natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Universal service is a dynamic and flexible concept and has proven to be an effective safety net provision for those who could otherwise not buy essential services for themselves.
Universaalteenus on dünaamiline ja paindlik mõiste ning on osutunud tõhusaks sotsiaalse kindluse sätteks neile, kes ei saaks muidu endale olulisi teenuseid osta.
Universal service is not a mechanism whereby the roll-out of new technologies and services is financed by increasing the costs for all existing (telephone) users.
Universaalteenus ei ole mehhanism, mille kaudu uute tehnoloogiate ja teenuste turuletoomist rahastatakse kõigi olemasolevate (telefoni-) kasutajate kulude tõstmise teel.
Universal service means the permanent provision of a postal service of specified quality at all points in the territory of the EC Party and of the Signatory CARIFORUM States at affordable prices for all users.
„universaalteenus” – EÜ poole ja allakirjutanud CARIFORUMi riikide territooriumi igas punktis pidevalt osutatav kindlaksmääratud kvaliteediga ja kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga postiteenus;
Universal service of electricity supply should remain an option for Member States for small enterprises and there should be no obligation to provide electricity at cost-based prices.
Elektritarnimise universaalteenus peaks jääma liikmesriikide võimaluseks väikeste ettevõtete puhul ning ei tohiks kehtestada kohustust tarnida elektrit kulupõhiste hindadega.
Universal Service principles in e-communications.
elektroonilise side universaalteenuse põhimõte.
Universal service providers providing parcel delivery services may conclude multilateral and bilateral agreements on terminal rates and may set up other programmes to facilitate the interconnectivity of their delivery networks.
Postipakkide kättetoimetamise teenuseid pakkuvad universaalteenuse osutajad võivad sõlmida lõpphindade kohta mitme- ja kahepoolseid kokkuleppeid ning luua oma pakiveovõrkude omavahelise ühendatuse hõlbustamiseks muid programme.
Universal service providers providing parcel delivery services shall provide the national regulatory authority of the Member State in which they are established with the public list of tariffs applicable on 1 January of each calendar year for the delivery of postal items falling within the categories listed in the Annex.
Postipakkide kättetoimetamise teenuseid pakkuvad universaalteenuse osutajad esitavad asukohaliikmesriigi reguleerivale asutusele avaliku nimekirja, mis hõlmab lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate postisaadetiste kättetoimetamise suhtes iga kalendriaasta 1. jaanuaril kohaldatavaid tariife.
Universal service providers providing parcel delivery services shall provide the national regulatory authority with the terminal rates applicable on 1 January of each calendar year to postal items originating from other Member States.
Postipakkide kättetoimetamise teenuseid pakkuvad universaalteenuse osutajad esitavad riigi reguleerivale asutusele lõpphinnad, mida kohaldatakse iga kalendriaasta 1. jaanuaril muudest liikmesriikidest lähetatud postisaadetiste suhtes.
Universal service providers providing parcel delivery services should be required to provide such justification without delay.
Postipakkide kättetoimetamise teenuseid pakkuvad universaalteenuse osutajad peaksid olema kohustatud esitama sellise selgituse viivitamatult.
Universal service providers receiving an access request and providers requesting access shall negotiate in good faith.
Universaalteenuse osutajad, kellele esitatakse juurdepääsutaotlus, ja juurdepääsu taotlevad teenuseosutajad peavad läbirääkimisi heas usus.
Universal service providers referred to in paragraph 1 shall publish a reference offer.
Lõikes 1 osutatud universaalteenuse osutajad avaldavad standardpakkumise.
Universal service providers referred to in paragraph 1 shall upon request, and based on a reference offer, make an individual offer available to a parcel delivery service provider requesting access within the meaning of that paragraph at the latest one month after the receipt of the request.
Lõikes 1 osutatud universaalteenuse osutajad teevad taotluse korral ja standardpakkumise alusel hiljemalt üks kuu pärast taotluse laekumist kättesaadavaks individuaalse pakkumise postipakkide kättetoimetamise teenuse osutajale, kes taotleb juurdepääsu selle lõike tähenduses.
