natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
2000. aastal vastu võetud Lissaboni strateegia püstitas eesmärgi muuta Euroopa Liit „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus”.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
2000. aastal vastu võetud Lissaboni strateegia püstitas eesmärgi muuta Euroopa Liit „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus”.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Siiski kutsub Lissaboni strateegia valitsusi üles jätkama uute partnerlussuhete loomist ülikoolidega, liikudes riigi kontrolli funktsioonilt sotsiaalse vastutuse suunas ja investeerides teadmissektori kaasajastamisse.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut ja vananevat elanikkonda silmas pidades vaja tõsta oma tootlikkust ja konkurentsivõimet, suurendades samal ajal ka sotsiaalset ühtekuuluvust.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lissaboni strateegia – töö, pere- ja eraelu ühitamise tõukejõud
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
Lissaboni strateegia, kui seda esitatakse ja mõistetakse õigesti, on:
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lissaboni strateegia raames, mille eesmärkide saavutamiseks on jäänud veel viis aastat, tuleb hakata tegelema küsimustega, mis ajaliselt ulatuvad 2010. aastast kaugemale.
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lissaboni strateegia raames, millest on järel ainult viis aastat, tuleb hakata tegelema küsimustega, mis ajaliselt ulatuvad 2010. aastast kaugemale.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissaboni strateegiaga1 seati Euroopa jaoks olulised ja eelnimetatud perspektiiviga suures osas kooskõlas olevad eesmärgid.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissaboni strateegiaga1 seati Euroopa jaoks olulised ja eelnimetatud perspektiiviga suures osas kooskõlas olevad eesmärgid.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Lissaboni tippkohtumisega peaks seega käivituma protsess, mis võimaldab ELil ja Brasiilial koostada strateegilise partnerluse ühise tegevuskava.
The Lisbon target of 70% by 2010 looks increasingly challenging.
Lissabonis eesmärgiks seatud 70-protsendiline tööhõivemäär aastaks 2010 näib olevat üha raskemini saavutatav.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadus- ja arendustegevuse investeeringutest tuleks tööstusest.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadustegevuse rahastamisest tuleks tööstusest.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Lissaboni strateegia juba ühendab erinevaid poliitikasuundi, et pakkuda terviklikumat vaadet võimalustele, kuidas EL ja liikmesriigid saaksid koos töötada Euroopa ees täna seisvate keerukate küsimuste lahendamiseks.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Lissaboni strateegia ühendab eri poliitikavaldkondi ja annab parema pildi sellest, kuidas EL ja liikmesriigid saavad teha koostööd tänapäeva Euroopa keeruliste probleemide lahendamiseks.
The Lisbon Treaty
Lissaboni leping
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Lissaboni lepingus (Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõige 3 ja artikkel 11) on kodanikuühiskonnale antud mitmed uued õigused: eelkõige rõhutatakse kõigi ELi institutsioonide kohustust edendada demokraatlikku osalust otsustusprotsessis nii isiklikul kui ka organiseeritud kodanikuühiskonna tasandil2.
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
Lissaboni lepingus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 86)13 on sätestatud konkreetne õiguslik alus Euroopa Prokuratuuri asutamiseks.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Lissaboni lepinguga jäetakse kõrvale varasem üldotsuste tegemine valitsuste vahel ning antakse komisjonile õigus teha ettepanekuid direktiivide kohta, millega luuakse esindamata ELi kodanike konsulaarkaitse hõlbustamiseks vajalikud koordineerimis- ja koostöömeetmed4.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Lissaboni lepinguga jäetakse kõrvale varasem üldotsuste tegemine valitsuste vahel.
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
Turismi olulisust tunnistatakse ka Lissaboni lepingus, kus kirjeldatakse liidu asjaomase valdkonna eripädevusi, mis täiendavad liikmesriikide tegevust.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Lissaboni lepingus käsitletakse järjestikuste laienemiste institutsioonilist mõju.
The Lisbon Treaty adds one new area (Energy) on which the CoR must be consulted and extends/deepens further 5 of the 10 existing ones.
Lissaboni lepinguga lisandub uus valdkond (energia) nendele valdkondadele, milles Regioonide Komiteega tuleb nõu pidada, ning laiendatakse ja süvendatakse temaga nõupidamist viies valdkonnas kümnest.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Lissaboni lepinguga laiendatakse lepingu sisu, nähes ette piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varase hoiatamise meetmed ja võitluse nende vastu.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lissaboni leping võimaldab liidul põhjalikumalt reageerida kodanike igapäevastele muredele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lissaboni lepingus nähakse ette ka seadusandliku tavamenetluse (kaasotsustamismenetlus EÜ asutamislepingu artikli 251 kohaselt) kasutusala laiendamine siseturule, nagu märgitud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 48, milles käsitletakse töötajate liikumisvabaduse tagamiseks vajalikke meetmeid sotsiaalkindlustuse valdkonnas.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
Lissaboni lepinguga tugevdatakse ka komisjoni rolli majandus- ja rahaliidu toimimise järelevalvel.
