavutada, investeerimata rohkem inimkapitali.
The Europe 2020 headline targets present several intrinsic limitations:
Strateegia „Euroopa 2020” peamistele eesmärkidele on omased mitu piirangut.
the Europe 2020 innovation headline indicator.
Euroopa 2020. aasta strateegia innovatsiooni põhinäitaja.
The Europe 2020 programme for smart, sustainable and inclusive growth revives the target of investing at least 3% of annual GDP in R&D.
Euroopa 2020. aasta programm arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks sisaldab taas eesmärki investeerida vähemalt 10 % SKPst teadus- ja arendustegevusse.
The Europe 2020 Project Bond Initiative aims at providing the credit enhancement required to attract capital market investors and would facilitate the creation of a new asset class in terms of infrastructure project bonds.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk on parandada krediidikvaliteeti, et kaasata rohkem kapitaliturgude investoreid ning hõlbustada uue varaklassi, taristu projektivõlakirjade loomist.
The Europe 2020 Project Bond Initiative aims to provide the credit enhancement required to attract capital market investors and would facilitate the creation of a new asset class in terms of infrastructure project bonds.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk on parandada krediidikvaliteeti, et suurendada kapitaliturgude investorite huvi ning hõlbustada uue varaklassi, taristu projektivõlakirjade loomist.
The Europe 2020 Project Bond Initiative complies with the subsidiarity principle as the choice of the EU Regulation for financing trans-European networks projects with project bonds is best suited to provide an efficient and inexpensive means to attract high levels of private sector financing.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna ELi määrus, milles käsitletakse üleeuroopaliste võrkudega seotud projektide rahastamist projektivõlakirjade kaudu, on sobivaim vahend, et pakkuda tõhusat ja odavat võimalust erasektori rahastamisvahendite ulatuslikuks kaasamiseks.
The Europe 2020 Project Bond Initiative is a new risk-sharing financial instrument to be introduced in the TEN-policies for transport, energy and telecommunications, in particular broadband.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on uus riskijagamise finantsinstrument, mis võetakse kasutusele üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude, eelkõige lairibavõrgu väljaarendamisega seotud poliitikasuundade rakendamise raames.
The Europe 2020 Project Bond Initiative will be one of a number of risk-sharing instruments upon which the facility may draw in order to attract private finance to projects.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on üks mitmest riskijagamise instrumendist, mida kõnealune rahastu võib kasutada erakapitali kaasamiseks projektide rahastamisse.
The Europe 2020 Project Bond Initiative will become an integral part of the risk-sharing instruments of CEF for the period 2014-2020.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusest saab Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) riskijagamise instrumendi lahutamatu osa.
The Europe 2020 Project Bond Initiative will become an integral part of the risk-sharing instruments of the Connecting Europe Facility for the period 2014-2020.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusest saab Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) riskijagamise vahendite lahutamatu osa.
The Europe 2020 Project Bond Initiative will become part of the array of debt instruments upon which the facility may draw in addition to equity instruments and grants.
Euroopa 2020 projektivõlakirjadest saab üks võlainstrumente, mida Euroopa Ühendamise Rahastul on võimalik kasutada lisaks omakapitaliinstrumentidele ja toetustele.
The Europe 2020 Project Bond instrument is not intended to replace existing sources of project financing through bank loans or public sector grant programmes but rather complement these as a further means of closing the infrastructure financing gap.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade vahendi eesmärk ei ole olemasolevate projektirahastamisallikate, näiteks pangalaenude ja avaliku sektori toetusprogrammide asendamine, pigem on tegemist täiendava vahendiga taristute rahastamispuudujäägi leevendamiseks.
The Europe 2020 Project Bond instrument would enhance the credit standing of private entities that need to raise private funds for the infrastructure projects they promote.
Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus suurendab selliste eraettevõtjate krediidikvaliteeti, kes vajavad nende edendatavate taristuprojektide rakendamiseks täiendavat erakapitali.
the Europe 2020 R&D target (3 % of GDP);
Euroopa 2020. aasta strateegia teadus- ja arendustegevuse eesmärk (3 % SKPst);
the Europe 2020 Steering Committee
strateegia „Euroopa 2020” juhtkomitee esimees Joost van Iersel
The Europe 2020 Steering Committee is active in encouraging national social partners and organised civil society to have a voice in the EU 2020 process.”