Universal service provides for a minimum set of rights and obligations, which as a general rule can be further developed at national level.
Universaalteenuste osutamise kohta on kehtestatud minimaalsed õigused ja kohustused, mida tavaliselt võib riigi tasandil edasi arendada.
universal service rules,
universaalteenuse eeskirjad,
Universal service standards
Universaalteenuste standardid
universal services;
universaalteenus;
universal: the exemption should apply throughout the European Economic Area;
kõikehõlmavus: erandit tuleb kohaldada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas;
Universality
Üldine kohaldatavus
Universality and differentiation based on national circumstances
Universaalsus ja riigi olukorrast lähtuv diferentseerimine
Universality principle
Kõikehõlmavuse põhimõte
Universally accessible tourist information, including in peripheral regions, is essential if the sector is to be competitive.
Sektori konkurentsivõime tagamiseks on vajalik kõigile, ka perifeersetele piirkondadele, kättesaadav turismiinfo.
Universally applicable standards (structural design, services provided, parking guidance systems) must be developed and introduced without delay in service stations and parking areas – not only on motorways.
Kiiresti tuleb koostada ja kasutusse võtta üldised siduvad normid puhke- ja parkimisalade jaoks (ehitusalane varustatus, teenuste pakkumine, parkimise suunamise süsteemid) ja seda mitte ainult kiirteedel olevate alade tarvis.
Universally applicable standards (structural design, services provided, parking guidance systems) must be developed and introduced without delay in service stations and parking areas – not only on motorways.
Kiiresti tuleb koostada ja kasutusse võtta üldised siduvad normid puhke- ja parkimisalade jaoks (ehitusalane varustatus, teenuste pakkumine, parkimise suunamise süsteemid) ja seda mitte ainult kiirteedel olevatele alade tarvis.
Universally available high-quality ECEC can close the gap in social development and numeracy and literacy achievement between children from socially advantaged and disadvantaged backgrounds, and so break the cycle of low achievement and disengagement that often leads to school drop-out and so to the transmission of poverty from one generation to the next.14
Üldkättesadav ja kvaliteetne VHH aitab vähendada sotsiaalselt halvemas ja paremas olukorras olevate laste vahelise sotsiaalse arengu ning arvutus- ja lugemisoskuse erinevusi ning lõhkuda halbade tulemuste ja kõrvalejäetuse ahela, mis põhjustab koolist väljalangemist ja seega ka vaesuse ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele14.
Universitaetscampus
Ülikoolilinnak
Universities alone cannot ensure economic growth and social progress.
Ülikoolid üksi ei suuda tagada majanduskasvu ja sotsiaalseid edusamme.
Universities also have to accept that research is no longer an isolated activity and that the emphasis is shifting from individual researchers to teams and global research networks.
Samuti peavad ülikoolid aktsepteerima, et teadusuuringud ei ole enam eraldiseisev tegevus ning et rõhuasetus on nihkumas üksikteadlastelt meeskonnatööle ja ülemaailmsetele teadusvõrgustikele.
Universities also need more diversity in their missions and outlook, with smarter specialisation across different fields.
Ülikoolid vajavad ka oma ülesannete ja väljavaadete mitmekesistamist ning arukamat spetsialiseerumist valdkonniti.
Universities and business, both sides keeping their independence and responsibilities, should jointly develop strategic innovation agendas.
Ülikoolid ja ettevõtted peaksid töötama üheskoos välja strateegilised innovatsioonikavad, säilitades samas mõlemad oma sõltumatuse ja ülesanded.
Universities and colleges have an important role to play within their own regions and in supporting the most disadvantaged regions through twinning and mentoring.
Ülikoolidel ja kõrgkoolidel on tähtis roll nende endi piirkondades ja kõige ebasoodsamate tingimustega piirkondade toetamisel mestimise ja juhendamise kaudu.
