natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Greenhouse gas emissions from direct land use change shall be allocated to products for (i) 20 years after the land use change occurred or (ii) a single harvest period from the extraction of the evaluated product (even if longer than 20 years) and the longest period shall be chosen.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste, mis tekivad maakasutuse otsesest muutmisest, arvutatakse tootega seotud mõju i) 20 aastat pärast maakasutuse muutmist või ii) hinnatud toote ekstraheerimisest ühtsel koristusperioodil (isegi kui see on pikem kui 20 aastat) ja kõige pikemal ajavahemikul.
Greenhouse gas emissions from direct land use change shall be allocated to products for (i) 20 years after the land use change occurred or (ii) a single harvest period from the extraction of the evaluated product (even if longer than 20 years)55 and the longest period shall be chosen.
Kasvuhoonegaaside heide, mis tuleneb maakasutuse otsesest muutmisest, tuleb jaotada toodete vahel i) muutmisele järgneva 20aastase perioodi vältel või ii) hinnatava toote ekstraheerimise ühe perioodi vältel (isegi kui see on pikem kui 20 aastat)55 ning valida kõige pikem ajavahemik.
Greenhouse gas emissions from direct land use change shall be allocated to products for (i) 20 years after the land use change occurs or (ii) a single harvest period from the extraction of the evaluated product (even if longer than 20 years) and the longest period shall be chosen.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste, mis tekivad maakasutuse otsesest muutmisest, arvutatakse tootega seotud mõju i) 20 aastat pärast maakasutuse muutmist või ii) hinnatud toote ekstraheerimisest ühtsel koristusperioodil (isegi kui see on pikem kui 20 aastat) ja kõige pikemal ajavahemikul.
Greenhouse gas emissions from fuels, E, shall be expressed in terms of grams of CO2 equivalent per MJ of fuel, gCO2eq/MJ.
Kütuse kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heidet (E) väljendatakse CO2-ekvivalendi grammides kütuse megadžauli kohta (gCO2eq/MJ).
Greenhouse gas emissions from indirect land use change shall not be considered unless OEFSRs explicitly require to do so.
Kasvuhoonegaaside heidet, mis tuleneb maakasutuse kaudsest muutmisest, ei arvestata, v.a juhul, kui seda selgesõnaliselt nõutakse toote ökoloogilise jalajälje kategooria eeskirjades.
Greenhouse gas emissions from shale gas production in Europe could, while being estimated to 1-5% higher per unit of electricity generated compared to conventional natural gas extracted in the EU (provided emissions are properly controlled), be 41% to 49% lower than emissions from coal-based electricity generation, 2% to 10% lower than emissions from electricity generated from conventional pipeline gas produced outside Europe, and 7% to 10% lower than electricity generated from LNG imported into Europe13.
Euroopas kildagaasi tootmisel tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused, mis on toodetud elektriühiku kohta hinnanguliselt 1–5 % suuremad kui ELis traditsioonilisel viisil ammutatava gaasi puhul (eeldusel, et heidet nõuetekohaselt kontrollitakse), võivad olla 41–49 % väiksemad kui kivisöel põhineva elektrienergia tootmisel tekkivad heitkogused, 2–10 % väiksemad kui väljaspool Euroopat traditsioonilisest torugaasist toodetava elektrienergia puhul ning 7–10 % väiksemad kui Euroopasse imporditud veeldatud maagaasist toodetava elektrienergia puhul13.
Greenhouse gas emissions from the EU's energy and carbon-intensive industries must come down significantly to be compatible with the EU's long term GHG objective.
ELi energia- ja CO2-mahukate tööstussektorite kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleb oluliselt vähendada, et saavutada kooskõla ELi pikaajalise kasvuhoonegaaside eesmärgiga.
Greenhouse gas emissions from the EU-25 and the EU-15 both increased between 2002 and 2003, though emissions were below emissions in the base year by 8% and 1.7% respectively (Figure 1) alongside a 27% economic growth for the EU-15.
Kasvuhoonegaaside heide nii EL 25s kui ka EL 15s suurenes aastatel 2002–2003, kuigi heide olid võrdlusaasta heitest väiksem vastavalt 8% ja 1,7% võrra (joonis 1) ning EL 15 majanduskasv nimetatud ajavahemikul oli 27%.
