natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The energy recovery of residual waste is an essential complement to the recycling procedures for biodegradable waste and ensures that none of the energy it contains is wasted.
Jäätmejääkide energia kasutamine on vajalik lisand biolagunevate jäätmete ringlussevõtmise skeemidele, tagades selle, et miski neis sisalduvast energiast ei läheks kaotsi.
The energy requirement at –20 °C is 2.5 times the value specified for –30°C.
Nõutav energia temperatuuril –20 °C on 2,5 korda suurem temperatuuri –30 °C kohta täpsustatud energiast.
The energy requirements of most large process industries, where heat is usually applied extensively, directly affect their competitiveness; cooling is essential in much of the food processing, distribution and retail and storage chain, whilst the cost and efficiency of domestic heating and cooling are of concern to all.
Enamiku tavaliselt ulatuslikult soojusenergiat kasutavate suurte töötleva tööstuse harude energiavajadused mõjutavad otseselt nende konkurentsivõimet; jahutus on hädavajalik suures osas toiduainete töötlemis-, tarnimis-, jaemüügi- ja ladustamisahelas, samas kui kodumajapidamiste kütmise ja jahutuse kulu ja tõhusus on olulised kõikide inimeste jaoks.
The Energy Roadmap 2050 foresees that the share of renewables will increase in the longer term.
Energia tegevuskavas aastani 2050 nähakse ette, et pikas perspektiivis taastuvenergia osakaal suureneb veelgi.
The Energy Roadmap 2050 makes it clear that CCS could have a very significant role to play and yet the medium to long-term strategic decisions surrounding it containing numerous economic, social political and technical uncertainties.
Energiategevuskavas 2050. aastani kinnitatakse, et süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel võib olla äärmiselt oluline roll, ent sellega seonduvad keskpika ja pika perspektiivi strateegilised otsused sisaldavad suurt majanduslikku, sotsiaal-poliitilist ja tehnilist ebakindlust.
The Energy Roadmap 2050 shows that decarbonisation is feasible.
Energia tegevuskava aastani 2050 näitab, et CO2-heite vähendamine on teostatav.
The Energy Roadmap 20505 builds on the single energy market6, the implementation of the energy infrastructure package and climate objectives as outlined in the 2050 low carbon economy roadmap7.
Energia tegevuskava aastani 20505 tugineb ühtsele energiaturule,6 energiataristupaketile ja 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kavas esitatud kliimaeesmärkidele7.
the energy savings achieved;
saavutatud energiasääst;
The energy savings are estimated to represent 100 billion euro per year in 2020, equivalent to 465 euro per household.
Energiasäästu kaudu saavutatav kokkuhoid peaks 2020. aastaks olema hinnanguliselt 100 miljardit eurot aastas ehk 465 eurot kodumajapidamise kohta.
the energy savings from accompanying taxation policy instruments, including fiscal incentives or payment to a fund, shall be accounted separately.
eraldi arvestatakse kaasnevatest maksustamispoliitika vahenditest, sealhulgas maksusoodustustest või fondi sissemaksest, saadud energiasääst.
The energy savings obligation (Option B4) is a key to increase the uptake of energy efficiency measures and support the development of energy services market.
Energiasäästukohustus (meede B4) on energiatõhususe meetmete kasutuselevõtu suurendamiseks ja energiateenuste turu arendamise toetamiseks võtmetähtsusega.
The energy savings obligation in Article 7 of the Directive often translates in practice into many small scale energy saving measures, in particular related to the renovation of buildings.
Direktiivi artikli 7 kohane energiasäästukohustus sisaldab praktikas sageli palju väiksemaid energia säästmise meetmeid, eelkõige seoses hoonete renoveerimisega.
the energy savings that are achieved or are to be achieved are determined in a transparent manner;
energiasääst, mis saavutatakse või mis tuleb saavutada, tuleb teha kindlaks läbipaistval viisil;
The energy savings that can be achieved by using interoperable and technically standardised equipment should also be assessed, in line with the objectives of Directive 2005/32/EC5.
Samas tuleks hinnata energiasäästu, mida on võimalik saavutada koostalitlevate, ühtsetele tehnilistele nõuetele vastavate seadmete kasutuse abil, nagu on sedastatud direktiivis 2007/32/EÜ.
The energy sector continues to face problems, with no progress having been made on decommissioning the Kosovo A power plant or refurbishing Kosovo B, and very little progress made on renewable energy.
Energiasektoris on endiselt probleeme, kus ei Kosovo A elektrijaama tegevuse lõpetamise ega Kosovo B elektrijaama moderniseerimisega seoses pole edu saavutatud ning taastuvenergia kasutuselevõtt on olnud suures osas edutu.
