natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Global Warming Potential on a 100 year timescale in accordance with the IPCC's 4th Assessment Report.
100aastase globaalse soojendamise potentsiaal vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandale hindamisaruandele.
Global warming resulting in a rising sea level will amplify the vulnerability of coastal infrastructures, including ports24.
Globaalsest soojenemisest tulenev merepinna taseme tõus muudab ebakindlaks ranniku infrastruktuuride, sealhulgas sadamate olukorra24.
Global warming will have an effect on various aspects and processes of manufacturing.
Kliimasoojenemine mõjutab tootmisega seotud aspekte ja protsessi.
Global warming, its possible consequences, and strategies for reducing it are the subject of far-reaching political decisions7 and a large number of studies8, some of which have controversial conclusions.
Globaalne kliimasoojenemine, selle võimalikud tagajärjed ning peatamise strateegiad on mitmete kaugeleulatuvate poliitiliste otsuste7 ja arvukate uuringute teema8, osaliselt vastandlike lähenemisviisidega.
Global, agreements on climate protection are therefore of vital importance.
Seega on määrav tähtsus ülemaailmsetel kliimakaitsekokkulepetel.
Global: Any discussion needs to be on an equal footing with partners from outside Europe.
Ülemaailmne: igasuguses arutelus peab partneritel väljastpoolt Euroopat olema samaväärne positsioon.
global: when at least one of the elements necessary to identify the individual commitment is still not known;
üldine: kui vähemalt üks individuaalse kulukohustuse kindlaksmääramiseks vajalikest tunnustest ei ole veel teada;
Globalisation Adjustment Fund
Globaliseerumisega Kohanemise Fond
Globalisation also brings new challenges for the EU.
Globaliseerumine toob kaasa uusi väljakutseid ELi jaoks.
Globalisation also calls for common, basic rules to be established and respected world-wide.
Globaliseerumine nõuab ka ühiste, üle maailma kehtivate põhireeglite kehtestamist ja nendest kinnipidamist.
Globalisation and change.
Üleilmastumine ja muutused.
Globalisation and climate
Globaliseerumine ja kliima
Globalisation and demographic ageing call for an urgent improvement in the adaptability of workers and enterprises, their capacity to anticipate, trigger and absorb change and restructuring, and to thrive in highly competitive markets.
Globaliseerumine ja rahvastiku demograafiline vananemine nõuavad töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime kiiret parandamist, suutlikkust muudatusi ja ümberkorraldusi algatada ja nendega toime tulla ning oskust edukalt tegutseda kõrge konkurentsitasemega turgudel.
Globalisation and demographic change are mentioned as background conditions.
Seejuures mainitakse tausttingimustena globaliseerumist ja demograafilisi muutusi.
Globalisation and demography are the two main driving forces shaping the development of European societies.
Globaliseerumine ja demograafia on Euroopa ühiskonna arengu kaks peamist kujundajat.
Globalisation and developments in technology and demographics have led to considerable changes in the way in which production is organised and services provided at global level and in the structure and distribution of jobs.
Globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja demograafiliste muutustega kaasnevad maailma tasandil märkimisväärsed muutused tootmise ja teenuste osutamise korralduses, samuti töökohtade struktuuris ja jaotuses.
Globalisation and EU enlargement have generated major growth in transport volume over recent decades, resulting in transport congestion and increased pressure on the environment and on safety.
Üleilmastumine ja ELi laienemine on viimastel kümnenditel suurendanud oluliselt transpordimahtu, mis omakorda on kaasa toonud liiklusummikud ning suurenenud surve keskkonnale ja ohutusele.
Globalisation and Health
Globaliseerumine ja tervishoid
Globalisation and increasing interdependence have abolished many of the old distinctions between internal and external policy challenges.
Globaliseerumine ja kasvav vastastikune sõltuvus on tühistanud mitmed omaaegsed erinevused sise- ja välispoliitika probleemide osas.