The Lisbon Treaty amended Article 228 TEC, now Article 260 TFEU, to strengthen two aspects of the mechanism.
Lissaboni lepinguga muudeti EÜ asutamislepingu artiklit 228, millest on saanud ELi toimimise lepingu artikkel 260, et senist süsteemi kahes aspektis tõhustada.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
„Lissaboni leping ja Euroopa 2020. aasta strateegia tähendavad muu hulgas muudatusi valitsemises.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lissaboni leping ja sellele lisatud põhiõiguste harta ei ole veel saavutanud oma täielikku mõju tasakaalule põhiõiguste ja majanduslike õiguste vahel.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Lissaboni leping, ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika uus institutsiooniline struktuur ning uus pädevus arenguga seotud valdkondades17 loovad võimalusi tugevdada strateegilist arengupoliitikat tõhusamate välismeetmete raamistikus.
The Lisbon Treaty brings with it great potential in terms of new possibilities, responsibilities and objectives for a more active involvement of citizens and civil society in the European project, notably by introducing the Citizens' Initiative.
Lissaboni leping toob kaasa hulgaliselt uusi võimalusi, kohustusi ja eesmärke kodanike ja kodanikuühiskonna aktiivsemaks osalemiseks Euroopa projektis, eriti kodanikualgatuse kasutuselevõtmise kaudu.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Lissaboni leping laiendab ühenduse tegevusulatust innovatsiooni toetavates valdkondades: kaubanduspoliitika, energeetika, kosmose, turismi, kultuuri, tervishoiu jm valdkonnas.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
Lissaboni lepinguga kutsutakse liitu ja liikmesriike üles edendama spordialast koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lissaboni lepinguga tehakse uuendusi nii tugevdatud koostöö tegemiseks määratletud valdkondades kui ka loa andmise menetluses, laiendades võimalust teha tugevdatud koostööd kõigis ELi tegevusvaldkondades, v.a liidu ainupädevustega seotud valdkondades (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 20), tingimusel et kaasatud on vähemalt üheksa liikmesriiki (sõltumata liikmesriikide koguarvust).
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lissaboni lepinguga tehakse uuendusi nii tugevdatud koostöö tegemiseks määratletud valdkondades kui ka loa andmise menetluses, laiendades võimalust teha tugevdatud koostööd kõigis ELi tegevusvaldkondades, v.a liidu ainupädevustega seotud valdkondades (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 2a), tingimusel et kaasatud on vähemalt üheksa liikmesriiki (sõltumata liikmesriikide koguarvust).
The Lisbon Treaty creates a new legal framework
Lissaboni lepinguga on loodud uus õiguslik raamistik
The Lisbon Treaty defines a new institutional framework for the Union’s external action.
Lissaboni lepinguga on kindlaks määratud Euroopa Liidu välistegevuse uus institutsiooniline raamistik.
The Lisbon Treaty defines drug trafficking as one of the "particularly serious crimes with a cross border dimension", which justify the adoption of directives establishing minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions15.
Lissaboni lepingus on uimastiäri nimetatud eriti ohtlikuks piiriülese mõõtmega kuriteoks, mis annab võimaluse kehtestada direktiividega miinimumeeskirju kuritegude ja karistuste määratlemiseks15.
The Lisbon Treaty devotes a whole title to energy and indicates the importance attached to promoting interconnections between networks in a spirit of solidarity between Member States.
Lissaboni lepingus on energiaküsimustele pühendatud terve peatükk ning rõhutatud, kui oluline on edendada võrgustikevahelisi sidemeid liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus.
The Lisbon Treaty did not take up this proposal, but the Committee considers that it is a question which should be put again in the future.
Lissaboni lepingusse seda ettepanekut ei lisatud, kuid komitee leiab, et seda küsimust tuleks tulevikus taas arutada.
The Lisbon Treaty does not, therefore, appear to meet the criteria set out in the European Union's own strategy on "better lawmaking".
Tuleb aga tõdeda, et Lissaboni leping ei tundu vastavat Euroopa Liidu enda poolt parema õigusloome strateegias seatud kriteeriumidele.
