natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Labour inspectorates also perform a key role in identifying and deterring undeclared work.
Tööinspektsioonidel on samuti tähtis roll deklareerimata töö tuvastamisel ja tõkestamisel.
Labour inspectorates detected another serious problem, namely that some enterprises rely on standard safety plan models which do not allow inspection of the specific working conditions of a specific site.
Tööinspektsioonid avastasid veel ühe tõsise probleemi: nimelt kasutab mõni ettevõte ohutuskava standardvorme, mis ei võimalda kontrollida konkreetseid töötingimusi konkreetsel ehitusplatsil.
Labour inspectorates must monitor compliance with labour standards, in cooperation with the social partners.
Tööalastest õigusaktidest kinnipidamise üle peab järelevalvet pidama tööinspektsioon koostöös sotsiaalpartneritega.
labour inspectorates should be ensured a role and given the resources and training to fulfil this role;
tagada tööinspektsioonide rolli ning anda neile selle rolli täitmiseks vajalikud vahendid ja pakkuda koolitust;
labour inspectorates should be ensured a role;
tuleks tagada tööinspektsioonide roll;
Labour inspectorates should therefore be given increased resources and powers.
Selleks tuleks tööinspektsioonidele tagada rohkem vahendeid ja suuremad pädevused.
Labour issues
Tööjõuküsimused
Labour issues include: enforcement of health and safety rules, provision of high level of training, more flexible employment patterns and social dialogue.
Tööjõuga seotud küsimused hõlmavad tervishoiu- ja ohutuseeskirjade jõustamist, kõrgetasemelise koolituse pakkumist, paindlikumaid tööhõivemudeleid ja sotsiaaldialoogi.
Labour issues should receive a special attention as important part of the second stage negotiations.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata läbirääkimiste teises voorus olulisel kohal olevatele tööjõuküsimustele.
Labour law
Tööõigus
labour law consists not only in individual employment contracts but also in collective labour law;
tööõigus ei hõlma mitte ainuüksi individuaalseid töölepinguid, vaid ka kollektiive käsitlevat tööõigust;
labour law consists not only of individual employment contracts but also of collective labour law;
tööõigus ei hõlma mitte ainuüksi individuaalseid töölepinguid, vaid ka kollektiive käsitlevat tööõigust;
labour law does not boil down to individual employment contracts;
tööõigus ei piirdu vaid individuaalsete töölepingutega;
Labour law implementation remains problematic and the National Labour Inspection is underperforming (black economy).
Tööõiguse rakendamine on jätkuvalt problemaatiline ja riiklik tööinspektsioon ei ole piisavalt tõhus (varimajandus).
Labour law in the European Union – the situation today
Tööõigus Euroopa Liidus – praegune olukord
Labour law must seek to stop discrimination against young people, women and older workers in terms of access to the labour market and of pay.
Tööõigusega tuleb püüda tõkestada noorte, naiste ja eakate töötajate diskrimineerimist tööturule pääsul ja tasustamisel.
Labour law must seeks to stop discrimination against young people, women and older workers in terms of access to the labour market and of pay."
Tööõigusega tuleb püütakseda tõkestada noorte, naiste ja eakate töötajate diskrimineerimist tööturule pääsul ja tasustamisel.”
Labour Law's impact on the level of employment, the fight against illegal work, the importance of continuous training and the concept of good work was also mentioned.
Samuti mainiti tööõiguse mõju tööhõive tasemele, võitlusele ebaseadusliku töö vastu, pideva koolituse olulisusele ning hea töö kontseptsioonile
labour law, tax law or accounting standards, and nor does it deal with the contractual rights and obligations of the SPE or those of its shareholders other than those deriving from the articles of association of the SPE (these matters will continue to be governed by national law and existing Community law instruments, where relevant), the EESC agrees that that these matters should not be regulated here.
