natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The crisis has aggravated economic and social problems and disadvantaged young people in comparison to their parents, with the breakdown of the "social lift" and the rise of individualism.
Kriisid on süvendanud majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ja nõrgendanud noorte põlvkonna olukorda võrreldes nende vanemate põlvkonnaga, peatades „kõrgemasse ühiskonnakihti viiva lifti” ja suurendades individualismi.
The crisis has aggravated poverty in its multiple aspects, for instance housing exclusion.
Kriis on süvendanud vaesuse mitmeid aspekte, näiteks eluaseme kättesaadavusega seotud tõrjutust.
The crisis has aggravated the risk for the low-skilled and non-EU migrants."
Kriisi ajal on suurenenud vähekvalifitseeritud töötajate ja väljastpoolt ELi pärit sisserändajate tööta jäämise oht.”
The crisis has already made itself felt through reduced foreign direct investment in infrastructure and goods manufacturing, and decreasing migrant remittances.
Kriisi tagajajärjed on juba endast tunda andnud välismaiste otseinvesteeringute vähenemise kaudu nii infrastruktuuridesse kui kaupade tootmisesse, samuti emigreerunute rahaülekannete vähenemise kaudu.
The crisis has also affected progress towards the Europe 2020 headline targets.
Kriis on mõjutanud ka strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide suunas tehtavaid edusamme.
The crisis has also highlighted growing inequalities in the distribution of wealth and of income.
Kriis on juhtinud tähelepanu ka kasvavale ebavõrdsusele rikkuse ja sissetuleku jagunemises.
The crisis has also led to cuts in advertising budgets, which has a negative impact on the volume of work available for printing companies.
Samuti avaldab reklaamieelarvete vähenemine negatiivset mõju nende tegevusmahule.
The crisis has also made the task of securing future economic growth much more difficult.
Kriis raskendab ka tulevase majanduskasvu tagamist.
The crisis has also resulted in a brain drain directed to the Far East and South America, where markets are more flourishing and where the crisis had less dramatic effects.
Samuti on kriisi tõttu toimunud ajude äravool Kaug-Idasse ja Lõuna-Ameerikasse, kus turud on elujõulisemad ja kus kriisi mõju on olnud vähem tuntav.
The crisis has also shown how hard it is to implement truly integrated policies.
Kriisis selgus ka, kui raske on rakendada tõeliselt integreeritud meetmeid.
The crisis has amplified a growing divergence across and often within Member States.
Kriis võimendas kasvavaid lõhesid liikmesriikide vahel ja sageli ka nende sees.
The crisis has amplified divergences across and within Member States
Kriis on võimendanud erinevusi liikmesriikide vahel ja sees
The crisis has been a huge shock for millions of citizens and it has exposed some fundamental weaknesses of our economy.
Kriis on olnud suureks šokiks miljonitele kodanikele ja näidanud meie majandussüsteemi olulisi puudujääke.
The crisis has brought high unemployment and in combination with the austerity cuts in public social expenditure, has added from 2009 to 2011 an extra 5.9 million to the 113.8 million people at risk of poverty and social exclusion in the EU (24.2% of the population)13.
Kriis on põhjustanud kõrge töötuse taseme ja kombineerituna kokkuhoiust tingitud kärbetega avaliku sektori sotisaalkuludes on ELis seetõttu aastatel 2009–2011 lisandunud veel 5,9 miljonit inimest neile 113,8 miljonile, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus (24,2 % elanikkonnast)13.
The crisis has brought high unemployment and in combination with the austerity cuts in public social expenditure, has added from 2009 to 2011 an extra 5.9 million to the 113.8 million people at risk of poverty and social exclusion in the EU (24.2% of the population)14.
Kriis on põhjustanud kõrge töötuse taseme ja kombineerituna kokkuhoiust tingitud kärbetega avaliku sektori sotisaalkuludes on ELis seetõttu aastatel 2009–2011 lisandunud veel 5,9 miljonit inimest neile 113,8 miljonile, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus (24,2 % elanikkonnast)14.
