natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social economy enterprises, and the cooperative sector in particular12, can play a strategic role in the rural setting, by stimulating fresh awareness in terms of a less individual and more collective associative approach against a new social backdrop.
Sotsiaalmajanduse ettevõtetel ning eelkõige ühistute sektoril võib maapiirkondades olla strateegiline osatähtsus, aidates teadvustada ühistegevuse uut rolli, mis oleks vähem individualistlik, kollektiivsem ja uue sotsiaalse taustaga12.
Social Economy enterprises.
sotsiaalmajandusettevõtted.
Social Economy has been recognised by EU Institutions as an economic and social partner of European policies.
ELi institutsioonid on tunnistanud sotsiaalmajanduse Euroopa poliitikate majanduslikuks ja poliitiliseks partneriks.
Social Economy in Africa
Aafrika sotsiaalmajandus
Social Economy in Latin America
Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas
Social Economy in Latin America
„Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas”
Social economy in Latin America (EESC contribution to the 2012 meeting of EESC-Latin America civil society organisations) (A-12) (REX-FEB 2012)
Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas (EMSK panus komitee ja Ladina-Ameerika organiseeritud kodanikuühiskonna kohtumisse 2012. aastal) (A-12) (REX-VEEBRUAR 2012)
Social economy in Latin America (EESC contribution to the 2012 meeting of the EESC and Latin America civil society organisations) (REX)
Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas (EMSK panus komitee ja Ladina-Ameerika organiseeritud kodanikuühiskonna kohtumisse 2012. aastal) (REX)
Social economy in Latin America (own-initiative opinion)
Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas (omaalgatuslik arvamus)
Social Economy in Latin America.
„Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas”
Social Economy in Latin America.
„Sotsiaalmajandus Ladina-Ameerikas”.
Social economy initiatives have grown throughout Europe, bringing innovative responses to emerging social needs and to challenges that neither the state nor market are able to meet.
Sotsiaalse ettevõtluse algatuste arv on kõikjal Euroopas kasvanud ning see pakub innovatiivseid lahendusi esilekerkivate sotsiaalsete vajaduste ja probleemide jaoks, millele ei suuda lahendusi leida ei riik ega turg.
Social economy initiatives should be promoted.
Edendada tuleb sotsiaalmajandusega seotud algatusi.
Social economy organisations based on solidarity can promote both economic and social innovations to create employment and combat social exclusion by integrating disadvantaged groups.
Solidaarsusel põhinevad sotsiaal-majanduslikud organisatsioonid saavad tööhõive toetamiseks edendada nii majanduslikku kui sotsiaalset uuendustegevust ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega, intgreerides vähemsoodsas olukorras olevaid elanikkonna rühmi.
Social economy organisations play a key role, within the Europe 2020 Strategy, when it comes to achieving social inclusion and integrating vulnerable groups through job creation, thereby reconciling social and economic values.
Sotsiaalmajanduse ettevõtetel on võtmeroll strateegia „Euroopa 2020” raames, sest nad aitavad töökohtade loomise kaudu saavutada sotsiaalset kaasatust ja haavatavate inimrühmade kaasatust, ühendades nii sotsiaalsed ja majanduslikud väärtused.
Social economy organisations working in these sectors and other relevant civil society organisations should also have access to this facility.
Neis sektorites tegutsevatel sotsiaalmajanduse organisatsioonidel ja teistel asjaomastel kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks samuti olema juurdepääs kõnealusele juurdepääsu rahastamisele soodustavale mehhanismile.
Social economy projects and organisations are often at the forefront of approaches promoting supportive pathways into work and creating new jobs for people furthest from the labour market.
Sotsiaal-majanduse projektid ja organisatsioonid on sageli selliste lähenemisviiside eesotsas, mis propageerivad toetusmeetmeid tööhõivesse sisenemiseks ning töökohtade loomist inimestele, kes asuvad tööturult kõige kaugemal.
Social economy: the European Standing Conference of Cooperatives Mutual Societies, Associations and Foundations (CEP-CMAF), together with the European Council for Voluntary organisations (CEDAG), the Association of European Cooperative and Mutual Insurers (ACME), the International Association of Mutual Benefit Societies (AIM), the Coordinating Committee of European Cooperative Associations (CCACE) and the European Foundation Centre (EFC).