The energy sector has been highly centralised and roles have been clearly divided.
Energiasektor on olnud väga tsentraliseeritud ja rollid on olnud selgelt jagatud.
The energy sector has been highly centralised and the roles have been clearly divided.
Energiasektor on olnud väga tsentraliseeritud ja rollid on olnud selgelt jagatud.
The Energy Sector Inquiry has focused on identifying areas where competition is not yet functioning well and those areas which need to be addressed the most rapidly in order for liberalisation to bear fruit.
Energiasektori uurimine keskendus selliste valdkondade tuvastamisele, kus konkurents ei toimi veel hästi või kus tuleb kiiresti tegutseda, et liberaliseerimine saaks vilja hakata kandma.
The energy sector is also seen as one with the greatest potential for improving the country’s competitiveness.
Energeetikasektorit peetakse riigi konkurentsivõime parandamise seisukohast eriti suure potentsiaaliga sektoriks.
The energy sector is dominated by a few state-owned enterprises with low productivity and still to be unbundled.
Energeetikasektoris domineerib väike arv riigile kuuluvaid ettevõtteid, mille tootlikkus on väike ja mis tuleb veel lahti siduda.
The energy sector is dominated by a few state-owned enterprises with low productivity and which still have a quasi-monopoly position in the market.
Energeetikasektoris domineerib väike arv riigile kuuluvaid ettevõtteid, mille tootlikkus on väike ja mis on turul ikka veel monopolilähedases seisundis.
The energy sector must remain at the forefront of protecting data security as well as privacy and data protection of all consumers.
Energiasektor peab ka edaspidi tagama nii andmete turvalisuse kui ka privaatsuse ja tarbijate andmete kõrgetasemelise kaitse.
The energy sector produces the lion's share of man-made greenhouse gas emissions.
Energeetikasektor annab lõviosa kasvuhoonegaaside inimtegevusega seotud heitest.
The energy sector should be reformed and pension and tax administration reforms to be further implemented in order to lower the risks it poses to public finances.
Energiasektorit tuleks reformida ning pensioni- ja maksuameti reforme tuleks edasi rakendada, et vähendada riske riigi rahandusele.
The energy security of the EU and partners is closely linked and the EaP Energy Security platform should concentrate on measures of mutual interest:
ELi ja partnerriikide energiavarustuse kindlus on omavahel tihedalt seotud ning idapartnerluse energiavarustuse kindluse platvorm peaks keskenduma vastastikust huvi pakkuvatele meetmetele.
THE ENERGY SERVICES DIRECTIVE - IMPLEMENTATION TO DATE
ENERGIATEENUSTE DIREKTIIV – SENINE RAKENDAMINE
The Energy Services Directive is challenging, but potentially very rewarding for Member States.
Energiateenuste direktiiv tekitab liikmesriikidele küll probleeme, kuid võib tuua ka palju tulu.
The Energy Services Directive1, which requires Member States to submit National Energy Efficiency Action Plans, should realise part of the EU's energy efficiency potential and make important contributions to the security of energy supply, competitiveness and sustainable development.
Energiateenuste direktiiviga,1 milles nõutakse, et liikmesriigid esitaksid riiklikud energiatõhususe tegevuskavad, tuleks tagada ELi energiatõhususe potentsiaali osaline kasutamine ning oluline panus energiavarustuskindluse, konkurentsivõime ja säästva arengu saavutamiseks.
The Energy Services Directive1, which requires Member States to submit National Energy Efficiency Action Plans, should realise part of the EU's energy efficiency potential and make important contributions to the security of energy supply, competitiveness and sustainable development.
Energiateenuste direktiiviga1, milles nõutakse, et liikmesriigid esitaksid riiklikud energiatõhususe tegevuskavad, tuleks tagada ELi energiatõhususe potentsiaali osaline kasutamine ning oluline panus energiavarustuskindluse, konkurentsivõime ja säästva arengu saavutamiseks.
The Energy Services Directive11 includes provisions that may support the development of micro-cogeneration, for example by the promotion of advanced metering12.
Energiateenuste direktiivis11 on sätteid, millega võidakse toetada mikrokoostootmist, näiteks täiustatud mõõtmise edendamise kohta12.
The Energy Services Directive16 requires Member States to ensure that competitively-priced meters reflect actual energy consumption.
Energiateenuste direktiivi16 kohaselt tuleb liikmesriikidel tagada, et konkurentsivõimeliste hindadega individuaalsed arvestid näitaksid tegelikku energiatarbimist.