Greenhouse gas emissions from the production and use of transport fuels, biofuels and other bioliquids shall be calculated as:
Transpordikütuste, biokütuste ja muude vedelate biokütuste tootmisest ja kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine arvutatakse järgmiselt:
Greenhouse gas emissions had in 2012 decreased by 18% from 1990, and are expected to reduce further by 24% by 2020.
2012. aastaks oli kasvuhoonegaaside heide 1990. aasta tasemega võrreldes vähenenud 18 % ja prognooside kohaselt väheneb see 2020. aastaks 24 %-ni.
Greenhouse gas emissions had in 2012 decreased by 18% from 1990, and based on the measures agreed on so far, are expected to reduce further by 24% by 2020 and by 32% by 2030.
2012. aastaks oli kasvuhoonegaaside heide 1990. aasta tasemega võrreldes vähenenud 18 % ja prognooside kohaselt väheneb see tänu seni kokkulepitud meetmetele 2020. aastaks 24 % ja 2030. aastaks 32 %.
Greenhouse gas emissions in 2000, 2012 and 2020
Kasvuhoonegaaside heitkogused aastatel 2000, 2012 ja 2020
Greenhouse gas emissions in 2012 decreased by 18% relative to emissions in 1990 and are expected to reduce further to levels 24% and 32% lower than in 1990 by 2020 and 2030 respectively on the basis of current policies.
2012. aastaks oli kasvuhoonegaaside heide 1990. aasta tasemega võrreldes vähenenud 18 % ja prognooside kohaselt peaks heitkogused kehtiva poliitika tulemusena olema 2020. ja 2030. aastaks vastavalt 24 % ja 32 % väiksemad kui 1990. aastal.
Greenhouse gas emissions increased by 33% during the period 1990 to 2007 but have since fallen on the back of high oil prices, increased efficiency of passenger cars and slower growth in mobility.
Kasvuhoonegaaside heitkogused suurenesid ajavahemikul 1990–2007 33 %, kuid on sellest ajast alates kahanenud tänu kõrgetele naftahindadele, tõhusamatele sõiduautodele ja liikuvuse kasvu aeglustumisele.
greenhouse gas emissions produced by fossil fuels used in urban transport and domestic heating and air-conditioning systems;
linnatranspordis või eraomandis olevates kütte- ja jahutussüsteemides kasutatavate fossiilsete kütuste põlemisel tekkivat kasvuhoonegaaside heitmeid;
Greenhouse gas emissions target
Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk
Greenhouse gas emissions target:
Kasvuhoonegaaside heitkoguste eemärk:
Greenhouse gas emissions target: limit the increase in emissions from sectors not covered by the emissions trading scheme (ETS) to no more than +11 %
Kasvuhoonegaaside heite sihtmärk: piirata heite suurenemist heitkogustega kauplemise süsteemist välja jäänud sektorites +11 %-ga,
Greenhouse gas emissions that occur as a result of direct land use change shall be allocated to products for (i) 20 years after the land use change occurs or (ii) a single harvest period from the extraction of the evaluated product (even if longer than 20 years)72 and the longest period shall be chosen.
Kasvuhoonegaaside heitkogused, mis tekivad maakasutuse otsesest muutmisest, eraldatakse toodetele i) 20 aastaks pärast maakasutuse muutust või ii) hinnatud toote saamisest alates tuleb valida ühtne koristusperiood (isegi kui see on pikem kui 20 aastat)72 ja kõige pikem ajavahemik.
Greenhouse gas emissions trading and energy taxation are different economic instruments, operating by different legal means but partially pursuing the same objectives, in particular as concerns targeted CO2 taxes.
Kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemine ja energia maksustamine on majanduslikud vahendid, mis toimivad erineval õiguslikul alusel, kuid püüavad osaliselt saavutada samu eesmärke, eriti CO2 maksustamisel.
Greenhouse gas emissions, including CO2 emissions, from renewable energy sources are either low or zero.
Kasvuhoonegaaside heitkogused, sealhulgas CO2 heited, taastuvatest energiaallikatest on kas madalad või need puuduvad.
