natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nuclear energy research and innovation, to be supported under the Euratom Treaty, will allow the Union to develop, in the interest of all its Member States, the most advanced technologies for nuclear safety, security, radiation protection and non-proliferation.
Tuumaenergiaalane teadustegevus ja innovatsioon, mida toetatakse Euratomi asutamislepinguga, võimaldab liidul kõigi tema liikmesriikide huvides töötada välja uusimaid tehnoloogialahendusi tuumaohutuse ja -julgeoleku, kiirguskaitse ning tuumarelva leviku tõkestamise valdkonnas.
Nuclear energy technologies are included in this portfolio as they have the greatest potential to meet the energy and climate objectives in both the short and longer term.
Tuumaenergial põhinevad tehnoloogilised lahendused on osa kõnealustest lahendustest, kuna neil on suurim potentsiaal aidata kaasa energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele lühikeses ja pikas perspektiivis.
Nuclear energy will be needed to provide a significant contribution in the energy transformation process in those Member States where it is pursued.
Tuumaenergia peab liikmesriikides, kus seda kasutatakse, aitama tugevasti kaasa energiasüsteemi ümberkujundamisele.
Nuclear energy – nuclear fission and nuclear fusion
Tuumade lõhustumine (fissioon) ja tuumade ühinemine (fusioon)
Nuclear energy – nuclear fission and nuclear fusion
Tuumaenergia – tuumade lõhustumine (fissioon) ja tuumade ühinemine (fusioon)
Nuclear energy, essentially free of CO2 emissions, makes an important contribution to mitigation of global climate change as a result of greenhouse gas emissions.
Praktiliselt CO2 heitkogustevaba tuumaenergia on oluline kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustatud ülemaailmse kliimamuutuste leevendamise seisukohast.
nuclear energy;
tuumaenergia;
Nuclear fission (Gen III/III+)
Tuumalõhustumine (põlvkonnad III/III+)
Nuclear fission (Uranium, U 235)
Tuuma lõhustumine (uraan U235)
Nuclear Fission and Radiation Protection
Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394
Nuclear fission and radiation protection
Tuumalõhustumine ja kiirguskaitse
nuclear fission and radiation protection (EUR 287 million);
tuuma lõhustumisse ja kiirguskaitsesse (287 miljonit eurot);
nuclear fission and radiation protection, with the objective of enhancing resource efficiency, cost-effectiveness and in particular the safety of nuclear fission and other uses of radiation in industry and medicine.
tuumalõhustumine ja kiirguskaitse: eesmärgiga suurendada ressursitõhusust ja kulutasuvust ning eelkõige tuumalõhustumise ja kiirguse muu kasutamise ohutust tööstuse ja meditsiini valdkonnas.
nuclear fission and radiation protection.
tuumalõhustumine ja kiirguskaitse.
Nuclear Fission and Radiation Protection: Establishing a sound scientific and technical basis in order to accelerate practical developments for the safer management of long-lived radioactive waste, promoting safer, more resource-efficient and competitive exploitation of nuclear energy and ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of ionising radiation.
Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: Usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendada tuumaenergia ohutut, tõhusamat ja konkurentsivõimelisemat kasutamist ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse eest.
Nuclear Fission and Radiation Protection: Establishing a sound scientific and technical basis in order to accelerate practical developments for the safer management of long-lived radioactive waste, promoting safer, more resource-efficient and competitive exploitation of nuclear energy and ensuring a robust and socially acceptable system of protection of man and the environment against the effects of ionising radiation.
Tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alased uuringud: Usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendada tuumaenergia ohutut, tõhusamat ja konkurentsivõimelisemat kasutamist ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse eest.
Nuclear fission and radiation protection: to promote the safe use and exploitation of nuclear fission and other uses of radiation in industry and medicine.
Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: tuuma lõhustumise ohutu kasutamise ning kiirituse kasutamise edendamine tööstuse ja meditsiini valdkonnas.
Nuclear fission has been used for decades to generate energy.