Universities and colleges should twin either with their own rural region or with some of the most disadvantaged, to provide leadership, technical and business support.
Ülikoolid ja kõrgkoolid peaksid mestima kas siis nende enda maapiirkonna või mõne kõige ebasoodsamate tingimustega piirkonnaga, et pakkuda abi juhtimisel ning tagada tehniline ja ettevõtlusalane toetus.
Universities and higher education establishments must participate actively as they are key institutions for progress towards the knowledge society.
Ülikoolid ja kõrgharidusasutused peavad aktiivselt osalema, kuna neil olulise tähtsusega roll edu saavutamisel teel teadmistepõhise ühiskonna poole.
Universities and higher education institutions must take responsibility and step up their efforts to develop a European dimension since they play a key role in the education, research and innovation knowledge triangle.
Ülikoolid ja kõrgharidusasutused peavad kandma vastutust ning arendama välja senisest palju tugevama Euroopa mõõtme, sest neile langeb võtmeroll hariduse-teadustegevuse-innovatsiooni teadmiste kolmnurgas.
Universities and other higher education institutions should have the freedom to differ, to innovate and to go beyond what is described in the agreed set of standards.
Ülikoolidel ja teistel kõrgematel õppeasutustel peaks olema vabadus üksteisest erineda, rakendada uuendusi ning minna kaugemale kokkulepitud standardites kirjeldatud nõuetest.
Universities and public research organisations perform more than 35% of all research undertaken in Europe.
Ülikoolid ja riiklikud teadusasutused teostavad rohkem kui 35% kõikidest Euroopas tehtavatest teadusuuringutest.
Universities and public research organisations should have a clear long term strategy for the management of Intellectual Property Rights (IPR);
Ülikoolidel ja avalik-õiguslikel teadusasutustel peaks olema selge pikaajaline strateegia intellektuaalomandi õiguste haldamiseks.
Universities and public research organisations should have clear long-term strategies for the management of Intellectual Property Rights (IPR).
Ülikoolidel ja avalik-õiguslikel teadusasutustel peaks olema selged pikaajalised strateegiad intellektuaalomandi õiguste haldamiseks.
Universities and quality of teaching must be improved as skills are essential.
Ülikoolide ja õpetamise kvaliteedi taset tuleb parandada, sest oskused on olulised.
Universities and research centres should analyse women's potential and needs, provide training and technology to support businesses run by women, and enhance women's work and life in the agricultural sector.
Ülikoolid ja teaduskeskused peaksid analüüsima naiste võimalusi ja vajadusi, pakkuma õppe- ja tehnoloogiavahendeid naiste juhitavate ettevõtete arengu toetamiseks ja parandama naiste töö- ja elukvaliteeti põllumajanduses.
Universities and research centres should be able to use the forum's findings.
Ülikoolid ja uurimiskeskused peaksid saama foorumi järeldusi kasutada.
Universities and research institutes;
Ülikoolidele ja uurimisinstituutidele
Universities and researchers can shed light on how children use the new media.
Ülikoolid ja teadusuuringud võivad valgustada uute meediate kasutamist laste poolt.
Universities and scientific research centres should be encouraged to produce studies on water-related issues, preservation of water resources and ways of increasing them through the development of new technologies.
Ülikoole ja teaduskeskuseid peaks innustama tegema uuringuid veega seotud küsimuste, veevarude säilitamise ja suurendamise vahendite kohta uute tehnoloogiate väljatöötamise abil.
Universities and scientific research centres should be encouraged to produce studies on water-related issues, preservation of water resources and ways of increasing them through the development of new technologies.
Ülikoole ja teaduskeskuseid peaks innustama tegema uuringuid veega seotud küsimuste, veevarude säilitamise ja suurendamise vahendite kohta, arendades uusi tehnoloogiaid.
Universities and technical institutes should integrate entrepreneurship as an important part of the curriculum, spread across different subjects, and require or encourage students to take entrepreneurship courses.