Greenhouse gas emissions2
Kasvuhoonegaaside heitmed2
Greenhouse gas inventories
Kasvuhoonegaaside andmekogud
Greenhouse Gas Protocol22 (WRI/ WBCSD);
kasvuhoonegaaside protokoll22 (WRI/ WBCSD);
Greenhouse gas reductions beyond the ETS
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi
Greenhouse Gases
Kasvuhoonegaasid
Greenhouse gases and use of wood as a substitute
Kasvuhoonegaasid ja puidu kasutamine alternatiivina
Greenhouse gases from agricultural production
Kasvuhoonegaasid põllumajandustootmisest
Greening alone is, however, far from enough to ensure industrial growth and jobs.
Keskkonnahoidlikumaks muutmisest üksi ei piisa kaugeltki tööstuse kasvu ja töökohtade tagamiseks.
Greening and innovation
Keskkonnahoidlikumaks muutmine ja innovatsioon
Greening banking standards is therefore an essential requirement to shift private financing from conventional toward low carbon and climate resilient investments.
Seepärast on pangastandardite keskkonnahoidlikumaks muutmine väga oluline nõue erarahastamise juhtimisele tavapärastelt investeeringutelt CO2-heite vähendamise ja kliimakindlate investeeringute suunas.
Greening European industry and making the transition to a low-carbon and environmentally resource-efficient economy by 2050, on the basis of a new industrial policy, are necessary as a priority.
Euroopa tööstuse keskkonnahoidlikumaks muutmine, 2050. aastaks üleminek vähese CO2-heitega ja ökoloogiliselt ressursitõhusale majandusele uuendatud tööstuspoliitika abil on vajalik prioriteet.
greening in proportion to the value of the basic payment
Keskkonnasäästlikumaks muutmine protsentides põhitoetuse väärtuse alusel
Greening of direct payments
Otsetoetuste keskkonnahoidlikuks muutmine
Greening of direct payments in CAP
Otsetoetuste keskkonnahoidlikumaks muutmine ühise põllumajandus-poliitika raames
Greening of direct payments: to ensure that the CAP helps the EU to deliver on its environmental and climate action objectives, beyond the cross-compliance requirements of current legislation, 30 % of direct support will be made conditional on "greening".
Otsetoetuste keskkonnahoidlikumaks muutmine: tagamaks, et ühine põllumajanduspoliitika aitaks ELil saavutada keskkonna- ja kliimameetmetega seotud eesmärke, mis lähevad praegu kehtivatest nõuetest kaugemale, seatakse 30 % otsetoetustest sõltuvaks keskkonnahoidlikust tegevusest.
Greening of pillar 1, especially in ecological focus areas,
I samba keskkonnasäästlikumaks muutmine iseäranis ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel;
Greening of transport
Keskkonnahoidlik transport
Greening our economy offers new jobs and they require new skills.
Majanduse säästvamaks muutmisega kaasnevad uued töökohad, mis eeldavad uusi oskusi.
Greening payments
Keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus
Greening private procurement
Erahanked keskkonnahoidlikumaks
Greening the economy entails reducing environmental costs through the more efficient use of resources, thereby contributing to growth, competitiveness and job creation.
Majanduse rohelisemaks muutmine hõlmab keskkonnakulude vähendamist, kasutades ressursse tõhusamalt, mis aitab edendada majanduskasvu, konkurentsivõime ja töökohtade loomist.
Greening the economy is an opportunity for business.
Majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine on ärivõimalus.
Greening the economy is not only about the creation of new industries.
Majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmine ei tähenda ainult uute tööstusharude loomist.
Greening the European semester
Euroopa poolaasta keskkonnahoidlikumaks muutmine
Greening Transport
Keskkonnahoidlik transport
Greenland halibut
pikklest
Greenland Halibut (1)
Süvalest (1)
Greenland is a country bigger in size than Europe with 56,000 inhabitants spread over 18 towns none of which exceeds 16.000 inhabitants.
Gröönimaa on territoorium, mis on Euroopast suurem ja kus elab kokku 56 000 elanikku, kes jaotuvad 18 linna vahel, millest ühegi elanikkond ei ole suurem kui 16 000 elanikku.
Greenland is confronted with specific economic and social structural problems: (a) high level of imports; (b) exports are highly reliant on the fisheries sector; (c) the fiscal deficit of the Government of Greenland that, without the grants from Denmark and the EU, would exceed 30% of GDP annually.