Tuumade lõhustumist kasutatakse energia tootmiseks juba aastakümneid.
Nuclear fission has to move towards long-term sustainability with a new generation of reactor type – the Generation-IV reactor.
Tuumalõhustamine peab arenema pikaajalise säästvuse suunas uue reaktoritüübi ehk neljanda põlvkonna reaktori kasutuselevõtmisega.
Nuclear fission power plants have already done much to prevent greenhouse gas emissions (CO2) and to reduce the dependencies involved in the consumption and import of oil and gas.
Tuumade lõhustumise baasil töötavad elektrijaamad on aidanud olulisel määral kaasa kasvuhoonegaaside (CO2) emissiooni vältimisele ja nafta või gaasi tarbimise/impordiga seotud sõltuvuste leevendamisele.
Nuclear fission – Generation IV
Tuuma lõhustamine– IV põlvkond
Nuclear forensic science provides clues on the origin of the seized material.
Tuuma-alane kohtuekspertiis annab vihjeid kinnipeetud materjalide päritolu kohta.
Nuclear fuel cycle safety for the present generation of reactors: development of current and evolutionary fuel cycle trends and concepts for fuels operating in presently available so-called Gen II and III reactors; fuel rod safety assessment during in-pile operation through state of the art post irradiation examination techniques; modelling applications.
Praeguse põlvkonna reaktorite tuumkütusetsükli ohutus: arendada praegusi ja kõrgtehnoloogilisi kütusetsüklite suundumusi ja kontseptsioone selliste kütuste jaoks, mida kasutatakse praegu II ja III põlvkonna reaktorites; hinnata tipptasemel kiiritusjärgsete kontrollitehnikate abil kütusevarda ohutust reaktori kasutamisel; mudelrakendused.
Nuclear fuel elements
Tuumkütuseelemendid
Nuclear fuel, including uranium mining, enrichment and fuel fabrication represents approximately 10-15 % of the total cost of generating electricity.
Tuumkütus, mis sisaldab uraanikaevandamist, -rikastamist ning kütuse tootmist, moodustab elektrienergia tootmise kogukuludest umbes 10–15%.
Nuclear fusion
Termotuumasüntees
Nuclear fusion (Hydrogen, H)
Termotuumasüntees (vesinik H)
Nuclear fusion (own-initiative opinion)
Fusioonienergia (omaalgatuslik arvamus)
Nuclear fusion is already a reality; this energy technology is steadily expanding and free from the problems of radioactive waste.
Termotuumasüntees on juba tegelikkus; see energiatootmise tehnoloogia laieneb pidevalt ning seda ei puuduta radioaktiivsete jäätmete probleem.
Nuclear fusion is not a realistic prospective solution to the energy and climate problems of the future.
Termotuumasüntees ei ole realistlik energia- ja kliimaprobleemide lahendamisvõimalus tulevikus.
Nuclear has a significant role in decarbonisation with the highest penetration in case of CCS delay.
Tuumaenergia mängib CO2-heite vähendamisel olulist osa ning kõige suurem tuumaenergia kasutuselevõtt on hilinenud CO2 kogumise ja säilitamisega stsenaariumis.
Nuclear Heat Production
Tuumasoojuse tootmine
Nuclear Illustrative
Tuumaenergia näidisprogramm
Nuclear Illustrative Programme
Tuumaenergia näidisprogramm
Nuclear Illustrative Programme
„Tuumaenergia näidisprogramm“
Nuclear Illustrative Programme (communication)
Tuumaenergia näidisprogramm (teatis)
Nuclear Illustrative Programme (PINC)
Tuumaenergia näidisprogramm
Nuclear Illustrative Programme - OJ C 256, 27.10.2007, p. 51-61
Nuclear Illustrative Programme - OJ C 256, 27.10.2007, p.
Nuclear Illustrative Programme – OJ C 256, 27.10.2007, pp. 51-61
„Tuumaenergia näidisprogramm ”, ELT C 256, 27.10.2007, lk 51-61.