Globalisation and its challenges will be still there after the crisis.
Globaliseerumine ja sellega seotud probleemid ei kao pärast kriisi kusagile.
Globalisation and liberalisation have brought growth and prosperity to the world as a whole, but not to all its parts.
Globaliseerumine ja liberaliseerumine on toonud maailmas tervikuna kaasa majanduskasvu ja majandusliku õitsengu, ent mitte kõigis selle osades.
globalisation and structural change;
globaliseerumine ja struktuurilised muutused;
Globalisation and technological change open up new possibilities, for education and for work.
Globaliseerumine ja tehnilised muutused avavad uusi võimalusi nii hariduse saamiseks kui töötamiseks.
Globalisation and technological developments are making this problem worse.
Üleilmastumine ja tehnoloogia areng muudab olukorra veelgi keerulisemaks.
Globalisation and the communication revolution have created opportunities and raised expectations.
Üleilmastumine ja kommunikatsioonirevolutsioon on loonud võimalusi ja tekitanud ootusi.
Globalisation and the concept of wider Europe create further challenges.
Globaliseerumine ja idee laiemast Euroopast seavad aga uued väljakutsed.
Globalisation and the development of big emerging economies like China and India have helped lift millions of people out of poverty and onto the road to prosperity.
Üleilmastumine ja kiiresti kasvava majandusega riikide nagu Hiina ja India areng on aidanud miljonid inimesed vaesusest välja ja teele majandusliku heaolu poole.
Globalisation and the ICT revolution have discredited a number of widely held beliefs, such as that only large countries and large companies can be technology leaders and that trade is the main vehicle for technology diffusion.
Üleilmastumine ning info- ja sidetehnoloogia revolutsioon on ümber lükanud mitu laialt levinud uskumust, näiteks et ainult suured riigid ja suured äriühingud saavad olla liidrid tehnoloogia valdkonnas ja et kaubandus on peamine vahend tehnoloogia levitamiseks.
Globalisation and the loss of borders have led to (major) towns and cities becoming increasingly important as centres attracting people and investment.
Globaliseerumisprotsessi ja piiride kadumise tagajärjel võidavad (suured) linnad üha suuremat tähtsust inimestele ja investeeringutele atraktiivsete keskustena.
Globalisation and the opening of these markets therefore bring major business opportunities for EU companies.
Üleilmastumine ja nende turgude avanemine toovad seepärast ELi äriühingutele suuri ärivõimalusi.
Globalisation and trade
Üleilmastumine ja kaubandus
Globalisation brings important benefits, such as the opening of foreign markets and the rise in purchasing power, particular in emerging economies.
Üleilmastumine toob olulist kasu, nagu näiteks välisturgude avanemine ja ostujõu suurenemine eelkõige esilekerkivates majandusriikides.
Globalisation brings new opportunities with the opening of new markets.
Üleilmastumine toob uute turgude avanemisega kaasa uusi võimalusi.
Globalisation brings opportunities and challenges for the European Research Area (ERA)
Üleilmastumine toob Euroopa teadusruumi jaoks kaasa võimalused ja väljakutsed
Globalisation brings with it major environmental challenges.
Globaliseerumisega kaasnevad ülikeerukad keskkonnaprobleemid.
Globalisation can bring growth and jobs, but it can also bring about specific challenges for vulnerable workers such as youth, as demonstrated by the crisis4.
Üleilmastumine võib luua majanduskasvu ja töökohti, kuid praegune kriis on näidanud, et see võib tuua kaasa ka probleeme selliste ohustatumate töötajate jaoks nagu noored4.
Globalisation has a tendency to increase the concentration of supply among a limited number of major players, posing a threat to cultural and linguistic diversity.
Üleilmastumise tõttu kipub pakkumine senisest enam koonduma piiratud arvu suuremate osalejate kätte, mis aga ohustab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust.
Globalisation has been a powerful trend of the past decades, enabled by trade liberalisation agreements and by revolutionary developments in transport and communication technologies (from containers to satellite radio-navigation) that have reduced distance and time barriers.