Gröönimaal on tekkinud konkreetsed majanduslikud ja sotsiaalsed struktuursed probleemid: a) impordi kõrge tase; b) eksport sõltub suurel määral kalandussektorist; c) Gröönimaa valitsussektori eelarvepuudujääk, mis ilma Taani ja ELi toetusteta ületaks aastas 30 % SKTst.
Greenland shall be required by the Commission to provide all the data and information necessary, in line with the international commitments on aid effectiveness, to permit the monitoring and evaluation of the concerned measures.
Komisjon nõuab, et Gröönimaa esitaks kõik andmed ja teabe, mis on kooskõlas abi tõhususe rahvusvaheliste kohustustega vajalik, et võimaldada asjaomaste meetmete järelevalvet ja hindamist.
Greenland shall conduct regular checks to ensure that the actions to be financed from the European Union budget have been implemented correctly.
Gröönimaa kontrollib korrapäraselt, kas Euroopa Liidu eelarvest rahastatavad meetmed on nõuetekohaselt ellu viidud.
Greenland shark
Lühikoon-hammashai
Greenland takes part in this cooperation as a full member.
Gröönimaa osaleb koostöös täieõigusliku liikmena.
Greenlanders enjoy the citizenship of the Member State to which they are constitutionally linked (Denmark), and subsequently hold EU citizenship, making for the corresponding parts of the Treaty to apply to them.
Gröönimaa elanikud on põhiseadusliku seose alusel liikmesriigi (Taani) kodanikud ning sellest tulenevalt on neil ELi kodakondsus ja seega kohaldatakse nende suhtes asutamislepingu asjaomaseid osi.
GreenLight52 is a voluntary initiative encouraging non-residential electricity consumers (public and private) to reduce their lighting energy use by installing energy-efficient lighting technologies in their facilities;
vabatahtlik algatus GreenLight,52 millega innustatakse ühiskondlikke elektritarbijaid (avalikus ja erasektoris) vähendama valgustusele kuluvat energiat hoonetesse energiatõhusa valgustustehnoloogia paigaldamisega;
Greenpeace has proposed that economic activity not be allowed unconditionally in the Arctic without prior agreement on the principles for protecting the region.
Greenpeace on teinud avalduse, et Arktikas ei tohiks majandustegevust arendada enne, kui on kokku lepitud piirkonna kaitse põhimõtetes.
Greenpeace has proposed that economic activity should be banned in the Arctic and the region left untouched.
Greenpeace on teinud avalduse, et Arktikas ei tohiks arendada majandustegevust, vaid see piirkond tuleks jätta puutumatuks.
Greenpeace, for example, is active in this area.
Selles valdkonnas tegutseb nt Greenpeace.
Greenwashing can also include poor practices in the supply chain linked to unhealthy working conditions with harmful products;
Lisaks võib tarneahelas esineda halbu tavasid tervisele ohtlike töötingimuste näol, milles kasutatakse kahjulikke tooteid;
greeting cards and visiting cards, announcement and message cards,
õnnitlus- ja visiitkaardid, teate- ja sõnumikaardid,
Greg Richards (for Group I)
Greg Richards (I rühma nõustav ekspert)
Gregor Lahounik (for Group II)
Gregor Lahounik (II rühma nõustav ekspert)
Greif
Hr GREIF
Greif (AT-GRII)
Wolfgang Greif (AT-II)
Greif (AT-II)
GREIF (AT – II rühm)
Greif (AT-II)
hr Greif (AT-II)
Greif (AT-II)
Wolfgang GREIF (AT-II)
GREIF (AT-II) (Rule 62 Mr Delapina)
Wolfgang GREIF (AT-II) (Thomas Delapina – kodukorra artikli 62 alusel)
Greif (AT-II) (Rule 62 – Belabed)
Greif (AT-II) (Belabed - töökorra artikli 62 alusel)
Greif (AT-II) (Rule 62-Belabed)
GREIF (AT-II) (Belabed’ asendaja vastavalt kodukorra artiklile 62)
Greif (AT– II)
Wolfgang GREIF (AT-II)
Greif (AT–II)
Wolfgang Greif (AT-II)
Greif (AT–II)
Wolfgang GREIF (AT–II)
GREIF (GR II - AT)
GREIF (Gr. II - AT)
GREIF (GR II-AT)
GREIF (GR II - AT)
Greif (GR II-AT)
Wolfgang Greif (AT-II)
Greif (SI-III)
GREIF (SL – III rühm)
greif Tatjana
greif, Tatjana
Greif Wolfgang (AT-II)
Wolfgang Greif (AT–II)
GREIVELDING Guy
Guy Greivelding
Grenadiers (rattails)
Pikksabad
Grexit (or something approaching it)
Kreeka lahkumine euroalalt (või midagi sellelaadset)
GRI
I RÜHM
GRI
IT
GRI
KT
GRI – CY
CY-I
GRI: 1 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 11 member(s)
I rühm: 11 liiget
GRI: 11 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 13 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 16 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 2 member(s)
I RÜHM: 2 Liige bre(s)
GRI: 2 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 3 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 4 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 5 member(s)
I RÜHM: 5 Liige bre(s)
GRI: 5 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 6 member(s)
I rühm: 16 liiget
GRI: 7 member(s)
I rühm: 16 liiget
Grid access issues
Pääs võrgusüsteemi
Grid connection
Võrguühendus
grid connection and access rules;
võrguühenduste ja võrgule juurdepääsu eeskirjad;
Grid connection, either in terms of administrative procedures, waiting times or costs, remains an issue in many of the countries studied.