Nuclear in Belgium and Germany is phased out in line with legislation as specified in the scenario.
Belgias ja Saksamaal lõpetatakse järk-järgult tuumaenergia tootmine stsenaariumis täpsustatud õigusaktide kohaselt.
Nuclear indicative programme
Tuumaenergia näidisprogramm
Nuclear indicative programme
“Tuumaenergia näidisprogramm”
Nuclear indicative programme
„Tuumaenergia näidisprogramm”
Nuclear industry should respond to these challenges by greater transparency.
Tuumaenergiatööstus peaks neile väljakutsetele vastama suurema läbipaistvusega.
Nuclear installation safety: Operational safety of current and future nuclear installations, especially plant life assessment and management, safety culture (minimising the risk of human and organisational error), advanced safety assessment methodologies, numerical simulation tools, instrumentation and control, and prevention and mitigation of severe accidents, with associated activities to optimise knowledge management and maintain competences.
Tuumarajatiste ohutus: olemasolevate ja tulevaste tuumarajatiste tööohutus, eelkõige tuumajaamade kasutusea hindamine ja juhtimine, ohutuskultuur (inimeste põhjustatud ja organisatsioonilistest vigadest tingitud riski minimeerimine), ohutuse hindamise täiustatud meetodid, numbrilised simulatsioonivahendid, mõõteriistad ja juhtseadmed ning raskete õnnetuste vältimine ja kahju piiramine ning sellega seotud tegevus teadmiste juhtimise optimeerimiseks ja oskuste säilitamiseks.
Nuclear installation safety: RTD in operational safety of current and future nuclear installations, especially plant life assessment and management, safety culture, advanced safety assessment methodologies, numerical simulation tools, instrumentation and control, and prevention and mitigation of severe accidents, with associated activities to optimise knowledge management and maintain competences.
Tuumarajatiste ohutus: TTA olemasolevate ja tuleviku tuumarajatiste tööohutuse kohta, eriti tuumajaamade eluea hindamine ja juhtimine, ohutuskultuur, täiustatud ohutuse hindamise meetodid, numbrilised simulatsioonivahendid, seadmestik ja kontroll ja raskete õnnetuste vältimine ning sellega seotud tegevus teadmiste juhtimise optimeerimiseks ja oskuste säilitamiseks.
Nuclear installations are also subject to periodic inspections by the Commission services19.
Komisjoni talitused kontrollivad korrapäraselt ka tuumarajatisi19.
Nuclear investment towards 2050
Tuumainvesteeringud aastani 2050
Nuclear lead times (five years in the most optimistic scenario) are, for engineering and licensing reasons, much longer than for combined cycle gas turbines (CCGT) or renewable energy sources which have lead times of only two years or less.
Tuumajaamade ehitamise teostusaeg (ka kõige optimistlikuma stsenaariumi korral viis aastat) on projekteerimise ja tegevusloa saamisega seotud põhjustel palju pikem kui kombineeritud tsükliga gaasiturbiinide või taastuvate energiaallikate puhul, mille teostusaeg on üksnes kaks aastat või veelgi vähem.
Nuclear medicine
Hingamisaparaadid
Nuclear non-proliferation is a global issue, which reminds and concerns the public of the potential security risks associated with the use and future development of nuclear energy.
Tuumarelva leviku tõkestamine on globaalne teema, mis tuletab üldsusele meelde tuumaenergia kasutamise ja arendamisega seotud võimalikke ohte ning paneb teda selle pärast muretsema.
Nuclear operators are implementing them in accordance with their national action plans as assessed by ENSREG.
Tuumajaamade käitajad täidavad ohutusnõudeid kooskõlas riiklike tegevuskavadega, mida on hinnanud tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm.
Nuclear operators were asked to produce progress reports by 15 August 2011 and final reports by 31 October 2011;
Tuumajaamade käitajatel paluti esitada eduaruanded 15. augustiks 2011 ja lõpparuanded 31. oktoobriks 2011;
Nuclear plants are largely insensitive to changes in the cost of fuel, unlike other types of generating plants.