Üleilmastumine on olnud viimaste kümnendite oluline suundumus, mida on võimaldanud kaubanduse liberaliseerimise lepingud ning transpordi ja kommunikatsioonitehnoloogiate (konteineritest satelliit-raadionavigatsiooniprogrammideni) põhjalik areng, mis on vähendanud vahemaid ja ajalisi tõkkeid.
Globalisation has changed the world’s economy, bringing new opportunities and new challenges that require Europe to become more creative and innovative.
Üleilmastumine on muutnud maailmamajandust, avanud uusi võimalusi ja toonud kaasa uusi väljakutseid, mispärast Euroopa peab olema loovam ja innovatiivsem.
Globalisation has enhanced the importance of GSP; the EU has utilised this regime to help developing countries benefit from the globalisation process.
Globaliseerumine on GSP tähtsust suurendanud; EL on kasutanud kõnealust süsteemi, et aidata arengumaadel globaliseerumisest kasu saada.
Globalisation has gained momentum and brought about a new level of economic interdependence, to which the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries are not fully taking part.
Üleilmastumine on hoogustunud ning sellega on kaasnenud vastastikuse majandusliku sõltuvuse suurenemine, mis ei kajastu aga täies ulatuses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides (AKV riigid).
Globalisation has generated great benefits for the world economy, but the poorest countries have not exploited all these opportunities yet.
Üleilmastumine on toonud kaasa suuri eeliseid maailma majandusele, kuid kõige vaesemad riigid ei ole veel kõnealuseid võimalusi täiel määral ära kasutanud.
Globalisation has increased the exposure to diversity, stimulating curiosity and enriching societies.
Üleilmastumine on suurendanud kokkupuudet mitmekesisusega, õhutanud uudishimu ja rikastanud meie ühiskonda.
Globalisation has increased the pace of trade and technological change and has opened the way for new competitors prepared to challenge us even in our areas of greatest expertise: goods and services with high added value.
Üleilmastumine on kiirendanud kauba- ja ideede vahetust ning tehnoloogilisi muutusi, mis on võimaldanud esile kerkida uutel jõukeskustel, kes on praeguseks hakanud konkureerima Euroopaga isegi neis valdkondades, mis on traditsiooniliselt olnud meie pärusmaa, ehk suure lisandväärtusega toodete ja teenuste vallas.
Globalisation has made this more complicated to analyse but more pressing to resolve.
Globaliseerumine on muutnud selle analüüsimise keerukamaks, aga selle lahendamise vajaduse veelgi pakilisemaks.
Globalisation has multiplied the possibilities to fragment the production process and locate the production of components according to the comparative advantages of the different locations.
Üleilmastumine on mitmekordistanud võimalusi jaotada tootmisprotsess osadeks ja suunata koostisosade tootmine sinna, kus asukoht annab suhtelise eelise.
Globalisation has redefined the social compromises that embedded SMEs into national economic systems and the Committee recognises that the current crisis will alter again the way that SMEs are linked to their national and international markets4.
Globaliseerumine on uuesti määratlenud sotsiaalsed kompromissid, mis kinnistasid VKEd riiklikesse majandussüsteemidesse, ning komitee tunnistab, et praegune kriis muudab taas viisi, kuidas VKEd on ühendatud riiklike ja rahvusvaheliste turgudega4.
Globalisation has reshaped the economic landscape.
Üleilmastumine on majanduskeskkonna ümber kujundanud.
Globalisation has seen a dramatic increase of capital movements, including notably of FDI.
Seoses üleilmastumisega on kapitaliliikumine, sh välismaised otseinvesteeringud, märkimisväärselt suurenenud.
Globalisation has stepped up the pace of change – for technology, for ideas, for the way we work and live our lives.
Üleilmastumine on kiirendanud muutusi nii tehnoloogia ja ideede kui ka töö- ja eluviiside osas.