Sotsiaalmajandus: Euroopa ühistute, vastastikuste ühingute, assotsiatsioonide ja ühenduste alaline konverents (European Standing Conference of Cooperatives Mutual Societies, Associations and Foundations – CEP-CMAF), mis ühendab CEDAGi, ACMEt, AIMi, Eurooap ühistute koordineerimiskomiteed (Coordinating Committee of European Cooperative Associations – CCACE) ning Euroopa fondide keskust (European Foundation Centre – EFC).
social economy;
sotsiaalmajandus;
Social effects
ühiskondlik mõju
Social effects concern potential dislocation of communities and competition between biofuel and food production.
Sotsiaalsed mõjud hõlmavad kogukondade võimalikku ümberasumist ning biokütuse ja toiduaine tootmise vahelist konkurentsi.
Social effects: costs reductions in terms of reduced legal fees.
Ühiskondlik mõju: väheneksid õiguskulud.
Social effects: minor improvements compared to the present situation.
Ühiskondlik mõju: praegune olukord paraneks vähesel määral.
Social effects: The problems experienced by the weaker party in the couple during separation proceedings are also likely to remain.
Ühiskondlik mõju: tõenäoliselt säilivad ka paari nõrgema poole raskused lahuselu menetluse puhul.
Social enterprise is a key element of the European social model.
Sotsiaalne ettevõte on üks Euroopa sotsiaalse mudeli põhielemente.
Social enterprise support must therefore be developed using a lifecycle and holistic approach;
Seepärast tuleb sotsiaalse ettevõtte toetust kujundada olelusringi ja tervikliku käsitluse alusel.
Social enterprise, and
Sotsiaalne ettevõtlus ning
Social enterprises
Sotsiaalsed ettevõtted
social enterprises
„Finantsökosüsteem/sotsiaalsed ettevõtted”
Social enterprises and civil society organisations can also contribute to job creation, as has been stressed by the EESC on several occasions.
Ka sotsiaalsed ettevõtted ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad anda panuse tööhõive suurendamisse, nagu komitee on korduvalt rõhutanud.
Social enterprises and civil society organisations can also contribute to job creation, as has been stressed on several occasions, including in EESC opinions9.
Ka sotsiaalettevõtjad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad anda panuse tööhõive suurendamisse, nagu on korduvalt toonitatud muu hulgas komitee arvamustes9.
Social enterprises and other inclusive entrepreneurship as pathways for effective integration in society and work.
Sotsiaalettevõtted ja muu kaasav ettevõtlus kui ühiskonna ja töö tõhusa sidumise viis.
Social enterprises and the liberal professions, for instance, have different legal forms and models of operation from "traditional" businesses, which further complicates their access to finance since these forms or models are not always recognised or understood by financial actors.
Näiteks sotsiaalettevõtete ja vabakutseliste tegutsemise õiguslikud vormid ja tegutsemisviisid erinevad traditsiooniliste ettevõtete omadest, mis muudab nende juurdepääsu rahastamisele veelgi keerumaks, kuna finantsvaldkonnas tegutsejad ei tunnista ega mõista alati neid tegutsemisvorme või -mudeleid.
Social enterprises and the liberal professions, for instance, have different models of operation from 'traditional' businesses."
Näiteks on sotsiaalettevõtete ja vabakutseliste tegutsemise õiguslikud vormid ja tegutsemisviisid traditsiooniliste ettevõtete omadest erinevad.
Social enterprises are employing 6.5% of the workforce, i.e. more than 14.5 million people
sotsiaalsed ettevõtted annavad tööd 6,5 %-le töötajatest, st rohkem kui 14,5 miljonile inimesele?
Social enterprises are important drivers of inclusive growth and development.
Sotsiaalsed ettevõtted on olulised kaasava majanduskasvu ja arengu käivitamisel.
Social enterprises are often defined by reference to two distinct factors: a social objective that extends to the general interest in terms of the local community or specific social groups that are "disadvantaged" in one way or another; and most importantly the type of goods or services produced in keeping with the objective.
Sotsiaalettevõtet määratletakse sageli järgmisest kahest eri seisukohast lähtudes: kohaliku kogukonna või eri moel „ebasoodsas” olukorras olevate kindlate ühiskonnarühmade ühisele huvile laienev sotsiaalne eesmärk; iseäranis aga kooskõlas selle eesmärgiga toodetavate kaupade või pakutavate teenuste tüüp;
Social enterprises bring added value in creating jobs for disadvantaged people, have the ability to provide innovative solutions to social needs and better use local communities' potential.
Sotsiaalettevõtted tagavad lisaväärtuse, luues töökohti ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, pakuvad uuenduslikke lahendusi sotsiaalsetele vajadustele ja aitavad paremini ära kasutada kohalike kogukondade potentsiaali.