The crisis has brought home to us that our economies are interconnected and that our futures are intertwined.
Kriis on selgesti näidanud, et meie riikide majandused on omavahel põimunud ja tulevik seotud.
The crisis has brought into relief the weaknesses of the present EU arrangements which place too much emphasis on prevention and management of crises concerning individual firms and too little on risks affecting the stability of the financial system as a whole.
Kriis on toonud esile ELis kehtiva sellise korra nõrkused, mille puhul pööratakse liiga palju tähelepanu üksikute äriühingutega seotud kriiside vältimisele ja juhtimisele ning tegeletakse liiga vähe kogu finantssüsteemi üldist stabiilsust ähvardavate ohtudega.
The crisis has clearly demonstrated the urgency for euro area Member States to make rapid progress on the EMU@10 reform agenda: broadening and deepening macroeconomic surveillance.
Kriisi tulemusel on saanud selgeks, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid peavad tegema kiireid edusamme seoses EMU@10 reformikavaga: laiendama ja süvendama makromajanduslikku järelevalvet.
The crisis has demonstrated that a robust framework for crisis management is a necessary complement to the instruments for surveillance, prevention and adjustment discussed above.
Kriis on näidanud, et eespool nimetatud ennetamis-, kohandamis- ja järelevalvevahendeid on vaja täiendada kriisijuhtimise tugeva raamistikuga.
The crisis has demonstrated that the insolvency of an entity affiliated to a group can rapidly impact the solvency of the whole group and, thus, even have its own systemic implications.
Kriis on näidanud, et gruppi kuuluva üksuse maksejõuetus võib kiiresti mõjutada kogu grupi maksevõimet ning seega tuua kaasa isegi omaenda süsteemseid tagajärgi.
the crisis has demonstrated that unduly short-term planning goals and evaluation criteria can lead to undesirable outcomes and even crisis;
kriis on näidanud, et liiga lühiajalised planeerimiseesmärgid ja hindamiskriteeriumid võivad viia ebasoovitavate tulemuste ja isegi kriisini;
The crisis has demonstrated the need for effective social protection systems.
Kriis on näidanud vajadust tulemuslike sotsiaalkindlustussüsteemide järele.
The crisis has demonstrated the need to move in this direction without delay, going well beyond what has already been done, through appropriate reforms, as called for by the Laroisière report and the Commission's proposals.
Kriis on näidanud, et selles suunas tuleb viivitamata liikuda ning minna tuleb senisest kaugemale, viies läbi vajalikke reforme, nagu soovitati ka de Larosière´i aruandes ja komisjoni ettepanekutes.
The crisis has demonstrated the need to move in this direction without delay, going well beyond what has already been done, through appropriate reforms, as called for by the Larosière report and the Commission's proposals.
Kriis on näidanud, et selles suunas tuleb viivitamata liikuda ning minna tuleb senisest kaugemale, viies läbi vajalikke reforme, nagu soovitati ka de Larosière´i aruandes ja komisjoni ettepanekutes.
The crisis has disproportionately hit those who were already vulnerable and has created new categories of people at risk of poverty.
Kriis on tabanud ebaproportsionaalselt tugevasti neid, kes juba olid haavatavad, ning loonud uusi vaesusohus inimeste kategooriaid.
The crisis has dramatically worsened unemployment, while demographic changes threaten to further shrink the available workforce.
Kriis on tööpuudust märkimisväärselt suurendanud ning demograafilised muudatused ähvardavad olemasoleva tööjõu hulka veelgi vähendada.
The crisis has emphasised the added value of policy co-ordination through the Open Method of Coordination on Social Protection and Social Inclusion (Social OMC) and provided further incentive to exploit its potential fully.
Majanduskriis on esile toonud avatud koordinatsioonimeetodiga kaasneva lisaväärtuse sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning on ühtlasi andnud täiendava stiimuli meetodi potentsiaali igakülgseks kasutamiseks.
The crisis has exacerbated concerns about the sustainability of tax systems in the face of globalisation.