The Lisbon Treaty empowers citizens and citizens associations to participate fully in the democratic life of the EU.
Lissaboni lepinguga antakse kodanikele ja kodanikuühendustele õigus osaleda täiel määral ELi demokraatias.
The Lisbon Treaty empowers the Commission to propose directives on the coordination and cooperation measures necessary to facilitate the right to consular protection.
Lissaboni leping annab komisjonile õiguse teha ettepanekuid konsulaarkaitse õiguse tõhustamiseks vajalike kooskõlastus- ja koostöömeetmete väljatöötamist käsitleva direktiivi kohta.
The Lisbon Treaty empowers the Committee to challenge ex post the validity of legislation that could violate the principle of subsidiarity, but only in those areas where the Committee is to be consulted.
Lissabon leping annab komiteele õiguse vaidlustada tagantjärele sellise õigusakti kehtivus, mis võib rikkuda subsidiaarsuse põhimõtet, kuid üksnes valdkondades, milles tuleb temaga konsulteerida.
The Lisbon Treaty enshrines for the first time humanitarian aid as a separate policy of the EU and refers to the "European Voluntary Humanitarian Aid Corps (EVHAC)" whose objective is to establish a framework for joint contributions to the humanitarian aid operations of the Union and express the Union's humanitarian values and solidarity with people in need.
Lissaboni lepingus tunnustatakse esmakordselt humanitaarabi kui ELi iseseisvat poliitikavaldkonda ning selles viidatakse Euroopa vabatahtlikule humanitaarabikorpusele, mille eesmärk on luua raamistik, et aidata ühiselt kaasa liidu humanitaarabioperatsioonidele ning väljendada liidu humanitaarseid väärtusi ja solidaarsust abi vajavate inimestega.
The Lisbon Treaty entered into force on 1 December 2009.
Lissaboni leping jõustus 1. detsembril 2009.
The Lisbon Treaty equips the Union with strengthened competences in the field of the protection of EU financial interests and in the field of judicial cooperation in criminal matters.
Lissaboni lepinguga suurendatakse ELi pädevust ELi finantshuvide kaitse ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkondades.
The Lisbon Treaty established a new constitutional order for the European Union, with the European Parliament being empowered to elect the candidate for President of the European Commission proposed by the European Council, taking into account the results of the European elections.
Lissaboni lepinguga kehtestati Euroopa Liidu uus põhiseaduslik kord, mille kohaselt on Euroopa Parlamendil õigus valida Euroopa Komisjoni presidenti, kelle kandidatuuri on üles seadnud Euroopa Ülemkogu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi.
The Lisbon Treaty established research policy as a competence shared between the Union and the Member States.
Lissaboni lepingust tulenevalt on ELil ja liikmesriikidel teaduspoliitikas jagatud pädevus.
The Lisbon Treaty explicitly provides for solidarity between Member States, and yet has remained a dead letter in the current institutional framework.
Lissaboni lepingus selgesõnaliselt sätestatud liikmeriikide vaheline solidaarsus on praeguses institutsioonilises raamistikus jäänud pelgalt teooriaks.
The Lisbon Treaty explicitly states that the EU wants to achieve this by, inter alia, combating social exclusion, promoting economic and social progress for its citizens and guaranteeing the social rights set out in the 1961 European Social Charter, the 1989 European Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers and the 2000 EU Charter of Fundamental Rights.
Lissaboni lepingus on must valgel kirjas, et EL soovib selleni jõudmiseks muu hulgas ennetada sotsiaalset tõrjutust, edendada kodanike majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning kindlustada sotsiaalsed õigused, mis on sätestatud 1961. aasta Euroopa sotsiaalhartas, 1989. aasta ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ja 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
The Lisbon treaty explicitly states that the EU wants to achieve this by, inter alia, combating social exclusion, promoting economic and social progress for its citizens and guaranteeing the social rights set out in the 1961 European Social Charter, the 1989 European Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers and the 2000 EU Charter of Fundamental Rights.
Lissaboni lepingus on must valgel kirjas, et EL soovib selleni jõudmiseks muu hulgas vältida sotsiaalset tõrjutust, edendada kodanike majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning kindlustada sotsiaalsed õigused, mis on sätestatud 1961. aasta Euroopa sotsiaalhartas, 1989. aasta ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ja 2000. aasta põhiõiguste hartas.
The Lisbon Treaty further strengthens the links between citizenship and non-discrimination.
Lissaboni lepinguga on tugevdatud kodakondsuse ja mittediskrimineerimise vahelist seost veelgi.