The energy situation in Italy has been the focus of attention and studies, including by the CNEL, which has set up a round table bringing together the social partners, the main national operators and respected experts in the field.
Itaalia energeetika olukord on olnud ja on ka praegu muuhulgas Itaalia majandus- ja töönõukogu (CNEL) tähelepanu ja uuringute keskmes. CNEL korraldas ümarlaua, kus osalesid lisaks sotsiaalpartneritele ka tähtsamad riiklikud operaatorid ja kõnealuse valdkonna tunnustatud eksperdid.
The energy situation in the Southern Mediterranean calls for special ambition.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata Vahemere lõunakalda riikide energiaolukorrale.
the energy source from which the energy was produced and the starting and ending dates of its production;
energiaallikas, mille abil energia toodeti, ning tootmise algus- ja lõppkuupäev;
The energy sources and consumption patterns of Europe's industries, transport, buildings, towns and cities are largely unsustainable, leading to significant environmental and climate change impacts.
Energiaallikad ja tarbimisharjumused Euroopa tööstustes, transpordis, ehitustel ja linnades ei ole peaaegu üldse säästlikud ning mõjutavad märkimisväärselt keskkonda ja kliimamuutusi.
The Energy Star programme owned by the US Environmental Protection Agency (USEPA) and managed by the European Commission for the EC and for the EEA is therefore the natural platform for measures aiming at improving the energy efficiency of office equipment through labelling.
Seetõttu on Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuri (USEPA) Energy Stari programm, mida EÜ ja EMP nimel haldab Euroopa Komisjon, loomulik platvorm meetmetele, mille eesmärk on parandada kontoriseadmete energiatõhusust märgistamise kaudu.
The Energy Star programme owned by the US Environmental Protection Agency (USEPA) and managed by the European Commission for the EU and for the EEA is therefore the natural platform for measures aiming at improving the energy efficiency of office equipment through labelling.
Seetõttu on Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuri (USEPA) Energy Stari programm, mida EÜ ja EMP nimel haldab Euroopa Komisjon, loomulik platvorm meetmetele, mille eesmärk on parandada kontoriseadmete energiatõhusust märgistamise kaudu.
The Energy Star programme provides a framework for coordinating action to improve the energy efficiency of office equipment with the USA, Japan and other key market players.
Energy Stari programmi raames on võimalik kooskõlastada kontoriseadmete energiatõhususe parandamiseks võetud meetmeid USA, Jaapani ja teiste olulisemate turul tegutsejatega.
The Energy Star programme shall be coordinated, as appropriate, with other European Union labelling or quality certification arrangements as well as with schemes such as, in particular, the European Union Ecolabel award scheme, established by Regulation (EC) No 66/2010, the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products, established by Directive 2010/30/EC and measures implementing Directive 2009/125/EC.
Energy Star’i programm kooskõlastatakse vajaduse korral Euroopa Liidu teiste märgistus- ja kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega ning selliste süsteemidega nagu on eelkõige määrusega (EÜ) nr 66/2010 kehtestatud Euroopa Liidu ökomärgise andmise süsteem, direktiiviga 2010/30/EL kehtestatud energiamõjuga toodete energia ja muude ressursside tarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses ning direktiivi 2009/125/EÜ rakendusmeetmed.
The Energy Star Regulation also obliges EU institutions and Member State authorities to purchase office equipment meeting specific levels of energy efficiency.
Energy Stari määruses kohustatakse ELi institutsioone ja liikmesriikide asutusi lisaks ostma konkreetse energiatõhususe tasemega kontoriseadmeid.
The Energy Star Regulation for office equipment obliges EU institutions and Member States to purchase office equipment to specific levels of energy efficiency.
Kontoriseadmeid käsitlev Energy Star'i määrus kohustab ELi institutsioone ja liikmesriike ostma teatava energiatõhususe näitajaga kontoriseadmeid.
The Energy Statistics System has been developed in response to the needs arising from this policy.
Selle poliitikavaldkonna vajadustele vastamiseks on välja töötatud energiastatistika süsteem.
The energy strategy will be setting the framework for European energy policy between now and 2020, in line with the recently presented Europe 2020 Strategy.
Energiastrateegia loob raamistiku ELi energiapoliitikale 2020. aastani kooskõlas hiljuti esitletud 2020. aasta strateegiaga.
the energy supply available in their area, and
energiavarustusvõimaluste kohta vastavas piirkonnas, ning
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix
"Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia”
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix
“Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia”
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix
“Euroopa Liidu energiavarustus: energialiikide optimeerimisstrateegia”
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix
”Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia”
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix (exploratory opinion)
Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia (ettevalmistav arvamus)
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix - OJ C 318, 23.12.2006, p. 185-194
The energy supply of the EU: a strategy for an optimal energy mix - OJ C 318, 23.12.2006, p.