Kriis on suurendanud muret maksusüsteemide jätkusuutlikkuse pärast globaliseerumise tingimustes.
The crisis has exacerbated the long-term social challenges Europe faces today, such as the integration of an increasing immigrant population, social exclusion and child poverty, and solidarity between generations in the context of an ageing society.
Kriis on veelgi teravdanud pikaajalisi sotsiaalvaldkonna probleeme, millega Euroopa praegu vastamisi seisab, näiteks kasvava sisserändajatest elanikkonna integratsioon, sotsiaalne tõrjutus ja laste vaesus ning põlvkondade vaheline solidaarsus vananeva elanikkonna kontekstis.
The crisis has exposed fundamental weaknesses of the European economy and revealed growing internal imbalances.
Kriis tõi esile Euroopa majanduse põhimõttelised nõrkused ja paljastas üha suureneva sisemise tasakaalustamatuse.
The crisis has exposed inadequacies and weaknesses in the current framework.
Kriis on välja toonud puudused ja nõrkused kehtivas raamistikus.
The crisis has exposed significant structural weaknesses and shortcomings in the design and implementation of European asylum and migration policy, including the Dublin system which was not designed to ensure a sustainable sharing of responsibility for asylum applicants across the EU.
Rändekriis on toonud välja olulised struktuurilised nõrkused ja puudused Euroopa varjupaiga- ja rändepoliitika kujundamises ja rakendamises, kaasa arvatud Dublini süsteemis, mis ei olnud kavandatud selleks, et tagada varjupaigataotlejatega seotud vastutuse jätkusuutlik jagamine kõikjal ELis.
The crisis has exposed the vulnerability of funded schemes to volatility in financial markets and highlighted the need for policymakers, regulators and supervisors to promote more prudent management of people’s retirement savings thus finding a balanced way of reaping the advantages of funded schemes.
Kriis on esile toonud kogumispensioniskeemide haavatavuse finantsturgude kõikumise suhtes ning näidanud, et poliitikud, seadusandjad ja järelevalveasutused peavad tagama pensionisäästude heaperemeheliku haldamise, mis võimaldab nende skeemide eeliseid tasakaalustatult kasutada.
The crisis has exposed unacceptable risks in the current governance of international and European financial markets which have proved real and systemic in times of serious turbulence.
Kriis on paljastanud rahvusvahelise ja Euroopa finantsturgude praeguses juhtimises lubamatuid riske, mis on raskete häirete tulemusena reaalseteks või süsteemseteks muutunud.
The crisis has exposed weaknesses and gaps in existing border management mechanisms, which have proved insufficient to guarantee effective and integrated border management.
Kriis on välja toonud olemasolevate piirihaldusmehhanismide nõrgad kohad ja lüngad, mille tõttu need mehhanismid ei ole olnud tõhusa ja integreeritud piirihalduse tagamiseks piisavad.
The crisis has exposed weaknesses in the design and implementation of the system, and of the 'Dublin' arrangements in particular.
Kriis on toonud nähtavale puudused süsteemi, eelkõige nn Dublini süsteemi ülesehituses ja rakendamises.
The crisis has favoured renationalisation of operations.
See kriis on soodustanud äriprotsesside taasriigistamist.
The crisis has fragmented the internal market for bank credit in the EU and borrowing rates have risen disproportionally in some countries.
Kriis on killustanud ELi pangalaenude siseturgu ja laenuintressid on mõnes riigis proportsioonitult kasvanud.
The crisis has further aggravated the labour productivity gap with the US.
Kriis süvendas veelgi tööviljakuse erinevust võrreldes USAga.
The crisis has had a clear impact, particularly on employment and levels of poverty, and has constrained progress towards the other targets, with the exception of its effect on the reduction of greenhouse gas emissions.
Kriisil on olnud ilmne mõju eelkõige tööhõive ja vaesuse tasemele ja see on piiranud edusamme muude eesmärkide saavutamisel, v.a kasvuhoonegaasi heidete vähendamisel kriisi kõrvalmõjuna.