Samuti käsitletakse ettepanekus üksnes selliseid SPE ja tema osanike lepingulisi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad SPE põhikirjast (nende üksikasjade suhtes kohaldatakse edaspidigi siseriiklikku õigust ning vajaduse korral ühenduse olemasolevaid õigusakte), ning komitee on nõus, et nimetatud küsimusi ei ole vaja siinkohal reguleerida.
labour laws that guarantee decent salaries in line with ILO Conventions;
inimväärseid palkasid tagavad tööõigusaktid kooskõlas ILO konventsioonidega;
Labour laws, collective agreements and business practice must uphold the principle of equal promotion opportunities for workers.
Tööseadused, kollektiivlepingud ja ettevõtete tavad peavad tagama võrdsete võimaluste põhimõtte järgmise töötajate edutamisel.
Labour legislation is generally weak: there are constraints on collective bargaining and the right to strike; the percentage of workers covered by collective agreements is no more than 6%; and there are no legal provisions at national level for collective bargaining.
Tööõigus on üldiselt nõrk – kollektiivläbirääkimised ja streigiõigus on piiratud, kollektiivlepingud katavad üksnes 6 % töötajaist ning puuduvad igasugused riikliku tasandi õigusnormid kollektiivläbirääkimiste pidamiseks.
Labour legislation provides general protection against arbitrary dismissal and discrimination of employees.
Tööseadustega on tagatud töötajate üldine kaitse omavolilise töölt vabastamise ja diskrimineerimise eest.
LABOUR MARKET
TÖÖTURG
Labour market (re-)training
Tööturu koolitus (ümberõpe)
Labour market access
Pääs tööturule
Labour market adjustment has been unbalanced and asymmetric, having taken place mostly through lower nominal and real wages and unit labour costs in the Member States worst affected by the crisis.
Tööturgude kohanemine on olnud tasakaalustamata ja asümmeetriline, toimudes peamiselt nominaal- ja reaalpalkade ning tööjõu ühikukulude alanemise kaudu kriisist enim mõjutatud liikmesriikides.
Labour market adjustment is hampered by the structural nature of long-term unemployment, a shrinking and ageing labour force, low labour market participation and skills mismatches.
Tööturu kohanemist takistavad pikaajalise töötuse struktuur, tööjõu vähenemine ja vananemine, vähene tööjõus osalemise määr ja oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele.
Labour market and Employment
Tööturg ja tööhõive:
Labour market and social indicators
Tööturu ja sotsiaalsed näitajad
Labour market and social indicators
Tööturu paindlikkus
Labour market and social indicators (continued)
Tööturu ja sotsiaalsed näitajad (jätk)
Labour market and social policies
Tööturu- ja sotsiaalpoliitika
Labour market and social policy
Tööturu- ja sotsiaalpoliitika
LABOUR MARKET AND SOCIAL TRENDS AND CHALLENGES IN THE
TÖÖTURU NING SOTSIAALVALDKONNA SUUNDUMUSED JA
LABOUR MARKET AND SOCIAL TRENDS AND CHALLENGES IN THE EUROPEAN UNION
TÖÖTURU NING SOTSIAALVALDKONNA SUUNDUMUSED JA PROBLEEMID EUROOPA LIIDUS
Labour Market and Training22
Tööturg ja koolitus22
Labour Market and vocational training
Tööturg ja kutseõpe
Labour market conditions are also set to improve, with an expected 6 million new jobs in the EU in 2005-2007 resulting from the projected rise in economic growth.
Samuti eeldatakse tööturutingimuste paranemist, sealhulgas majanduskasvu planeeritud suurenemise tulemusel tekkivat 6 miljonit uut töökohta Euroopa Liidus aastatel 2005–2007.
Labour market conditions are particularly difficult for older workers and young people.
Tingimused tööturul on raskeimad eakamate töötajate ja noorte jaoks.
Labour market conditions have started to improve and unemployment should continue to decline albeit very gradually in most Member States.
Tööturu tingimused on hakanud paranema ning töötuse langus peaks enamikes liikmesriikides jätkuma, kuigi üsna aeglaselt.
Labour market conditions in the EU are improving and differences across Member States are decreasing while the social situation in many Member States is still serious.
Tööturu tingimused ELis paranevad ja liikmesriikidevahelised erinevused vähenevad, ehkki sotsiaalne olukord on mitmes liikmesriigis endiselt tõsine.