Globalisation is a formidable source of dynamism and change.
Üleilmastumine on kiirendanud arengut ja toonud kaasa muutusi.
Globalisation is a reality in defence manufacturing, because few complex systems are still 100% European, and all include at least some non-EU components;
Globaliseerumine on kaitseotstarbeliste toodete tööstuse reaalsus, kuna vaid vähesed komplekssed süsteemid on tervenisti Euroopa ettevõtjate kätes ja kõigil on vähemalt mõned euroopavälised komponendid.
Globalisation is accelerating the pace of change for immigration.
Üleilmastumine kiirendab sisserändega seotud muutusi.
Globalisation is accelerating, and this has an impact on the way we produce, share and use knowledge.
Üleilmastumine kiireneb ja see avaldab mõju nii teadmiste tootmisele, jagamisele kui ka kasutamisele.
Globalisation is also an opportunity, for instance in opening up new markets for environment-friendly technologies.
Globaliseerumine on ka võimalus, näiteks keskkonnasõbralikele tehnoloogiatele uute turgude avanemiseks.
Globalisation is also an opportunity, for instance in opening up new the markets for environment-friendly technologies.
Globaliseerumine on ka võimalus, näiteks keskkonnasõbralikele tehnoloogiatele uute turgude avanemiseks.
Globalisation is being led by all of us, by the choices we make and the opportunities it offers us to experience new things.
Me kõik aitame üleilmastumisele kaasa – valikute ja võimaluste kaudu, mida kasutades saame uusi kogemusi hankida.
Globalisation is central to these new realities: in areas where the EU has a direct role, it must better adapt its existing instruments and policies, but also build on new policy responses such as the Globalisation Adjustment Fund and continue to respond to the legitimate concerns of people adversely affected by changes in trade patterns and by economic and social change.
Üleilmastumisel on sotsiaalse struktuuri muutumises keskne roll: valdkondades, milles ELil on otsene mõju, peab ta kohandama olemasolevaid vahendeid ja kehtivat poliitikat, aga ta peab samuti kasutama ära uusi poliitilisi vahendeid nagu näiteks Globaliseerumisega Kohanemise Fond, ning jätkuvalt vastama nende kodanike õigustatud ootustele, kes kannatavad kaubanduslike, majanduslike ja sotsiaalsete struktuuride muutumisest tuleneva mõju all.
Globalisation is creating new opportunities, and at the same time testing Europe's capacity to influence it and to manage its consequences.
Üleilmastumine loob uusi võimalusi ja testib samal ajal Euroopa suutlikkust kõnealust protsessi mõjutada ning selle tagajärgi ohjata.
Globalisation is increasing the risks but it may also open up new opportunities for those economic players for whom energy is a major component of their activities or their production costs.
Globaliseerumine suurendab ohte, kuid võib samas pakkuda ka uusi võimalusi neile majanduse osapooltele, kelle tegevuses energia või energiakulud mängivad olulist rolli.
Globalisation is leading to structural transformation.
Globaliseerumine viib struktuuriliste muudatusteni.
Globalisation is not just about facilitating trade and exchanges.
Üleilmastumine ei tähenda üksnes kaubanduse ja teabevahetuse hõlbustamist.
Globalisation is not new.
Üleilmastumine ei ole uus nähtus.
Globalisation is not only a matter of trying to cope; it is very much a matter of acting proactively and identifying the opportunities.
Globaliseerumine ei ole mitte ainult toimetuleku küsimus, vaid ennetava tegutsemise ja uute võimaluste äratundmise küsimus.
Globalisation is not universally embraced and neither is a democratic system of governance.
Mitte kõik ei poolda globaliseerumist ega demokraatlikku valitsemissüsteemi.
Globalisation is progressing apace and natural resources are becoming increasingly scarce.
Üleilmastumine kiireneb ja loodusvarad vähenevad järjest.
Globalisation is progressing apace, with emerging economies competing with developed economies in lower-skilled industrial activities and increasingly in higher value-added activities too.