Tuumajaamad on kütuste tarnehindade muudatuste suhtes küllalt vähetundlikud, erinevalt muudest elektrijaamadest.
Nuclear plants must also be carefully protected against both attempted sabotage or terrorist attack and possible theft of nuclear material.
Tuumaelektrijaamad peavad samuti olema hoolikalt kaitstud nii sabotaažikatsete või terrorirünnakute kui ka tuumamaterjali võimaliku varguse eest.
Nuclear power - electricity generation – OJ C 110, 30.4.2004, pp. 77-95
„Tuumaenergia/elektritootmine”, ELT C 110, 30.4.2004, lk 77–95.
Nuclear power already contributes significantly to the EU's energy mix, thereby mitigating concerns about potential shortfalls in the security of supply of electricity.
Tuumaenergia annab juba märkimisväärse panuse ELi energialiikide kogumisse, leevendades seega elektrienergia tarnekindluse võimalike puudujääkidega seonduvaid probleeme.
Nuclear power and climate change
Tuumaenergia ja kliimamuutused
Nuclear power and competitiveness
Tuumaenergia ja konkurentsivõime
Nuclear power constitutes an important element in the debate on combating climate change and reducing Europe's dependence on imported energy.
Tuumaenergia on oluline aspekt seoses aruteludega, milles keskendutakse kliimamuutusevastasele võitlusele ja sellele, kuidas vähendada Euroopa sõltuvust importenergiast.
Nuclear power currently generates one third of all electricity consumed in the EU and is the most significant source of carbon-free base-load electricity presently available.
Tuumaenergia toodab praegu ühe kolmandiku kogu ELs tarbitavast elektrienergiast ja see on kõige olulisem praegu kasutuselolev süsinikuvaba baaskoormuselekter.
Nuclear power currently generates one third of all electricity consumed in the EU and isas the most significant source of carbon-free base-load electricity that, during the operation of a nuclear power plant, does not emit CO2, constitutes an important element in the debate on the means of combating climate change and reducing Europe’s dependence on imported energy.
Tuumaenergia toodab praegu ühe kolmandiku kogu ELs tarbitavast elektrienergiast ja see kuion kõige olulisem praegu kasutuselolev süsinikuvaba baaskoormuselekter, mis tuumaelektrijaama töötamisel süsinikdioksiidi õhku ei paiska, on üks oluline osa arutelus, kus käsitletakse kliimamuutuste vastu võitlemise vahendeid ja Euroopa sõltuvuse vähendamist imporditavast energiast.
Nuclear power has been one of the ways of limiting CO2 emissions within the EU and, for those Member States that wish, is also likely to form part of an energy scenario where significant emission reductions are going to be required in the coming decades.
Tuumaenergia on olnud üks viisidest süsinikdioksiidi heitmete vähendamiseks ELis ning liikmesriikidele, kes seda soovivad, ka tõenäoline lahendus olukorras, kus lähikümnendite jooksul on vaja heitmeid oluliselt vähendada.
Nuclear power has not hitherto been included in emissions trading schemes, nor should it be so included in the future, as total carbon emissions cannot currently be generally verified due to a worldwide lack of experience with final storage.
Tuumaenergia tootmist ei ole seni heitkogustega kauplemisse kaasatud ja seda ei peaks tegema ka tulevikus, kuna praegu ei ole võimalik üldiselt tõendada kõiki süsiniku heitkoguseid, sest hetkel praegu puudub kogu maalimas lõppladustamise kogemus.
Nuclear power has traditionally shown a combination of higher construction and lower operating costs than fossil-fuel-based energy production, which exhibits lower capital costs but higher and potentially fluctuating fuel and, hence, operating costs.