Labour market data across Europe indicates that low-skilled immigrant workers in the lowest-quality jobs are the first victims of the crisis, and that immigrant women are more affected by unemployment.
Euroopa tööturgude andmetest selgub, et madala kvalifikatsiooniga ja ebakvaliteetsetel töökohtadel töötavad sisserännanud töötajad langevad esimesena kriisi ohvriks ning tööpuudus puudutab suuremal määral naissoost sisserändajaid.
Labour market developments withstood the economic slowdown relatively well until recently also thanks to past labour market reforms, but will be negatively affected in the near future with unemployment forecast to rise some 2½-3 percentage points by 2010.
Tänu elluviidud tööturureformidele talus tööturg majanduslangust viimase ajani suhteliselt hästi, kuid lähitulevikus selle olukord halveneb: prognooside kohaselt tõuseb töötus 2010.
Labour market disparities across Member States and the euro area continued to fall from very high levels, with unemployment rates moving closer to pre-crisis levels.
Tööturu väga suured erisused liikmesriigiti ja euroalal vähenevad ja töötuse määrad lähenevad kriisieelsele tasemele.
Labour market efficiency
tööturu tõhusus,
Labour market efficiency,
tööturu tõhusus,
Labour market flexibility requires security in employment transitions.
Tööturu paindlikkus nõuab kindlust töökohavahetuste puhul.
Labour market forecasts confirm this trend for the coming years10.
Tööturgu käsitlevad prognoosid kinnitavad seda suundumust10.
Labour market inclusion and improving the employability of disadvantaged groups remain a challenge.
Endiselt on probleemiks tööturule kaasamine ja ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnagruppide tööalane konkurentsivõime.
Labour market institutions also need to be strengthened, to ensure that workers benefit from transitions between jobs, occupations, sectors or employment statuses.
Tugevdada tuleb ka tööturuasutusi, et need suudaksid tagada töötajatele parima valiku töökoha, ameti, valdkonna või hõiveseisundi vahetamisel.
Labour market institutions should also be more involved in providing vocational orientation for young people.
Samuti tuleks noorte kutsesuunitlusse rohkem kaasata tööturuasutusi.
Labour market institutions, especially Public Employment Services, have the expertise to inform young people about job opportunities, and to give them job search assistance – but they need to adapt their support to the specific needs of young people, particularly through partnerships with training and education institutions, social support and career guidance services, trade unions and employers, who can also offer this kind of support as part of their Corporate Social Responsibility (CSR) policy.
Tööturuasutustel, eriti riiklikel tööhõiveteenistustel on olemas teadmised, et noori töövõimalustest teavitada ja aidata neid tööotsimisel, kuid neil tuleb oma toetus kohandada noorte konkreetsete vajadustega, eriti partnerluses koolitus- ja haridusasutustega, sotsiaaltoetuse ja karjäärinõustamisteenustega, ametiühingute ja tööandjatega, kes võivad ettevõtete sotsiaalse vastutuse poliitika raames ka sellist tuge pakkuda.
Labour market integration is the key objective, since employment is for many people the main safeguard against social exclusion, and the only measure that will 'pay for itself' in the long run.
Põhieesmärgiks on inimeste integreerimine tööturule, sest töö on paljudele inimestele peamiseks kaitseks sotsiaalse tõrjutuse vastu ja see on ka ainus meede, mis end pikemas perspektiivis ära tasub.
Labour market integration often needs to be joined up with a range of other services.
Sageli on vaja tööturule pääsemine ühendada mitmesuguste muude teenustega.
Labour market issues, employment and social dialogue
Tööturu küsimused, tööhõive ja sotsiaaldialoog
Labour market matching has worsened in several Member States.
Töökohtade vastavus töötute oskustele on mitmes liikmesriigis halvenenud.
Labour market measures would support a corresponding increase in the effective retirement age.
Tööturumeetmetega toetataks tegeliku pensionea vastavat tõstmist.
Labour market mobility either between jobs or between Member States or regions is an essential part of the Lisbon objectives.