The energy system and its organisation evolved over centuries if not millenaries using different fuels and distribution systems.
Energiasüsteem koos selle korraldusega on välja arenenud sajandite, kui mitte aastatuhandete jooksul mitmesuguste kütuste ja jaotussüsteemide kasutamise teel.
The energy system is characterised by a large proportion of long-term fixed costs that need to be recovered over several decades.
Energiasüsteemi iseloomustab selliste pikaajaliste püsikulude suur osakaal, mille tasuvusaeg on mitukümmend aastat.
The energy tax directive foresees that under certain conditions taxation can be fully or partially replaced, in particular for energy intensive companies, by some other instrument, including tradable permit schemes.
Energia maksustamise direktiivis on sätestatud, et teatud tingimustel, eriti energiamahukate ettevõtete puhul, võib maksustamise asemel täielikult või osaliselt rakendada kaubeldavate lubade süsteemi või mõnd muud vahendit.
The Energy Taxation Directive makes it possible for Member States to grant tax reductions/exemptions in favour of biofuels, under certain conditions.
Energia maksustamise direktiiv võimaldab liikmesriikidel teatavatel tingimustel vähendada makse/teha maksuvabastusi biokütuste suhtes.
The energy technology innovation process also has structural weaknesses, such as long lead times for new technologies to mass market, locked-in infrastructure investments, diverse market incentives and network connection challenges, etc. Furthermore, the market take-up of new energy technologies is additionally hampered by the nature of the technologies themselves.
Energiatehnoloogia innovatsiooniprotsessil on ka struktuurilisi nõrkusi, nagu uue tehnoloogia aeglane jõudmine massiturule, juba tehtud suured investeeringud infrastruktuuri, erinevad turusoodustused, raskused võrkude ühendamisel jne. Uue energiatehnoloogia sisenemist turule takistab ka selle tehnoloogia enda omapära.
The energy technology innovation process demonstrates structural weaknesses that can only be overcome by concerted action, simultaneously on many different fronts.
Energiatehnoloogilise innovatsiooni praegune seis näitab struktuurilisi nõrkusi, mida saab ületada üksnes üheaegselt mitmes erinevas valdkonnas võetavate kooskõlastatud meetmetega.
The energy transformation sector uses around one-third of all primary energy.
Energia muundamise sektor kasutab ühe kolmandiku kogu primaarenergiast.
The energy transformation sector, dominated by electricity generation, uses around one-third of all primary energy.
Energia muundamissektor eesotsas elektritootmisega kasutab ligikaudu kolmandiku kogu primaarenergiast.
The energy transition involves movement, change and, inevitably, a certain amount of friction.
Energiasüsteemi ümberkujundamine põhjustab liikumist, muutusi ja vältimatult teatud määral vastuolusid.
The energy transition requires strategic planning.
Energiaga seotud üleminek nõuab strateegilist planeerimist.
The energy transition will involve changes, technological and otherwise.
Energiaalane üleminek tähendab tehnoloogilisi muudatusi ja ümberkorraldusi.
The energy transition will lead to changes in many sectors and therefore requires a closer involvement of the social partners.
Energiasektoris toimuv üleminek toob kaasa muutused paljudes sektorites ja nõuab seepärast sotsiaalpartnerite suuremat kaasamist.
The energy transmission infrastructure (including an interconnected off-shore grid) has Trans-European, regional or at least cross-border nature or impacts.
Energiaülekande infrastruktuuril (sh ühendatud avamerevõrgul) on üleeuroopaline, piirkondlik või vähemalt riigiülene iseloom ja mõju.
The Energy Union - the 2030 climate and energy framework, presented by Maroš Šefčovič, vice-president of the European Commission responsible for energy (in connection with exploratory opinion TEN/562)
Energialiit — 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika, esitleb Maroš Šefčovič, Euroopa Komisjoni asepresident, kes vastutab energialiidu küsimuste eest (seoses ettevalmistava arvamusega TEN/562)
The Energy Union also needs an integrated governance and monitoring process, to make sure that energy-related actions at European, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives.
Energialiidu juhtimine ja järelevalve peab olema integreeritud, et energiaga seotud meetmed Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil aitaksid kaasa energialiidu eesmärkide saavutamisele.