Tuumaenergia on traditsiooniliselt näidanud suuremaid ehituskulusid ja madalamaid käitamiskulusid kui fossiilkütusepõhine energiatootmine, mida iseloomustavad madalamad kapitalikulud kuid suuremad ja tõenäoliselt ka kõikuvad kütuse- ja sealt edasi käitamiskulud.
Nuclear power is currently one of the largest sources of carbon dioxide (CO2) free energy in Europe.
Tuumaenergia on praegu üks suurimaist süsinikdioksiidivabadest (CO2) energiaallikatest Euroopas.
Nuclear power is currently one of the largest sources of carbon dioxide (CO2) free energy in Europe.
tuumaenergia on praegu üks suurimaist süsinikdioksiidivabadest (CO2) energiaallikatest Euroopas;
Nuclear power is currently one of the largest sources of essentially carbon dioxide free energy in Europe (see 4.7 below).
Tuumaenergia on praegu üks suurimaist CO2-vabadest energiaallikatest Euroopas (vt punkti 4.7).
Nuclear power is currently one of the largest sources of essentially carbon dioxide free energy in Europe.
Tuumaenergia on praegu suurim üks suurimaist CO2-vabadest energiaallikatests Euroopas.
Nuclear power is currently the largest source of essentially carbon dioxide free energy in Europe (see 4.7 below).
Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas (vt punkti 4.7).
Nuclear power is currently the largest source of essentially carbon dioxide free energy in Europe (see 4.8 below).
Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas (vt punkti 4.8).
Nuclear power is currently the largest source of essentially carbon dioxide free energy in Europe.
Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas.
Nuclear power is essentially carbon emissions-free and forms part of the Commission's carbon reduction scenario including the objective of reducing CO2 emissions.
Tuumaenergia ei tekita praktiliselt CO2 heiteid ning kuulub süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist käsitlevasse komisjoni stsenaariumisse, mille üks eesmärke on CO2-heidete vähendamine.
Nuclear power is less vulnerable to fuel price changes than coal or gas-fired generation, as uranium represents a limited part of the total cost of generating nuclear electricity and is based on sources which are sufficient for many decades and widely distributed around the globe.
Tuumaenergia sõltub vähem kütusehindade muutumisest kui söe- või gaasipõhine elektrienergia, sest uraan moodustab vaid väikese osa tuumaenergia tootmiskuludest ning uraanivarudest piisab mitmeks aastakümneks ja need paiknevad üle maailma laiali.
Nuclear power is once again a crucial issue for the European Union: it would be irresponsible not to address it at Community level.
Tuumaenergia jääb ELi jaoks küsimuseks, mida ei saa ignoreerida: teistsugune käitumine oleks vastutustundetu.
Nuclear power is presently the largest source of CO2-free energy in Europe and forms part of the Commission's carbon reduction scenario.
Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas ning moodustab süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist käsitleva komisjoni stsenaariumi osa.
Nuclear power is the principal carbon-free source of base load electricity in the EU, totalling some 135GWe of installed capacity and accounting for one-third of current electricity generation.
Tuumaenergia on peamine ELi elektrienergia baaskoormuse süsinikuvaba allikas, mille installeeritud koguvõimsus on ligikaudu 135 GWe ja mis moodustab ühe kolmandiku olemasolevast elektritootmisest.
Nuclear power is therefore one of the options available for reducing CO2 emissions.
Seega on tuumenergia üheks kättesaadavaks võimaluseks, millega vähendada CO2 heitkoguseid.
Nuclear power plants benefit from sophisticated and comprehensive safety and non-proliferation regimes that have evolved over the years.
Tuumajaamade suhtes kohaldatakse põhjalikke ja ulatuslikke tuumamaterjalide leviku tõkestamise ja ohutuseeskirju, mida on viimistletud aastate jooksul.
Nuclear power plants receive total subsidies of EUR 35 billion in the EU, not including costs of covering accident risks and disposal of waste.
Tuumaelektrijaamad saavad ELis toetusi kokku 35 miljardit eurot, mis ei sisalda õnnetusriskide katmist ega jäätmete kõrvaldamist.