Ülikoolid ja tehnilised instituudid peaksid õppekava olulise osana erinevate ainete kaudu õppesse sisse viima ettevõtluse ning nõudma või julgustama üliõpilaste osavõttu ettevõtluskursustest.
Universities and VET providers prepare young people for working life.
Kõrgkoolid ning kutseharidus- ja -õppeasutused valmistavad noori ette tööeluks.
Universities are at the crossroads of two huge investment deficits in the knowledge sector:
Ülikoolid on teadmiste sektoris kahe tohutu investeerimisdefitsiidi ristumiskohal:
Universities are at the heart of the triangle.
Kõrgkoolid on selles kolmnurgas kõige tähtsamad.
Universities are calling for a fundamentally new type of arrangement (or “contract”) with society, whereby they are responsible and accountable for their programmes, staff and resources, while public authorities focus on the strategic orientation of the system as a whole.
Ülikoolidelt nõutakse täiesti uut tüüpi korraldust (või „lepingut“) suhetes ühiskonnaga, kus nad vastutavad oma programmide/õppekavade, personali ja vahendite eest ja annavad aru nende kasutamise kohta, kusjuures riigiasutused keskenduvad kogu süsteemi strateegilisele suunitlusele.
Universities are crucial in achieving the Lisbon goals
Lissaboni eesmärkide saavutamisel on keskne koht ülikoolidel
Universities are essential in all three.
Ülikoolidel on oluline roll kõigi kolme seisukohast.
Universities are key players in Europe’s future and for the successful transition to a knowledge-based economy and society.
Ülikoolidel on keskne osa Euroopa tuleviku kujundamisel ning edukal üleminekul teadmistepõhisele majandusele ja ühiskonnale.
Universities are not companies.
Ülikoolid ei ole ettevõtted.
Universities are the locus where education, research and innovation meet.
Nii haridus-, teadus- kui uuendustegevus koondub ülikoolidesse.
Universities are vital partners to that end.
Ülikoolid on selles keskse tähtsusega partnerid.
Universities can enhance civil society analytical skills and research capacities, as well as North-South and South-South networking.
Ülikoolid parandavad kodanikuühiskonna analüüsivõimet ja suutlikkust teadusuuringuid läbi viia ning koostöövõrgustikke Põhja-Lõuna ja Lõuna-Lõuna teljel.
Universities can teach people how to perform business tasks such as accountancy, Marketing and how to perform management procedures but  no one, not even professors in Universities, can teach people how to evaluate and take financial and personal risks that all too often defy any logical rational.
Ülikoolid saavad õpetada seda, kuidas teostada selliseid ärioperatsioone nagu raamatupidamine ja turustamine, ning kuidas korraldada juhtimist, kuid mitte keegi – isegi mitte ülikoolide professorid – ei saa õpetada, kuidas hinnata või võtta rahalisi ja isiklikke riske, mis liigagi sageli ei allu mingile loogikale.
Universities can teach people how to perform business tasks such as accountancy, marketing and how to perform management procedures but no one, not even professors in universities, can teach people how to evaluate and take financial and personal risks that all too often defy any logical rational.
Ülikoolid saavad õpetada seda, kuidas teostada selliseid ärioperatsioone nagu raamatupidamine ja turustamine, ning kuidas korraldada juhtimist, kuid mitte keegi – isegi mitte ülikoolide professorid – ei saa õpetada, kuidas hinnata või võtta rahalisi ja isiklikke riske, mis liigagi sageli ei allu mingile loogikale.
Universities do have a role in promoting and developing a more entrepreneurial attitude but lately, this has been extended to include training people to become Entrepreneurs.
Ülikoolidel on oma osa ettevõtlikuma lähenemise edendamisel ja arendamisel, kuid viimasel ajal on hakatud seda laiendama, eesmärgiga koolitada inimestest ettevõtjad.
Universities failing to undertake these changes - for want of drive, power to act or available resources – will create a growing handicap for themselves, their graduates and their countries.