Liikuvus tööturul, kas siis töökohalt töökohale või ühest liikmesriigist või piirkonnast teise, on Lissaboni eesmärkide oluline punkt.
labour market needs;
tööturu vajadused;
Labour market observatories as an important basis for the effective operation of sector councils
Tööturu seirekeskused on sektoriliste nõuandekogude tõhusa toimimise oluline alus
Labour Market Observatory
Tööturu vaatlusrühm
Labour market observatory (33 members)
Tööturu seireüksus (33 liiget)
Labour Market Observatory (LMO)
Tööturu vaatlusrühm (LMO)
Labour Market Observatory (LMO) (33 members)
Tööturu vaatlusrühm (LMO) (33 liiget)
Labour Market Observatory (LMO) (33 members)
Tööturu vaatlusrühm (LMO) (33 liiget)
Labour Market Observatory (LMO) hearing (SOC/LMO)
Tööturu vaatlusrühma (LMO) arutelu (SOC/LMO)
LABOUR MARKET OBSERVATORY (LMO) STUDY ON THE IMPACT OF EU POLICIES FOR YOUTH EMPLOYMENT: THE CIVIL SOCIETY POINT OF VIEW.
XI. TÖÖTURU VAATLUSRÜHMA MÕJU-UURING TEEMAL „ELI POLIITIKA MÕJU NOORTE TÖÖHÕIVELE: KODANIKUÜHISKONNA SEISUKOHT” TUTVUSTUS
Labour Market Observatory – 36th meeting (1st meeting in 2015)/conference in Croatia: Taking action on long-term unemployment: national and European perspectives
Tööturu vaatlusrühm – 36. koosolek (2015. aasta 1. koosolek) / konverents Horvaatias teemal „Meetmed pikaajalise töötuse vastu: riikide ja ELi perspektiiv”
Labour market outcomes of immigrants are influenced by many causes.
Sisserändajate olukorda tööturul mõjutavad mitmed tegurid.
Labour market participation
Tööturul osalemine
Labour market participation did not rise despite the favourable economic conditions; the employment rate changed very little during the boom years.
Soodsatest majandustingimustest hoolimata ei suurenenud tööturul osalemine ja tööhõivemäär muutus buumiaastatel väga vähe.
Labour market participation of under-represented groups shall be enhanced, ensuring equal treatment in all areas,  including by raising awareness and addressing discrimination.
Suurendatakse alaesindatud rühmade osalemist tööturul, tagades võrdse kohtlemise kõigis valdkondades, tõstes muu hulgas teadlikkust ja võideldes diskrimineerimisega.
Labour market policies
Tööturupoliitika
Labour market policies have to be active and not only restricted to economic support to the unemployed.
Tööturupoliitika peab olema aktiivne, piirdumata üksnes töötute majandusliku toetamisega.
Labour Market Policies in Business Services.
Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas.
Labour market policies should also aim to protect and re-skill/up-skill those who will be affected by digitalisation.
Tööturupoliitika eesmärk peaks olema ka digiteerimisest mõjutatud töötajate kaitse ja nende oskuste täiendamine või ümberõpe.
Labour market policies should be centred round the search for new skills for new jobs.
Tööturupoliitika keskmes peaks olema uute oskuste otsimine uute töökohtade jaoks.
Labour market policies, including the modernisation of labour law, would contribute to higher participation in the workforce and to containing wage increases.
Tööturupoliitika, sealhulgas tööõiguse ajakohastamine, aitaks kaasa tööjõu aktiivsemale osalemisele tööturul ja ohjeldaks palgatõusu.
labour market policies: a higher employment rate and smaller regional disparities could be achieved by increasing active measures on the labour market;
tööturupoliitika: kõrgemat tööhõivemäära ja piirkondlike erinevuste vähenemist on võimalik saavutada aktiivsete tööturumeetmete suurendamisega;
Labour Market Policy (LMP) Interventions
Tööturupoliitika meetmed
Labour market policy must encourage intelligent restructuring of the economy.
Tööturupoliitika peab toetama majanduse intelligentset ümberkorraldamist.