The crisis has had a clear negative impact on employment and levels of poverty and has constrained progress towards some of the other targets, with the exception of its effect on the reduction of greenhouse gas emissions.
Kriisil on olnud ilmne negatiivne mõju tööhõive ja vaesuse tasemele ja see on piiranud edusamme mõnede muude eesmärkide saavutamisel, erandiks on mõju kasvuhoonegaasi heidete vähendamisele.
The crisis has had a detrimental effect on results in knowledge centres, while analyses prove a direct link between outstanding research and education, and economic performance.
Kriis on mõjutanud negatiivselt teadmuskeskuste tulemusi, samas kui analüüsidest nähtub, et silmapaistva teadustegevuse ja hariduse ning majandustulemuste vahel on otsene seos.
The crisis has had a heavy impact on citizens, who expect their sacrifices to result in new perspectives.
Kriis on avaldanud kodanikele tugevat mõju ja nad ootavad uute väljavaadete avanemist.
The crisis has had a major impact on economic growth in the EU.
Kriis on oluliselt mõjutanud ELi majanduskasvu.
The crisis has had a negative impact on consumers' purchasing power.
Kriis on vähendanud tarbijate ostujõudu.
The crisis has had a particularly strong impact on low-skilled workers (who account for almost 70 % of the unemployed) and has significantly raised youth unemployment.
Kriis on eriti tugevalt mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid (kes moodustavad töötutest peaaegu 70 %) ning märgatavalt tõstnud tööpuudust noorte hulgas.
The crisis has had a profound impact on national and regional budgets, limiting funding availability across all investment areas.
Kriisil, mis on piiranud rahastamisvõimalusi kõikides investeerimisvaldkondades, on olnud riikide ja piirkondade eelarvetele sügav mõju.
The crisis has had a strong negative impact on potential output growth in the EU, but potential growth was already on a downward trend well before the crisis.
Kriis on ELi potentsiaalset majanduskasvu tugevasti kahjustanud, kui see näitaja oli languses juba kaua aega enne kriisi.
The crisis has highlighted great diversity within the EU.
Kriisi tulemusena on ilmsiks tulnud suured erinevused Euroopa Liidu sees.
The crisis has highlighted that these risks are not sufficiently mitigated in the OTC part of the market, especially as regards CDS.
Kriisi tagajärjel on saanud selgeks, et börsiväliste tuletisinstrumentide turuga (eelkõige krediidiriski vahetustehingutega) seotud riskid ei ole piisavalt maandatud.
The crisis has highlighted the need for promoting "working time accounts" and the flexible management of working hours.
Kriis on esile toonud vajaduse edendada tööaja arvestamise tabeleid (working time accounts) ning paindlikku tööaja haldamist.
The crisis has highlighted the need for promoting "working time accounts" and the flexible management of working hours.
Kriis on esile toonud vajaduse edendada tööaja arvestust (working time accounts) ning paindlikku tööaja haldamist.
The crisis has highlighted the need to address incomplete, ineffective, and underperforming regulatory measures and, in many cases, to do so urgently.
Kriis tõstis esile vajaduse lahendada ebatäielike, ebatõhusate ja ebapiisavate regulatiivmeetmetega seotud probleemid ning sageli tuli seda teha kiiresti.
The crisis has however seen retailer markets affected by recent trends towards fragmentation and the ensuing renationalisation of wholesaler markets, spurred by the continuing national character of supervision, resolution structures and deposit guarantees8.
Ent puhkenud kriisi olukorras mõjutasid jaeturge hiljutised suundumused hulgiturgude killustumise ja sellele järgneva taasriigistamise poole, mida stimuleeris ka asjaolu, et järelevalveasutused, kriisilahenduse raamistikud ja hoiuste tagamine on oma loomult endiselt riiklikud8.
The crisis has increased economic and social disparities, worsening the differences between Member States (and also within them) and concentrating growth and development.
Praegune kriis on teravdanud majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, suurendades erinevusi liikmesriikide vahel (ja ka nende sees) ning koondades majanduskasvu ja arengu teatud piirkondadesse.