The Energy Union and the Energy and Climate Policy Framework for 2030 establish ambitious Union commitments to reduce greenhouse gas emissions further (by at least 40 % by 2030, as compared with 1990), to increase the proportion of renewable energy consumed (by at least 27 %) and to make energy savings of at least 27 %, reviewing this level having in mind an Union level of 30 %0, and to improve Europe’s energy security, competitiveness and sustainability.
Liit on võtnud energialiidu ning aastani 2030 seatud energia- ja kliimapoliitika raamistikuga ambitsioonika kohustuse vähendada veelgi kasvuhoonegaaside heitkoguseid (2030. aastaks vähemalt 40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes), suurendada tarbitava taastuvenergia osakaalu (vähemalt 27 %), saavutada vähemalt 27 % suurune energiasääst – seejuures kaaluda selle suurendamist liidu tasandil 30 protsendini0 – ning suurendada Euroopa energiajulgeolekut, konkurentsivõimet ja säästlikkust.
The Energy Union builds on this strategy.
Energialiit on kõnealuse strateegia edasiarendus.
The energy union framework strategy and its roadmap set the framework for taking this work forward every two years, starting in 2016.3
Energialiidu strateegilise raamistiku ja selle tegevuskavaga luuakse raamistik selle töö edendamiseks iga kahe aasta tagant, alates 2016. aastast3.
The Energy Union Framework Strategy18 further emphasised the energy efficiency first principle and the need to fully implement existing Union energy legislation.
Energialiidu raamstrateegias18 on peale selle rõhutatud energiatõhususe suurendamise põhimõtet ja vajadust täielikult rakendada liidus kehtivaid energiavaldkonna õigusakte.
The Energy Union framework strategy2 contributes to this goal.
Energialiidu raamstrateegia2 aitab seda eesmärki täita.
The Energy Union in fifteen action points
15 meedet energialiidu loomiseks
The Energy Union is not an inward-looking project.
Energialiit ei ole sissepoole suunatud projekt.
The Energy Union is still far from complete.
Energialiit ei ole kaugeltki valmis.
The Energy Union must serve to develop these activities, including through EIB financing.
Energialiit peab aitama kaasa nende tegevuste arendamisele, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendite abil.
The Energy Union needs a reliable and transparent governance process, anchored in legislation, to make sure that energy-related actions at European, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives.
Energialiidu juhtimise protsess peab olema usaldusväärne ja läbipaistev ning rajanema õigusnormidel; sellega tagatakse, et energiaga seotud meetmed Euroopa, piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil aitavad kaasa energialiidu eesmärkide saavutamisele.
The Energy Union priority, with all its dimensions, provides a broader framework within which the EU can provide the right enabling environment for the energy transition.
Energialiidu esmatähtis eesmärk koos kõigi oma mõõtmetega loob laiema raamistiku, mis võimaldab ELil pakkuda soodsat keskkonda energiasüsteemi ümberkujundamiseks.
The Energy Union promotes energy cooperation and integration to achieve those objectives.
Energialiit edendab nende eesmärkide saavutamiseks energiaalast koostööd ja integratsiooni.
The Energy Union strategic framework
Energialiidu strateegiline raamistik
The Energy Union strategic framework
„Energialiidu strateegiline raamistik”
The Energy Union Strategy (COM (2015)80) indicates that: "an important element in ensuring energy (and in particular gas) security is full compliance of agreements related to the buying of energy from third countries with EU law".
Energialiidu strateegias (COM(2015) 80) on märgitud, et „[e]nergiajulgeoleku (ja eriti gaasivarustuse kindluse) tagamiseks on oluline, et energia ostmiseks kolmandate riikidega sõlmitud lepingud vastavad täielikult ELi õigusaktidele.”
The Energy Union Strategy and other sector-specific initiatives
Energialiidu strateegia ja muud sektoripõhised algatused
The Energy Union Strategy foresees in its Action Plan a number of actions to increase the energy security of the EU.
Energialiidu strateegia tegevuskava sisaldab arvukalt meetmeid ELi energiajulgeoleku suurendamiseks.
The Energy Union strategy has five mutually-reinforcing and closely interrelated dimensions designed to bring greater energy security, sustainability and competitiveness:
Energialiidul on järgmised viis omavahel tihedalt seotud ja üksteist vastastikku toetavat mõõdet, mille eesmärk on energiajulgeoleku, säästvuse ja konkurentsivõime suurendamine:
The Energy Union — the 2030 climate and energy framework, presented by Maroš Šefčovič, vice-president of the European Commission responsible for energy (in connection with exploratory opinion TEN/562)
Energialiit — 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika, esitleb Maroš Šefčovič, Euroopa Komisjoni asepresident, kes vastutab energialiidu küsimuste eest (seoses ettevalmistava arvamusega TEN/562)