Ülikoolid, kes nende muutustega kaasa ei lähe – motivatsiooni, tegutsemisvõimaluste või rahaliste vahendite puudumisel – kahjustavad üha enam iseend, oma lõpetajaid ja oma riike.
Universities for Europe
Ülikoolid Euroopa jaoks
Universities for Europe
„Ülikoolid Euroopa jaoks”
Universities for Europe (ECO-Lisbon Observatory)
Ülikoolid Euroopa jaoks (ECO - Lissaboni strateegia seireüksus)
Universities for Europe (own-initiative opinion)
Ülikoolid Euroopa jaoks (omaalgatuslik arvamus)
Universities for Europe (Request from Group I) (A-9) (ECO-Lisbon Observatory-TO BE DECIDED)
Ülikoolid Euroopa jaoks (A-9) (I rühma taotlus) (ECO – Lissaboni strateegia seireüksus - otsustamisel)
Universities for Europe.
„Ülikoolid Euroopa jaoks”.
Universities from Poland, Slovenia, the Czech Republic and the Baltic States have been particularly active in TEMPUS III and continue to be very engaged in TEMPUS IV.
Poola, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Balti riikide ülikoolid on osalenud väga aktiivselt programmis Tempus III ja jätkavad osalemist programmis Tempus IV.
Universities have a crucial role in creating and spreading knowledge.
Ülikoolidel on teadmiste kogumisel ja levitamisel keskne roll.
Universities have a key role to play in this process.
Ülikoolidel on selles protsessis võtmeroll.
Universities have a key role to play in this regard and new forms of cooperation between universities and research organisations with the world of enterprise, to address education – research – innovation ecosystems have to be developed and implemented.
Ülikoolidel on siin oluline roll ja selleks, et lahendada hariduse, teaduse ja innovatsiooni valdkonna probleeme, tuleb välja töötada ja rakendada uued koostöövormid ülikoolide ja teadusasutuste ning äriringkondade vahel.
Universities have an autonomous mission that serves the public interest.
Ülikoolidel on sõltumatu, avalikke huve teeniv ülesanne.
Universities have the potential to play a vital role in the Lisbon objective to equip Europe with the skills and competences necessary to succeed in a globalised, knowledge-based economy.
Ülikoolid võivad mängida otsustavat rolli Lissaboni eesmärgis anda Euroopale oskused ja pädevus, mida on vaja, et globaliseerunud, teadmistepõhises majanduses edukalt toime tulla.
Universities in particular, at the intersection of the European Research Area and the European Higher Education Area, face growing funding and organisational challenges.
Suurenevate rahastamise ja organisatsiooniliste väljakutsetega peavad toime tulema eelkõige ülikoolid, kes asuvad Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrghariduspiirkonna vahel.
Universities must also assume responsibility for lifelong learning.
Ka kõrgkoolid peavad võtma vastutuse elukestva õppe korraldamise eest.
Universities must also play a larger role in lifelong learning.
Ka ülikoolidel peab elukestvas õppes suurem roll olema.
Universities must therefore work to enhance their human potential, both qualitatively and quantitatively, by attracting, developing and keeping talent in the teaching/research career.
Ülikoolid peavad seepärast püüdlema inimpotentsiaali arendamise suunas, nii kvalitatiivselt kui kvantitatiivselt, selleks tuleb õpetamis-/teadustegevusse kaasa haarata andekaid inimesi, neid arendada ja hoida.
Universities need to be in a position to attract the best academics and researchers, to recruit them by flexible, open and transparent procedures, to guarantee principal investigators/team-leaders full research independence and to provide staff with attractive career prospects17.
Ülikoolid peavad olema olukorras, kus nad suudavad tõmmata ligi parimaid õppejõude ja teadlasi, värvata neid tööle paindliku, avatud ja läbipaistva korra alusel, tagada peamistele uurijatele/uurimisrühmade juhtidele täielik teaduslik sõltumatus ja pakkuda töötajatele paeluvaid karjääriväljavaateid.17
Universities need to develop an open attitude to society's needs, and must include outreach to other stakeholders.