Strateegia „Euroopa 2020” juhtkomitee tegutseb aktiivselt selle nimel, et riikide sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond saaksid strateegia „Euroopa 2020” protsessis kaasa rääkida.”
The Europe 2020 strategy (and then Europe 2030) should be the central concept underpinning the EU’s economic, social and territorial strategies in the long term, taking into account the range of differing situations in the Member States.
Strateegia „Euroopa 2020” (ja seejärel „Euroopa 2030”) peab olema keskne kontseptsioon, millele toetuvad ELi pikaajalised majandus-, sotsiaalsed ja territoriaalsed strateegiad, milles võetakse arvesse liikmesriikide suuresti erinevat olukorda.
The Europe 2020 strategy addresses today's and tomorrow's challenges.
Strateegia „Euroopa 2020” tegeleb tänaste ja tulevaste probleemide lahendamisega.
The Europe 2020 strategy aims to ensure that the European union can compete in ever increasing global competition.
Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on tagada Euroopa Liidu konkurentsivõime järjest kasvavas ülemaailmses konkurentsis.
The Europe 2020 Strategy aims to foster a high-employment economy with a 75 % employment rate.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on edendada kõrge tööhõivetasemega majandust, kus tööhõivemäär on 75 %.
The Europe 2020 strategy aims to increase the employment rate to 75% for the population aged 20-64 by 2020.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on suurendada 2020. aastaks 20–64-aastaste tööhõivemäära 75 %-ni.
The Europe 2020 strategy aims to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% (and 30%, if the conditions are right) compared to 1990, and to increase energy efficiency and the consumption of renewable energy both by 20%.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % (ning sobivate tingimuste korral 30 %) võrreldes 1990. aasta tasemega ning suurendada nii energiatõhusust kui ka taastuvenergia tarbimist 20 %.
The Europe 2020 strategy aims to reduce the number of people at risk of poverty or exclusion by 20 million by 2020, corresponding to a reduction from 23% of the EU population to 19%.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on vähendada 2020. aastaks vaesus- või tõrjutuse riskis elavate inimeste arvu 20 miljoni võrra, mis tähendab vähendamist 23 %-lt 19 %-le ELi elanikkonnast.
The Europe 2020 strategy also makes this point.
Strateegias „Euroopa 2020” rõhutatakse seda samuti.
The Europe 2020 Strategy and its flagship initiative on "A Resource Efficient Europe" aim at moving Europe's economies towards resource efficiency and sustainability.
Euroopa 2020. aasta strateegia ja selle juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” abil püütakse suunata Euroopa riikide majandust ressursitõhususe ja jätkusuutlikkuse poole.
The Europe 2020 strategy and its Innovation Union flagship initiative have set the goal of increasing investment in research and innovation, requiring an estimated one million extra research jobs.
Strateegias „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatuses „Innovaatiline liit” on ühe eesmärgina välja toodud vajadus teha rohkem investeeringuid teadusesse ja innovatsiooni, milleks on hinnanguliselt vaja juurde luua ligikaudu miljon teadusvaldkonna töökohta.
The Europe 2020 Strategy and its Youth on the Move initiative underline the value of learning mobility and propose that its benefits should be made more available to all young people.
Euroopa 2020. aasta strateegias ja algatuses „Noored liikvel” rõhutatakse õppimisega seotud liikuvuse tähtsust ning tehakse ettepanek, et see tuleks kõikidele noortele kättesaadavamaks muuta.
The Europe 2020 strategy and the completion of the internal market are two key components in EESC president Mr Nilsson's work programme and are inextricably linked with the digital dimension, which moreover establishes a link between these two pillars.
Strateegia „Euroopa 2020” ning siseturu elluviimine on komitee presidendi Staffan Nilssoni tööprogrammi kaks suurimat prioriteeti, mille digitaalne mõõde (kahte prioriteeti muuhulgas siduv tegur) on iseenesestmõistetav.
The Europe 2020 Strategy and the national reform programmes require the Member States to modernise their labour markets in order to improve their take-up capacity and operation.
Nagu Euroopa 2020. aasta strateegias ja riiklikes reformiprogrammides kokku lepitud, reformivad liikmesriigid oma tööturgu, et suurendada selle vastuvõtuvõimet ja parandada selle toimimist.
The Europe 2020 Strategy and the national reform programmes require the Member States to modernise their labour markets in order to improve their take-up capacity and operation.