Üleilmastumine kiireneb, kusjuures areneva majandusega riigid võistlevad arenenud majandusega riikidega madalat kvalifikatsiooni nõudvatel tegevusaladel ja järjest rohkem ka suuremat lisandväärtust andvatel tegevusaladel.
Globalisation is seen to touch every walk of life - opening doors, creating opportunities, raising apprehensions.
Üleilmastumist võib tajuda igas eluvaldkonnas – see avab uksi, loob uusi võimalusi, aga tekitab ka kartusi.
Globalisation is the chance to increase the size of the whole cake, so that everybody gets a slice.
Üleilmastumine on võimalus „küpsetada suurem pirukas“, nii et sellest jaguks igaühele.
Globalisation is the context within which the Lisbon strategy operates and this must be built more effectively into its delivery.
Lissaboni strateegiat viiakse ellu üleilmastumine taustal ja üleilmastumist tuleb strateegia kujundamisel arvestada.
Globalisation is the new context in which sustainable development has to be achieved.
Globaliseerumine on uus kontekst, mille raames tuleb säästev areng saavutada.
Globalisation is the principal shaping force of our times.
Globaliseerumine on meie aja peamine muutusi ajendav jõud.
Globalisation makes it imperative that competition authorities across the world commit in making global markets a genuine level playing field.
Üleilmastumist silmas pidades on hädavajalik, et kõik maailma konkurentsiasutused võtaksid endale kohustuse luua kogu maailmaturul tõeliselt võrdsed tingimused.
Globalisation may also work through other types of structural change.
Globaliseerumine võib aga tuua kaasa ka teistsuguseid struktuurimuutusi.
Globalisation may now be a source of opportunity for the process of European integration as it forces us to step up the pace of integration.
Globaliseerumine võib tänapäeval tähendada head võimalust Euroopa integratsiooniprotsessi jaoks, sest see sunnib meid tempot tõstma.
Globalisation means that both health problems and solutions reach across borders, and these often have cross-sectoral causes and implications.
Üleilmastumine tähendab, et nii tervishoiuprobleemid kui ka nende lahendamine ületavad riigipiire ning sellel on sageli valdkonnaülesed põhjused ja mõjud.
Globalisation means that our collective prosperity and security depend critically on success in fighting poverty.
Üleilmastumise tõttu sõltub meie kollektiivne heaolu ja julgeolek suuresti vaesuse vastu peetava võitluse edukusest.
Globalisation means that we are witnessing an unprecedented growth of international trade.
Üleilmastumine tähendab seda, et me oleme tunnistajateks rahvusvahelise kaubanduse ennenägematule kasvule.
Globalisation must not, under any circumstances, be assimilated with additional insecurity.
Globaliseerumine ei tohi mitte mingil juhul suurendada ebakindlust.
Globalisation needs to be based on universally shared values and respect for human rights and individual dignity22.
Globaliseerumine peab põhinema ühistel universaalsetel väärtustel ning austusel inimõiguste ja inimväärikuse vastu22.
Globalisation of business and private activities put the competitiveness of tax systems at pressure.
Äritegevuse ja eraisikute tegevuse globaliseerumine avaldab survet maksusüsteemide konkurentsivõimele.
Globalisation of Core Internet Decisions
Kesksete internetti puudutavate otsuste üleilmastumine
Globalisation of production and the corresponding supply chains increase the need for transportation.
Tootmise globaliseerumine ja vastavad tarneahelad suurendavad vajadust transpordi järele.
Globalisation of production will also continue; leading to ever more goods consumed in the EU being imported.
Jätkub ka toodete üleilmastumine, mis põhjustab üha enamate ELis tarbitavate kaupade importi.
Globalisation offers major opportunities for market growth, yielding lower prices and greater choice for consumers, and efficiency gains for producers.
Üleilmastumine võimaldab turul märkimisväärselt kasvada: tarbijate makstav hind alaneb ja valik suureneb ning tootjate tootlikkus tõuseb.