Labour market policy response to climate change: support transitions; focus on skills, social dialogue
Tööhõivepoliitika vastus kliimamuutustele: toetada üleminekuid, keskenduda oskustele ja sotsiaalsele dialoogile
labour market policy: insufficient reforms and adaptations.
tööturu poliitika: ebapiisavad reformid ja kohanemine.
Labour market processes such as publication of jobs, job applications, skills assessments and recruitment are increasingly managed online through tools that use social media, big data and other technologies.
Tööturutoiminguid, nagu vabade töökohtade avaldamine, töökohale kandideerimine, oskuste hindamine ja töölevõtt, tehakse üha sagedamini elektrooniliselt vahenditega, milles kasutatakse suhtlusmeediat, suurandmeid ja muud tehnoloogiat.
LABOUR MARKET REFORMS
TÖÖTURU REFORMID
Labour market reforms in line with the principle of flexicurity are particularly relevant for that purpose.
Selles osas on eriti olulised tööturureformid, mis on kooskõlas turvalise paindlikkuse põhimõttega.
Labour market reforms that are appropriate both to the increasing pace of economic change and to social security must be placed at the centre of a sustainable economic policy.
Tööturu reformid, mis on õigustatud nii kiireneva majandusliku muutuse kui sotsiaalkaitse kontekstis, tuleb integreerida põhipunktidena jätkusuutlikusse majanduspoliitikasse.
Labour market reforms that create the conditions enabling companies to provide quality jobs are necessary to make longer working lives a reality.
Selleks et muuta pikem tööiga tegelikkuseks, tuleb läbi viia tööturu reformid, millega luuakse tingimused, tänu millele saaksid ettevõtted pakkuda kvaliteetseid töökohti.
Labour market reforms that create the conditions enabling companies to provide quality jobs are necessary to make longer working lives a reality.
Tuleb läbi viia tööturu reformid, millega luuakse tingimused, tänu millele saaksid ettevõtted pakkuda kvaliteetseid töökohti, et muuta pikem tööiga tegelikkuseks.
Labour market reintegration of long-term unemployed must remain a priority.
Pikaajaliste töötute tööturule tagasitoomine peab jääma prioriteediks.
Labour market rigidities need to be further reduced.
Jätkata tuleb tööturu jäikuse vähendamist.
Labour market segmentation
Tööturu killustatus
Labour market segmentation has continued to rise with an increase in temporary contracts and part-time work.
Ajutiste lepingute ja osalise tööaja kasutamise suurenemise tõttu jätkub tööturu killustumine.
Labour market segmentation is a structural challenge in several Member States, and the crisis has shown how it imposes the burden of labour flexibility mainly on young people through the more widespread use of a-typical contracts.
Tööturu killustatus on struktuuriprobleem mitmes liikmesriigis ja kriis on esile toonud, kuidas paindlikku töösuhet ebatüüpiliste lepingute näol rakendatakse just eelkõige noorte puhul.
Labour market segmentation is also being addressed through better regulation of student work.
Tööturu killustatusega tegeletakse ka tudengite töö parema reguleerimise kaudu.
Labour market segmentation persists in some Member States.
Mõnes liikmesriigis on tööturg endiselt killustatud.
Labour market segmentation remains a challenge.
Tööturu killustatus on endiselt probleem.
Labour market segregation and gender stereotypes can impede men and women to realise their full potential and lead to suboptimal matching of skills and jobs.
Tööturu segregatsioon ja soolised stereotüübid võivad takistada nii naistel kui ka meestel oma potentsiaali täielikult realiseerida ning põhjustavad mitteoptimaalset oskuste ja töökohtade sobitamist.
Labour market segregation and inequalities in working arrangements are proving to be persistent, and this is reflected in a significant and stable gender pay gap.
Endiselt on probleemideks ebavõrdsed töötingimused ja sooline segregatsioon tööturul, mis omakorda peegelduvad tuntavas ja püsivas palgavahes.
Labour market shortages in healthcare and LTC are expected to increase unless appropriate policy responses are pursued.