Nagu Euroopa 2020. aasta strateegias ja riiklikes reformiprogrammides kokku lepitud, reformivad liikmesriigid oma tööturgu, et suurendada selle vastuvõtuvõimet ja parandada selle toimimist.
The Europe 2020 Strategy and the prospect of a seventh EAP
Strateegia „Euroopa 2020” ja võimaliku seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi väljavaated
The Europe 2020 strategy calls for greater social inclusion of this group and for relevant EU health programmes to be set up with an eye to inclusive and sustainable growth.
Ka strateegias „Euroopa 2020” nõutakse kaasava ja püsiva majanduskasvu saavutamiseks selle rühma tugevamat sotsiaalset kaasamist ja vastavalt kujundatud ELi terviseprogramme.
The Europe 2020 strategy does not involve organised civil society adequately, at either national or European level.
„Strateegia „Euroopa 2020” raames ei kaasatud organiseeritud kodanikuühiskonda piisavalt ei liikmesriikide ega Euroopa tasandil.
The Europe 2020 strategy envisages transformation to a green, resource-efficient, competitive and low-carbon economy as a potential new paradigm for sustainable economic growth.
Euroopa 2020. aasta strateegias peetakse üleminekut rohelisele, ressursitõhusale, konkurentsivõimelisele ja vähese CO2-heitega majandusele võimalikuks uueks säästva majanduskasvu saavutamise viisiks.
The Europe 2020 strategy expires at the same time as this seventh EAP.
7. keskkonnaprogrammi lõppedes jõuab lõpule ka strateegia „Euroopa 2020”.
The Europe 2020 strategy for a smart, sustainable and inclusive economy underlines the central role of knowledge and innovation in generating growth.
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias „Euroopa 2020” rõhutatakse teadmiste ja innovatsiooni keskset osa majanduskasvu loomisel.
The Europe 2020 Strategy for smart, inclusive, and sustainable growth6 highlighted the importance of a modernised and sustainable European transport system for the future development of the Union and stressed the need to address the urban dimension of transport.
Strateegias „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks6 rõhutati säästliku ja ajakohastatud Euroopa transpordisüsteemi olulisust liidu edasisele arengule ning toonitati, et tegeleda tuleb transpordi linnalise mõõtme arendamisega.
The Europe 2020 strategy for smart, more sustainable and more inclusive economic growth in the EU: towards the mid-term review (exploratory opinion at the request of the Italian presidency)
ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” vahehindamine (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Itaalia taotlusel)
The Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth [COM(2010) 2020] is based on three interlocking and mutually reinforcing priorities: developing an economy based on knowledge and innovation; promoting a low-carbon, resource-efficient and competitive economy; and fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion.
Strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks [KOM(2010) 2020] põhineb kolmel põimunud ja vastastikku tugevdaval prioriteedil: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine; vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine ning kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.
The Europe 2020 Strategy for smart, sustainable and inclusive growth sets a target of 75% of 20-64-year olds in employment by 20201.
Strateegias „Euroopa 2020” (aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia) seatakse eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 75 %-ne tööhõive määr kõigi 20–64aastaste inimeste hulgas1.
The Europe 2020 strategy has a strong focus on employment creation, skills and labour market reform and explicitly targets reducing poverty and exclusion.
Euroopa 2020. aasta strateegias pannakse suurt rõhku tööhõive parandamisele, oskustele ja tööturu reformimisele ning selles seatakse kindlaks eesmärgiks vaesuse ja tõrjutuse vähendamine.
The Europe 2020 Strategy has put forward sustainable growth, promoting a more resource efficient, greener and competitive economy, as one of the main priorities for the coming years.
Euroopa 2020. aasta strateegias on eelseisvate aastate üheks peamisteks prioriteetideks seatud jätkusuutliku majanduskasvu tagamine ning ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine.
The Europe 2020 Strategy has put more sustainable economic growth at the heart of the vision for the future, creating new jobs and boosting energy security.
Strateegia „Euroopa 2020” kohaselt on tulevikunägemuse keskmes säästvam majanduskasv, mille abil luuakse uusi töökohti ja kindlustatakse energiajulgeolekut.
The Europe 2020 strategy has served as a reference framework for activities at EU level, in the Parliament and various Council formations, but also at the national and regional levels: Member States have set national targets in response to the EU targets; reporting on these targets has taken place in the context of the annual National Reform Programmes; Eurostat has regularly published comprehensive reports detailing the progress made.10 The Europe 2020 strategy has guided the strategic choices of the Commission's work.