Globalisation provides Europe with immense opportunities to export and trade in its IP-intensive products, services and know-how to third-countries.
Globaliseerumine pakub Euroopale tohutuid võimalusi selliste toodete, teenuste ja oskusteabega kauplemiseks, mille puhul intellektuaalomandiõigus on väga oluline, ja nende eksportimiseks kolmandatasse riikidesse.
Globalisation provides opportunities for supporting economic, political and social development and creating new and better jobs.
Globaliseerumine loob võimalusi majanduslikuks, poliitiliseks ja sotsiaalseks arenguks ning uute ja paremate töökohtade loomiseks.
Globalisation puts them still more in the spotlight as national frontiers are blurring: by means of modern transport and digital connections they are internationally interlinked, whilst at the same time offering a fertile context for proximity of talents.
Globaliseerumine asetab need veelgi enam huviorbiiti, kuna riigipiirid on hägustumas: kaasaegse transpordi ja digitaalsete ühenduste kaudu on need rahvusvaheliselt vastastikku seotud, samal ajal pakuvad linnastud viljakat keskkonda talentide kogunemiseks.
globalisation that is leading to the integration of new countries into the international economic system;
globaliseerumine, mis toob kaasa uute riikide integreerimise rahvusvahelisse majandussüsteemi;
Globalisation was seen as both a threat and an opportunity.
Globaliseerumist nähti nii ohu kui ka võimalusena.
Globalisation which offers many opportunities but which has intensified the competitive pressure faced by European business and increasingly blurs the distinction between the internal and external markets;
globaliseerumine, mis pakub palju võimalusi, kuid on tugevdanud Euroopa ettevõtjatele avalduvat konkurentsisurvet ja hägustab veelgi sise- ja välisturgude piire;
Globalisation with all its ramifications (positive and negative) is evident in this sector.
Globaliseerumine kõigis oma positiivsetes ja negatiivsetes aspektides on merenduses selgesti täheldatav.
Globalisation would undoubtedly be easier to regulate if the EU were to manage to persuade more countries to follow its example and if a larger number of coherent regional groupings, based, as is the case with the EU, on pluralism, respect for diversity and the pursuit of consensus, were to establish a dialogue rather than simply engage in a power struggle.
Kindlasti oleks globaliseerumist parem juhtida, kui EList võetaks sagedamini eeskuju ning kui suurem hulk koherentseid piirkondlikke ühendusi, mis põhinevad samuti pluralismil, mitmekesisuse säilitamisel ja üksmeele põhimõttel, astuks üksteisega dialoogi, selle asemel et takerduda võimusuhete loogikasse.
Globalisation would undoubtedly be easier to regulate if the EU were to manage to persuade more countries to follow its example and if coherent regional groupings, based, as is the case with the EU, on pluralism, respect for diversity and the pursuit of consensus, were to establish a dialogue rather than simply engage in a power struggle.
Kindlasti oleks globaliseerumist parem juhtida, kui EList võetaks sagedamini eeskuju ning kui koherentsed piirkondlikud ühendused, mis põhinevad samuti pluralismil, mitmekesisuse säilitamisel ja üksmeele põhimõttel, astuks üksteisega dialoogi, selle asemel et takerduda võimusuhete loogikasse.
globalisation,
globaliseerumine,
Globalisation, ageing populations, urbanisation and the evolution of social structures also accelerate the pace of change in labour market and skills requirements.
Ka üleilmastumine, elanikkonna vananemine, linnastumine ja sotsiaalstruktuuride areng eeldavad kiiremaid muudatusi tööturu ja vajaminevate oskuste valdkonnas.
Globalisation, climate change and the movement of people are factors favouring the spread of animal diseases, which makes controlling them more difficult.
Globaliseerumine, kliimamuutused ja inimeste liikumine on tegurid, mis aitavad kaasa loomahaiguste levikule, mis omakorda raskendab nende haiguste tõrjet.