Tööjõupuudus tervishoiutöötajate ja pikaajalise sotsiaalhoolduse turul arvatavasti suurenevad, kui ei võeta kohaseid poliitikameetmeid.
Labour market status
Staatus tööturul
Labour market strategies for meeting needs and promoting the integration of legal migrants should be discussed with the Member States and reflected in the dialogue with partner countries where there could be mutual interests.
Tööturustrateegiaid seaduslike rändajate vajaduste rahuldamiseks ja nende integratsiooni edendamiseks tuleks arutada liikmesriikidega ning need peaksid peegelduma dialoogis partnerriikidega, kellega meil võivad olla vastastikused huvid.
Labour market success is strongly linked to a person's level of educational attainment and, as explained in the Commission's Communication on "New Skills for New Jobs", will be even more so in the future.
Edu tööturul on tihedalt seotud inimese haridustasemega ja, nagu on selgitatud komisjoni teatises „Uued kutseoskused uute töökohtade jaoks“, on see seos tulevikus veelgi tihedam.
Labour market supply challenges related to institutional factors and to the design of the social benefit system persist and are the source of labour market problems.
Institutsiooniliste tegurite ja sotsiaaltoetuste süsteemi ülesehitusega seotud probleemid tööturu varustamisel piisava hulga ja sobivate tööotsijatega püsivad ja kujutavad endast tööturu probleemide allikat.
Labour market tests used to give priority to nationals or to other Union citizens or to third-country nationals legally resident in the Member State concerned should not hinder effective access for applicants to the labour market (Article 15).
Tööturutestid, mille eesmärk on eelistada riigi või Euroopa Liidu kodanikke või asjaomases liikmesriigis seaduslikult elavaid kolmandate riikide kodanikke, ei tohiks takistada taotlejate tegelikku juurdepääsu tööturule (artikkel 15).
Labour market tests used to give priority to nationals or to other Union citizens or to third-country nationals legally resident in the Member State concerned should not hinder effective access for applicants to the labour market and should be implemented without prejudice to the principle of preference for Union citizens as expressed in the relevant provisions of the applicable Acts of Accession ï.
Oma riigi või liidu teiste kodanike või asjaomases liikmesriigis seaduslikult elavate kolmanda riigi kodanike eelistamiseks kasutatavad tööturutestid ei tohiks takistada taotlejate tegelikku juurdepääsu tööturule ning nende testide kasutamisel ei tohiks kahjustada kohaldatavate ühinemisaktide asjakohastes sätetes väljendatud põhimõtet eelistada liidu kodanikke ï.
Labour market transition policies need to be considered jointly with inclusion strategies, particularly when referring to those furthest from the labour market, for whom systematic further efforts are needed.
Tööturu üleminekupoliitikat tuleks käsitleda koos kaasatuse strateegiatega, eelkõige tööturust kõige kaugemale jäänute puhul, kelle jaoks on vaja pidevaid süsteemseid jõupingutusi.
Labour market trends
Tööturu suundumused
Labour market, education and social policy
Tööturu-, haridus- ja sotsiaalpoliitika
Labour market, education and social policy: despite substantial progress being made in addressing unemployment among young people and long-term unemployment, production capacity constraints are increasing.
Tööturg, haridus ja sotsiaalpoliitika: Olenemata märkimisväärsest edust noorte ja pikaajaliste töötute tööhõive parandamisel, suureneb tootmisvõimsust pidurdavate tegurite hulk.
Labour market, mobility, recognition of qualifications
Tööturg, liikuvus, kvalifikatsioonide tunnustamine
labour market-related features (definition of occupational profiles and reinforcement of occupational training, necessary for the workforce's capacity for change, and in order to increase companies' business scope and job opportunities).
tööturuga seotud küsimused (tööjõu kohanemisvõime ning ettevõtete äriulatuse ja töövõimaluste suurendamiseks vajalike ametikirjelduste määratlemine ja ametikoolituse tugevdamine).
labour market:
tööturg:
Labour markets are becoming ever more complex and all employment service providers need to cooperate.
Tööturud muutuvad aina keerukamaks ja tööturuasutuste kõik osalised peavad tegema koostööd.