Strateegia „Euroopa 2020” on olnud võrdlusraamistikuks ELi tasandi meetmete puhul, samuti Euroopa Parlamendis ning erinevates nõukogu koosseisudes, kuid ka liikmesriikide ja piirkondade tasandil: liikmesriigid seadsid ELi eesmärkide eeskujul oma riigisisesed eesmärgid; kõnealuste eesmärkide täitmise kohta aruandmine on toimunud iga-aastaste riiklike reformikavade raames; Eurostat on regulaarselt avaldanud põhjalikke aruandeid tehtud edusammude kohta.10 Strateegia „Euroopa 2020” on suunanud strateegilisi valikuid komisjoni tegevuses.
The Europe 2020 Strategy has underlined the importance of broadband deployment to promote social inclusion and competitiveness in the EU.
Euroopa 2020. aasta strateegias on rõhutatud lairibaühenduse kasutuselevõtu tähtsust sotsiaalse kaasatuse ja konkurentsivõime edendamisel ELis.
The Europe 2020 Strategy highlights the role of SME’s in the European economy as engines of job creation and growth.
Euroopa 2020. aasta strateegias rõhutatakse VKEde rolli Euroopa majanduses töökohtade loojate ja majanduskasvu edendajatena.
The Europe 2020 Strategy includes the so called '20/20/20' environmental protection targets concerning: reduction by 20 % of CO2 emissions, a 20 % share for renewable energy in EU energy consumption and a 20 % increase in energy efficiency.
Euroopa 2020. aasta strateegia sisaldab nn 20/20/20 keskkonnakaitse eesmärke: vähendada CO2 heitkoguseid 20 %, tagada taastuvenergia 20 % suurune osatähtsus ELi energiatarbimises ja energiatõhususe 20 % suurune tõus.
The Europe 2020 strategy is a cornerstone for achieving the right balance between sound fiscal discipline and growth and development for the European Union.
Strateegia „Euroopa 2020” on vundament õige tasakaalu saavutamiseks Euroopa Liidu tugeva eelarvedistsipliini ning majanduskasvu ja arengu vahel.
The Europe 2020 Strategy is also of importance for the EU enlargement countries’ reform agenda.
Euroopa 2020. aasta strateegia on oluline ka ELiga ühinevate riikide reformikava jaoks.
The Europe 2020 strategy is giving strong support to both objectives.
Strateegia „Euroopa 2020” toetab kindlalt mõlemat eesmärki.
The Europe 2020 Strategy lays down various priorities for which State aid instruments can be used in a policy mix to contribute to the following "flagship initiatives":
Euroopa 2020. aasta strateegias on sätestatud eri prioriteedid, mille taotlemisel saab kasutada riigiabivahendeid koos teiste poliitikainstrumentidega, et aidata kaasa järgmiste juhtalgatuste elluviimisele:
The Europe 2020 strategy makes sustainable growth with a view to a more resource-efficient, greener and more competitive economy a priority.
Euroopa 2020. aasta strateegias on seatud prioriteediks jätkusuutlik majanduskasv, et majandus oleks ressursitõhusam, keskkonnahoidlikum ja konkurentsivõimelisem.
The Europe 2020 Strategy mid-term review and the European Semester must tie in closely with the UN Post-2015 process in order to ensure the implementation of the global Sustainable Development Goals in the EU.
Strateegia „Euroopa 2020” vahehindamine ja Euroopa poolaasta peavad olema tihedalt seotud ÜRO 2015. aasta järgse protsessiga, et tagada ülemaailmsete säästva arengu eesmärkide rakendamine ELis.
The Europe 2020 Strategy must also reflect the role of the EU in the global context.
Strateegia „Euroopa 2020” peab peegeldama ELi rolli ka ülemaailmses kontekstis.
The Europe 2020 Strategy outlines the EU’s priority to become a sustainable economy and set ambitious objectives for climate action and energy efficiency.
Strateegias „Euroopa 2020” esitatakse ELi prioriteet, milleks on saavutada jätkusuutlik majandus, ning kehtestatakse kaugeleulatuvad kliimameetmete ja energiatõhususe eesmärgid.
The Europe 2020 Strategy places economic, social and territorial cohesion at the heart of the Strategy.
Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.