Social enterprises bring added value in creating jobs for disadvantaged people, have the ability to provide innovative solutions to social needs and better use local communities' potential.
Sotsiaalsed ettevõtted annavad lisaväärtust, luues töökohti ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, nad saavad pakkuda uuenduslikke lahendusi sotsiaalsetele vajadustele ja paremini ära kasutada kohalike kogukondade potentsiaali.
Social enterprises contribute to smart growth by responding with social innovation to needs that have not yet been met; they create sustainable growth by taking into account their environmental impact and by their long-term vision; they are at the heart of inclusive growth due to their emphasis on people and social cohesion.
Täites sotsiaalse innovatsiooni abil inimeste veel rahuldamata vajadusi, annavad sotsiaalettevõtted sel viisil arukasse majanduskasvu oma panuse; arvestades nende keskkonnamõju ja pikaajalist visiooni, on nende poolt loodav majanduskasv jätkusuutlik, keskendudes inimesele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, asuvad nad kaasava majanduskasvu keskmes.
Social enterprises must therefore not be pressured to equate measurement with quantification by only focusing on activities that are easily measured, quantified or externally recognised.
Seepärast ei tohi avaldada sotsiaalsetele ettevõtetele survet võrdsustada mõõtmist kvantifitseerimisega, keskendudes üksnes kergesti mõõdetavatele, kvantifitseeritavatele või väljaspool tunnustatud tegevustele.
Social enterprises often originate from the voluntary sector or the social economy.
Sotsiaalsed ettevõtted on tihti saanud alguse vabatahtlikust tegevusest või sotsiaalmajandusest.
Social enterprises often rely on public funding, private donations and membership fees.
Sotsiaalsed ettevõtted sõltuvad tihti riiklikust rahastamisest, eraannetustest ja liikmetasudest.
Social enterprises should always respect labour law, workers' rights and relevant collective agreements.
Sotsiaalsed ettevõtted peavad alati pidama kinni tööõigusest, töötajate õigustest ja asjaomastest kollektiivlepingustest.
Social enterprises should be able to benefit from the advantages of the internal market just as much as other businesses.
Sotsiaalettevõtted peaksid saama siseturu eelistest samapalju kasu kui muud ettevõtted.
Social enterprises which are not associations are thus sometimes unable to take advantage of the facilities offered by local authorities to associations.
Tuleb ette, et sotsiaalettevõtted, mis ei tegutse ühenduse vormis, ei saa riigiasutuste poolt ühendustele eraldatavaid vahendeid kasutada.
Social entrepreneurs should also be able to receive advice and support from other business leaders or bankers.
Ühtlasi peaksid sotsiaalettevõtted saama teistelt ettevõttejuhtidelt ja pankadelt nõustamist ja toetust.
Social entrepreneurs typically also manage their enterprises in an accountable and transparent way, in particular by involving workers, customers and stakeholders affected by their business activity.
Sotsiaalettevõtjad juhivad ettevõtteid tavaliselt vastutustundlikult ja läbipaistvalt, kaasates ennekõike oma äritegevusega seotud töölisi, kliente ja sidusrühmi.
Social entrepreneurship
Sotsiaalne ettevõtlus
Social entrepreneurship
„Sotsiaalne ettevõtlus”
Social Entrepreneurship (Commission exploratory opinion)
Sotsiaalne ettevõtlus (ettevalmistav arvamus komisjoni taotlusel)
Social Entrepreneurship (Commission exploratory opinion)
Sotsiaalne ettevõtlus (ettevalmistav arvamus)
Social entrepreneurship (exploratory opinion - Commission)
Sotsiaalne ettevõtlus (ettevalmistav arvamus komisjoni taotlusel)
Social entrepreneurship (exploratory opinion requested by the Commission)
Sotsiaalne ettevõtlus (ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel)
Social entrepreneurship and social enterprise
Sotsiaalne ettevõtlus ja sotsiaalne ettevõte
Social Entrepreneurship and Social Enterprise
„Sotsiaalne ettevõtlus ja sotsiaalettevõtted”
Social entrepreneurship and social enterprise
„Sotsiaalne ettevõtlus ja sotsiaalne ettevõte”
Social entrepreneurship and social enterprise.
„Sotsiaalne ettevõtlus ja sotsiaalne ettevõte”.
Social entrepreneurship and social innovation policies must be better connected.
Sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni poliitika peavad olema paremini seotud.