Ülikoolid peavad arendama avatud suhtumist ühiskonna vajadustesse ning tegema koostööd ka teiste sidusrühmadega.
Universities need to develop policies for the professional management of intellectual property.
Ülikoolid peavad välja töötama strateegia intellektuaalse omandi professionaalseks haldamiseks.
Universities need to reach out to SMEs.
Ülikoolid peaksid VKEdega kontakte looma.
Universities now operate in a global market for higher education and research.
Kõrgharidus ja teadustegevus on praeguseks muutunud globaalseks turuks.
Universities of the EHEA seeking a quality seal in a given discipline still tend to turn to US agencies like ABET18or AACSB19.
Euroopa kõrgharidusruumi ülikoolid, kes taotlevad mingi kindla õppeaine kvaliteedimärki, pöörduvad endiselt enamasti USA asutuste, nagu ABETi18 või AACSB19 poole.
Universities operate at the heart of the knowledge triangle: education, research and innovation.
Kõrgkoolid tegutsevad haridusest, teadusuuringutest ja innovatsioonist moodustuva teadmiste kolmnurga keskel.
Universities or large enterprises loaning personnel would receive compensation for sending personnel to work in an SME (host SME).
Oma töötajaid laenutavad ülikoolid või suurettevõtted peaksid selle eest kompensatsiooni saama, et nad oma töötajad VKEsse (vastuvõtvasse VKEsse) tööle saadavad.
Universities perform poorly in worldwide rankings and are characterized by low international competitiveness and weak governance.
Ülikoolid asuvad ülemaailmses paremusjärjestuses halval positsioonil ning neid iseloomustavad nõrk rahvusvaheline konkurentsivõime ja puudulik valitsemine.
Universities should be able to reconfigure their teaching and research agendas to seize the opportunities offered by new developments in existing fields and by new emerging lines of scientific inquiry.
Ülikoolid peaksid suutma oma õppe- ja teadustöökavad ümber korraldada, et haarata kinni võimalustest, mida pakuvad uued arengusuunad olemasolevates valdkondades ja uued, alles väljakujunevad teadusliku uurimistegevuse suunad.
Universities should be encouraged to develop an accreditation strategy.
Ülikoole tuleks ergutada välja arendama akrediteerimisstrateegiaid.
Universities should be responsible for:
Ülikoolid peaksid vastutama:
Universities should ensure interdiscipinarity; monodisciplinary solutions are rarely the answer to real world problems;
Ülikoolid peaksid tagama interdistsiplinaarsuse; monodistsiplinaarsed lahendused ei sobi enamasti reaalmaailma probleemide lahendamiseks.
Universities should equip students with strong language skills regardless of their fields of specialisation.
Ülikoolides tuleks üliõpilastele võimaldada keeleoskuse kõrge tase sõltumata nende spetsialiseerumisest.
Universities should integrate entrepreneurship in different subjects of their study programmes, as it may add value to all degree courses.
Ülikoolid peaksid ettevõtluse lülitama oma õppeprogrammide erinevatesse ainetesse, sest see lisab väärtust kogu kraadiõppele.
Universities should involve entrepreneurs and business people into the teaching of entrepreneurship, for example via the establishment of visiting professorships to outstanding entrepreneurs;
Ülikooli ettevõtluskoolitusse tuleks kaasata ettevõtjaid ja muid äriringkondade inimesi, nt pakkuda silmapaistvatele ettevõtjatele võimalust töötada ülikoolis külalisprofessorina.
Universities should involve entrepreneurs and business people into the teaching of entrepreneurship.
Ülikooli ettevõtluskoolitusse tuleks kaasata ettevõtjaid ja muid äriringkondade inimesi.
Universities should manage their accreditation and consider which type of accreditation serves best their particular interests.
Ülikoolid peaksid ise korraldama oma akrediteerimist ning järele kaaluma, milline akrediteerimistüüp on kõige enam kooskõlas nende huvidega.