Nuclear power plants receive total subsidies of EUR 35 billion in the EU, not including the costs of covering accident risks and disposal of waste.
Tuumaelektrijaamad saavad ELis toetusi kokku 35 miljardi eurot, mis ei sisalda õnnetusriskide katmist ega jäätmete kõrvaldamist.
Nuclear power plants receive total subsidies of EUR 35 billion in the EU, not including the costs of covering accident risks and the disposal of waste.
Tuumaelektrijaamad saavad ELis toetusi kokku 35 miljardi eurot, mis ei sisalda õnnetusriskide katmist ega jäätmete kõrvaldamist.
Nuclear power plants, worldwide and in the EU
Tuumaelektrijaamad maailmas ja ELis
Nuclear power stations and other nuclear reactors including the dismantling or decommissioning of such power stations or reactors12 (except research installations for the production and conversion of fissionable and fertile materials, whose maximum power does not exceed 1 kilowatt continuous thermal load).
Tuumaelektrijaamad ja muud tuumareaktorid, sealhulgas nende jaamade või reaktorite lammutamine või kasutusest kõrvaldamine12 (välja arvatud lõhustuvate ja lähteainete tootmiseks ja muundamiseks mõeldud uurimisrajatised, mille suurim pidev soojusvõimsus ei ületa 1 kilovatti).
Nuclear power stations currently generate approximately one third of the electricity and 15% of the energy consumed in the European Union (EU).
Tuumaelektrijaamad toodavad praegu umbes kolmandiku Euroopa Liidus toodetavast elektrienergiast ja 15% kogu tarbitavast energiast (ELis).
Nuclear power will play a strategic role in the Union’s energy mix for at least the next half century, contributing to achieve the Union's target on emission of greenhouse gases, and improving the Union’s independence, security and diversity of energy supply.
Tuumaenergial on strateegiline roll liidu energiaallikate kogumis vähemalt järgmise viiekümne aasta jooksul, aidates saavutada liidu kasvuhoonegaaside heite sihtmäära, soodustades liidu sõltumatust ning suurendades energia varustuskindlust ja selle mitmekesisust.
Nuclear power would still be more expensive than conventional coal-fired plants at coal prices of less than $70 per tonne.
Tuumaenergia oleks siiski kallim, kui traditsiooniline söepõhine energia, kui söehind on väiksem, kui 70 USA dollarit tonni kohta.
Nuclear power, at present, contributes roughly one-third of the EU’s electricity production and, whilst careful attention needs to be given to the issues of nuclear waste and safety, represents at present the largest source of largely carbon free energy in Europe.
Tuumaenergia moodustab praegu umbes ühe kolmandiku EL-i elektritoodangust ning kuigi tuumajäätmete ja –ohutuse küsimusele tuleb hoolikalt tähelepanu pöörata, on tuumaenergia käesoleval ajal Euroopa suurim peaaegu süsinikuvaba energiaallikas.
Nuclear propulsion requiring a special infrastructure for emergency response is not a viable option for merchant ships.
Tuumaenergial põhinevad jõuseadmed ei tule kaubalaevade puhul kõne alla, sest need vajavad spetsiaalset infrastruktuuri hädaolukordades reageerimiseks.
Nuclear reactor operators usually purchase concentrated uranium ores and conclude contracts with fuel cycle service providers for the chemical conversion of the concentrates to uranium hexafluoride, for its enrichment and chemical conversion to uranium oxide, and finally for its fabrication into fuel elements for loading into a power reactor.
Tuumareaktori käitajad ostavad tavaliselt kontsentreeritud uraanimaaki ja sõlmivad lepingud kütusetsükli teenusepakkujatega kontsentraadi muundamiseks uraanheksafluoriidiks, selle rikastamiseks ja keemiliseks muundamiseks uraanoksiidiks ning lõpuks selle tootmiseks kütuseelementideks, mis laaditakse tuumareaktorisse.