The Lisbon Treaty gives a boost to the right of unrepresented EU citizens to enjoy protection by the consular and diplomatic authorities of other Member States, as it is enshrined as a clear individual right in Article 20(2)(c) TFEU and expounded in Article 23 TFEU.
Lissaboni lepinguga on tugevdatud kolmandas riigis oma riigi esinduseta ELi kodanike õigust saada kaitset teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt, nagu see on sätestatud isiku selge õigusena ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis c ja nagu seda on selgitatud sama aluslepingu artiklis 23.
The Lisbon Treaty gives new tools to better project European interests worldwide, which the EU must tap to the full.
Lissaboni lepinguga on kogu maailmas Euroopa huvide senisest paremaks esindamiseks antud uued vahendid, mida EL peab täiel määral kasutama.
The Lisbon Treaty gives the Committee additional scope to play fully its role as an intermediary between organised civil society and the decision-making bodies of the EU.
Lissaboni lepinguga laiendatakse komitee vastutusala, et ta saaks täielikult täita oma rolli organiseeritud kodanikuühiskonna ja ELi otsuseid tegevate organite vahendajana.
The Lisbon Treaty gives the EU a stronger role to play in multilateral environmental agreements and international environmental governance, which will be reflected in enhanced funding.
Lissaboni leping annab ELile mitmepoolsetes keskkonnalepetes ja rahvusvahelises keskkonnajuhtimises kaalukama rolli, millega kaasneb ulatuslikum rahastamine.
The Lisbon Treaty grants the EU competence both in the field of criminal procedure and substantive criminal law.
Lissaboni lepinguga sai EL endale kriminaalmenetluse ja kriminaalmateriaalõiguse alase pädevuse.
The Lisbon Treaty has added a legal basis in the area of public health for the adoption of measures setting high standards of quality and safety of medical products (Article 168(4)(c) TFEU).
Lissaboni lepinguga lisandus rahvatervise valdkonnas uus õiguslik alus meetmete vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse meditsiinitoodetele kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid (ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkt c).
The Lisbon Treaty has added territorial cohesion to the goals of economic and social cohesion.
Lissaboni lepingus on territoriaalne ühtekuuluvus lisatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide hulka.
The Lisbon Treaty has allowed the EU to strengthen the delivery of its foreign policy: co-operation with neighbouring countries can now be broadened to cover the full range of issues in an integrated and more effective manner.
Lissaboni leping on lubanud ELil tugevdada oma välispoliitika elluviimist: naaberriikidega tehtavat koostööd saab nüüd laiendada, et see hõlmaks integreeritult ja tõhusamalt suurt küsimusteringi.
The Lisbon Treaty has already opened the way to achieving a more participatory democracy in Europe.
Lissaboni lepinguga loodi juba võimalus saavutada Euroopas suurem osalusdemokraatia.
The Lisbon Treaty has considerably reinforced available tools to act in this regard (Articles 85, 86 and 325 of the Treaty on the Functioning of the European Union - TFEU).
Lissaboni lepinguga on oluliselt täiendatud vahendeid, mida selles valdkonnas kasutada saab (ELi toimimise lepingu artiklid 85, 86 ja 325).
The Lisbon Treaty has further formalised rights by making the Charter of Fundamental Rights legally binding.
Lissaboni lepinguga kinnitati õigused ametlikult, muutes põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks.
The Lisbon Treaty has given an additional instrument to the Commission that could help to change this unsatisfactory situation (Article 260(3) TFEU).
Lissaboni lepinguga anti komisjonile täiendav vahend, mille abil saab ebarahuldavat olukorda muuta (ELi toimimise lepingu artikli 260 lõige 3).
The Lisbon Treaty has introduced a new legal setting for the multiannual financial framework.
Lissaboni lepinguga on mitmeaastase finantsraamistiku jaoks loodud uus õiguslik raamistik.
The Lisbon Treaty has introduced several changes to how the principles of subsidiarity and proportionality should be applied.
Lissaboni lepinguga tehti mitmed muudatused, mis käsitlevad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist.
The Lisbon treaty has opened up new possibilities for the Committee in terms of developing structures for civil dialogue.
Lissaboni leping on avanud komiteele uued võimalused kodanikuühiskonna dialoogi tarbeks uute struktuuride loomiseks.
The Lisbon Treaty in particular strengthened the emphasis on climate action by making combating climate change an explicit part of the environmental objectives.
Lissaboni leping suurendas rõhuasetust kliimameetmetele, sätestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on selgelt üks keskkonnaeesmärke.