The crisis has increased economic and social disparities, worsening the differences between Member States.
Praegune kriis on teravdanud majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, suurendades erinevusi liikmesriikide vahel.
The crisis has increased the financial difficulties of donor States and the resources for long-term objectives, such as environmental protection programmes, are dwindling, as revealed by the Rio conference.
Kriisi tagajärjel on suurenenud rahastajariikide finantsraskused ning pikaajalistele eesmärkidele, nt keskkonnakaitse programmidele, eraldatavad ressursid muudkui vähenevad, nagu ilmnes Rio konverentsil.
The crisis has increased the financial difficulties of donor States and the resources for long-term objectives, such as environmental protection programmes, are dwindling, as revealed by the Rio conference.
Nagu Rio konverentsil ilmnes, on kriisi tagajärjel suurenenud rahastajariikide finantsraskused ning pikaajalistele eesmärkidele, nt keskkonnakaitse programmidele, eraldatavad ressursid muudkui vähenevad.
The crisis has led to a growing gap between the best and least well performing Member States, instead of the desired convergence of our economies.
Loodetud majanduste lähenemise asemel on kriis tekitanud parimate ja halvimate tulemustega liikmesriikide vahele üha suureneva lõhe.
The crisis has led to persistently negative GDP growth rates in Greece over a number of years, which, in turn, has caused serious liquidity shortages and a lack of public funds available for the public investment needed to foster a sustainable recovery.
Kriis on tekitanud Kreekas aastate vältel jätkuvalt negatiivse majanduskasvu, mis on omakorda toonud kaasa suure likviidsuspuudujäägi, samuti napib riigi vahendeid majanduse jätkusuutliku elavnemise soodustamiseks vajalikeks investeeringuteks.
The crisis has not affected all Member States to the same extent nor with the same intensity and has exacerbated the differences between Member States.
Kriis ei avaldanud kõikidele liikmesriikidele mõju ühtemoodi ega sama tugevalt ning see on suurendanud liikmesriikidevahelisi erinevusi veelgi.
The crisis has not just been a one-off hit, allowing us to resume "business as usual".
Kriis ei ole ühekordne hoop, mis võimaldab meil jätkata oma tavapärast tegevust.
The crisis has not only affected many people across the EU and made them more dependent on high quality public services.
Kriis on mõjutanud paljusid Euroopa Liidu elanikke ja muutnud nad sõltuvamaks kvaliteetsetest avalikest teenustest.
The crisis has not spared the maritime economy from declining revenues and downturn.
Kriis ei ole meremajandust säästnud kahanevatest tuludest ega langusest.
The crisis has only partly, and temporarily, corrected the large macroeconomic imbalances prevailing in many Member States before its outbreak.
Kriis on enne selle vallapääsemist paljudes liikmesriikides prevaleerinud ulatuslikku makromajanduse tasakaalustamatust korrigeerinud üksnes osaliselt ja ajutiselt.
The crisis has prompted many governments across the world to rescue their ailing airlines.
Kriis on ajendanud maailma mitmete riikide valitsusi päästma oma nõrku lennuettevõtteid.
The crisis has prompted the emergence of a global consensus for economic and financial objectives to co-exist equally with employment and social ones.
Kriis on ajendanud otsima ülemaailmset konsensust majanduslike ja rahanduslike eesmärkide sobitamiseks tööhõive ja sotsiaalsete eesmärkidega.
The crisis has proven that there is no efficient price formation in highly liquid capital markets.
Kriis on tõestanud, et väga suure likviidsusega kapitaliturgudel ei saa hind tõhusalt kujuneda.
The crisis has reduced employment in RCE regions and revealed a lack of competitiveness in some of them.
Kriis on vähendanud tööhõivet PKT-piirkondades ning paljastanud mõne sellise piirkonna vähese konkurentsivõime.
The crisis has reinforced a fall of trust in governance and political leadership at both national and European levels.