Mitmes uuritud riigis on võrguühendus kas haldusmenetluste, ooteaegade või kulude mõttes jätkuvalt probleem.
Grid connection, either in terms of administrative procedures, waiting times or costs, remains an issue in many of the studied countries.
Mitmes uuritud riigis on võrguühendus kas haldusmenetluste, ooteaegade või kulude mõttes jätkuvalt probleem.
Grid development and coordination to adjust to the needs of renewables
Võrkude arendamine ja koordineerimine taastuvenergia vajadustega kohandamiseks
Grid development and renovation to adjust to the needs of renewables
Võrgustiku arendamine ja renoveerimine taastuvenergia vajadustega kohandamiseks
Grid developments
Võrguarendused
Grid expansion and optimal grid management is also needed at the distribution level as distribution grids are instrumental for integrating decentralised, locally produced renewable energies.
Võrke on vaja laiendada ja tagada optimaalne võrguhaldus ka jaotustasandil, sest jaotusvõrkudel on tähtis roll hajutatult kohalikul tasandil toodetud taastuvenergia lõimimisel.
Grid infrastructure was mainly built when the electricity sector was publicly owned and has been designed to allow large power plants being situated near mines and rivers, or near the main centres of consumption.
Võrgusüsteemi infrastruktuur on loodud peamiselt ajal, mil elektrisektor oli riigiomanduses, ning on projekteeritud selliselt, et suured elektrijaamad saaksid paikneda kaevanduste, jõgede või peamiste tarbimiskeskuste läheduses.
Grid operators and suppliers are expected to carry the main investment burden.
Võrguettevõtjad ja tarnijad peaksid enda kanda võtma põhiinvesteeringute tegemise.
Grid studies of European dimension:
Võrgu-uuringud üleeuroopalises mõõtmes:
Grids and "cloud computing", which bring several digital operators into play at the same time, require specific methods of protection which must be made available to businesses, especially micro-businesses.
Sellised nähtused nagu grids ja cloud computing, mis hõlmavad arvukaid IKT valdkonna osalejaid samaaegselt, nõuavad spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis tuleb anda ettevõtete ja eelkõige mikroettevõtete käsutusse.
Grids and "cloud computing", which bring several digital operators into play at the same time, require specific methods of protection which must be made available to businesses, especially micro‑businesses.
Sellised nähtused nagu grids ja cloud computing, mis hõlmavad arvukaid IKT valdkonna osalejaid samaaegselt, nõuavad spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis tuleb anda ettevõtete ja eelkõige mikroettevõtete käsutusse.
Grids need to be adjusted to the characteristics of dispersed and fluctuating RE such as wind, solar, and tidal energy.
Võrgud on vaja kohandada hajutatud ja kõikuva tootlikkusega taastuvate energiaallikate, nagu tuul, päike ja loodete energia, iseärasustele.
Grids need to become smarter so that energy is used and transported more efficiently.
Samuti tuleb kasutada võrke läbimõeldumalt, et suurendada energiakasutuse ja -transpordi tõhusust.
Griffith, R., Redding, S., Van Reenen, J., Mapping the Two Faces of R&D: Productivity Growth in a Panel of OECD Industries, The Review of Economics and Statistics, 86 (4): 883 – 895, 2004.
Griffith, R., Redding, S., Van Reenen, J., „Mapping the Two Faces of R&D: Productivity Growth in a Panel of OECD Industries”, The Review of Economics and Statistics, 86 (4): 883 – 895, 2004.
Grigor Gradev (for Group II)
Grigor Gradev (II rühma nõustav ekspert)
Grigoris Koutrakis (for the rapporteur) (EL)
Grigoris Koutrakis (raportööri nõustav ekspert) (EL)
Grigoris Koutrakis (for the rapporteur) (EL)
Grigoris KOUTRAKIS (raportööri nõustav ekspert, Kreeka)
GRII
ASEESIMEES
GRII
BE
GRII
DE
GRII
II RÜHM
GRII
LIIGE
GRII: 0 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 1 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 11 member(s)
II rühm: 11 liiget
GRII: 11 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 13 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 16 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 2 member(s)
II RÜHM: 2 Liige bre(s)
GRII: 2 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 3 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 4 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 5 member(s)
II RÜHM: 5 Liige bre(s)
GRII: 5 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 6 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRII: 7 member(s)
II rühm: 16 liiget
GRIII
ASEESIMEES
GRIII
Clever, Peter
GRIII
Demelenne, Anne
GRIII
ESIMEES
GRIII
III RÜHM
GRIII
Kokalov, Ivan
GRIII
LIIGE
GRIII
Mitov, Veselin
GRIII
Trantina, Pavel
GRIII: 1 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 10 member(s)
III rühm: 10 liiget
GRIII: 11 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 13 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 16 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 2 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 3 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 4 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 5 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 6 member(s)
III rühm: 16 liiget
GRIII: 7 member(s)
III rühm: 16 liiget
Grimaldi (IT-Cat.
Tommaso Grimaldi (IT-3.kat)
Grimaldi (IT-Cat.3)
Tommaso Grimaldi (IT-3. kat)
Grinders, coffee machines and equipment for opening or sealing containers or packages
Kohviveskid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks
Grinders, coffee machines and equipment for opening or sealing containers or packages
kohviveskid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks,
Grinding of mica or mica waste
(CPC 93191 osa)
grinding;
peenestamine;
grip / roughness of pavements;
teekatte haare ja karedus
Grooved carpetshell (Ruditapes decussatus)
Veenuskarplane (Ruditapes decussatus)
Gross aid intensity: maximum [35%]
abi brutoosatähtsus: kuni [35%]
Gross alpha
Summaarne alfaradioaktiivsus
gross amount of other income generated with respect to the assets held in the account, in each case paid or credited to the account (or with respect to the account) during the calendar year or other appropriate reporting period; and
kontol olevate varadega seotud muu tulu brutosumma, mis on kontole (või seoses kontoga) makstud või krediteeritud kalendriaasta või muu asjakohase aruandlusperioodi jooksul ja
Gross beta
Summaarne beetaradioaktiivsus
Gross Calorific Value (GCV) in MJ/m3
ülemine kütteväärtus (GCV, MJ/m3)
Gross claims in the last underwriting year (including reserve at the end of underwriting year)
Nõuete kogusumma eelmisel kindlustusaastal (kaasa arvatud reserv kindlustusaasta lõpul)
Gross debt in the euro area countries: sector decomposition
Euroala riikide koguvõlg sektorite kaupa
Gross debt is forecast to remain on a firm downward path beyond the requirement of the debt rule.
Prognoosi põhjal jätkub ka kindlalt koguvõla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta.
Gross debt is forecast to remain on a firm downward path beyond the requirements of the debt rule.
Prognoosi põhjal jätkub kindlalt koguvõla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta.
Gross direct premiums written broken down according to the country of residence of the parent enterprise
Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma emaettevõtja asukohariigi järgi
Gross direct premiums written by CPA category (5-digit-level) and by Member State
Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma CPA kategooriate (viiekohaline tasand) ja liikmesriigi järgi
Gross disposable household income (GDHI, yearly change);
leibkonna kasutada olev kogutulu (GDHI, aastane muutus);
Gross Domestic Expenditure on R&D (2003)
Sisemaised kogukulutused teadusuuringutele ja tehnoloogia arendamisele (2003)