Kriisi tõttu on veelgi vähenenud usaldus valitsemise ja poliitiliste juhtide vastu nii riigi kui ka Euroopa tasandil.
The crisis has revealed remaining deficiencies in social systems.
Kriis on toonud avalikkuse ette sotsiaalsüsteemide ülejäänud puudused.
the crisis has revealed the strong pro-cyclical impact of the current regulatory framework, which, instead of having a dampening effect, has amplified market swings.
kriis tõi esile tugeva protsüklilise mõju, mida avaldab kehtiv õigusraamistik, mis turu kõikumistendentside leevendamise asemel suurendas neid veelgi.
The crisis has served to make the UfM's failure, and the need for the body to be thoroughly overhauled, more palpable.
Kriis on toonud teravamalt esile Vahemere Liidu läbikukkumise ja vajaduse see põhjalikult ümber korraldada.
The crisis has shown beyond any doubt that the financial markets have no independent capacity for self-correction through the creation of new conditions for balance, in all situations.
Kriis on kahtlemata näidanud seda, et finantsturud ei suuda kõikides olukordades iseennast reguleerida, et saavutada uuesti tasakaal.
The crisis has shown risks in the current governance of financial markets which have or could become real and systemic in times of serious turbulence.
Kriis on osutanud finantsturgude praeguse juhtimisega seotud ohtudele, mis ebastabiilsetel aegadel juba on avaldunud või võivad avalduda süsteemiriskidena.
The crisis has shown that beyond these immediate steps, we need to fundamentally rethink the way we manage our common external border and our European asylum framework.
See kriis on näidanud, et lisaks neile viivitamatutele meetmetele peame põhjalikult läbi mõtlema ka selle, kuidas me haldame ühist välispiiri ja Euroopa varjupaigasüsteemi.
The crisis has shown that internal flexibility can be very effective in times of economic contraction as a means of maintaining employment and lowering adjustment costs.
Kriis on näidanud, et sisemine paindlikkus võib olla majanduslanguse ajal väga tõhus vahend tööhõive säilitamiseks ja kohandamiskulude vähendamiseks.
The crisis has shown that it is of utmost importance for the euro area to speak with a single voice in particular on IMF programmes, financing arrangements and crisis resolution policies.
Kriis on näidanud, et euroala peab kindlasti väljendama ühtset arusaama eelkõige IMFi programmidest, rahastamiskorrast ja kriisilahendamise poliitikast.
The crisis has shown that it often functioned as a safety net, proving a stable source of financing at a time when private flows diminished.
Kriis on näidanud, et ametlik arenguabi oli tihti turvavõrk, mis on stabiilseks rahastamisallikaks ajal, kui erasektori rahastamine väheneb.
The crisis has shown that self-regulation is not adequate when looking towards the future.
Kriis näitas, et eneseregulatsioonist tulevikku vaadates ei piisa.
the crisis has shown that the economic and financial system should hold more equity capital;
kriis näitas, et finants- ja majandussüsteemis peaks omakapitali maht olema suurem;
The crisis has shown that the EU needs to act to improve its economic model and restore competitiveness.
Kriis näitas, et ELil tuleb oma majandusmudelit täiustada ja konkurentsivõime taastada.
The crisis has shown, inter alia, that market participants did not price counterparty credit risk correctly.
Kriis on muu hulgas näidanud, et turuosalised ei määranud vastaspoole krediidiriski hinda õigesti.
The crisis has since then spread to other vulnerable Member States revealing or compounding various home-grown problems, including built-up macro-economic imbalances or weaknesses in the banking sector.
Vahepeal on kriis kandunud teistesse haavatavatesse liikmesriikidesse, kus on ilmnenud või süvenenud erinevad riigisisesed probleemid, sh makromajanduslik tasakaalustamatus või pangandussektori kitsaskohad.
The crisis has slowed the financial integration process and ambitious steps to accelerate and deepen financial integration may be needed.
Kriis on aeglustanud finantsintegratsiooni ning finantsintegratsiooni kiirendamiseks ja tõhustamiseks oleks vaja teha suuri jõupingutusi.