Social entrepreneurship is often not defined and, if it is, it does not mean exactly the same thing from one country to another.
Mõiste ei ole alati määratletud, ja juhul kui see seda on, ei tähenda see eri riikides sama asja.
Social entrepreneurship project
Sotsiaalset ettevõtlust käsitlev projekt
Social entrepreneurship should be encouraged in formal, informal and non-formal learning.
Sotsiaalset ettevõtlust tuleks edendada formaalses, informaalses ja mitteformaalses õppes.
Social entrepreneurship.
sotsiaalne ettevõtlus.
Social entrepreneurship.
„Sotsiaalne ettevõtlus”.
social entrepreneurship."
sotsiaalne ettevõtlus.“
Social equity
Sotsiaalne võrdsus
Social equity and Cohesion
Sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus
Social equity has always featured strongly in the design of the programmes.
Programmid on koostatud selliselt, et neis on olnud alati tähtsale kohale seatud sotsiaalne võrdsus.
Social exclusion and inequality, unemployment, precarious employment and lack of social protection also have a direct bearing on poverty and sustainable development.
Sotsiaalsel tõrjutusel ja ebavõrdsusel, tööpuudusel, ebakindlatel töökohtadel ning sotsiaalkaitse puudumisel on samuti otsene mõju vaesusele ja säästvale arengule.
Social exclusion and poverty brought about by housing deprivation
Halbadest eluasemetingimustest tingitud sotsiaalne tõrjutus ja vaesus
Social exclusion and poverty have been a central concern of the European Union for several decades.
Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus on mitmekümne aasta jooksul olnud Euroopa Liidu üks peamisi muresid.
Social exclusion could only be avoided by safeguarding employment.
Ainult tööhõive kindlustamisega saab sotsiaalset tõrjutust vältida.
Social exclusion of disadvantaged groups and unused potential of sport;
ebasoodsas seisundis olevate rühmade sotsiaalne tõrjutus ning spordi kasutamata võimalused;
Social exclusion of Roma children is often linked to lack of birth registration, low participation in early childhood and higher education, high school drop-out rates, trafficking and labour exploitation.
Roma laste sotsiaalne tõrjutus on sageli seotud sündide registreerimise puudulikkuse, väikelaste vähese kaasatusega kooliharidusse ning tudengite vähese arvuga, samuti kooli poolelijätnute suure arvu, salakaubanduse ning tööjõu ekspluateerimisega.
Social exclusion of the low-skilled, learners from a migrant background, the unemployed and those with special educational needs is often the result of cumulating elements such as low formal qualification and the lack of basic skills and transversal competences.
Vähese kvalifikatsiooniga, sisserännanute, töötute ja haridusalaste erivajadustega isikute sotsiaalne tõrjutus on sageli tingitud sellistest tegurist, nagu madal kvalifikatsioon ning põhioskuste ja -pädevuste puudumine.
Social exclusion of young people carries high social and economic costs and needs to be prevented.
Noorte sotsiaalset tõrjutust tuleb vältida, sest sellel on tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed.
Social exclusion persists in many parts of European societies: Life chances are not equally distributed in today's societies.
Paljudes Euroopa ühiskonna osades esineb jätkuvalt sotsiaalset tõrjutust: Tänapäeva ühiskonnas ei ole elu poolt pakutavad võimalused jagunenud võrdselt.
Social exclusion primarily affects particular population sections - immigrants, women, young people and the unskilled.
Sotsiaalne tõrjutus on suurem teatud elanikkonnarühmade seas: sisserändajad, naised, noored ja madala kvalifikatsiooniga töötajad.
Social exclusion today is a key factor in crises, and the EU must be a defender of equality and a promoter of freedom, security and prosperity.
Praegune sotsiaalne tõrjutus on kriiside põhitegur ja EL peab olema võrdsuse kaitsja ning vabaduse, turvalisuse ja heaolu edendaja.
Social exclusion, demography and migration
Sotsiaalne tõrjutus, demograafia ja sisseränne
Social exclusion, demography and migration,
Sotsiaalne tõrjutus, demograafia ja sisseränne
social exclusion, demography and migration,
sotsiaalne tõrjutus, demograafia ja sisseränne,
Social exclusion, discrimination due to HIV status and the non-respect of basic human rights of PLWHA still persist.
Ikka veel esineb ühiskonnas HIVi nakatunute tõrjutust ja diskrimineerimist ning HIVi nakatunud ja AIDSi põdevate inimeste põhiliste inimõiguste eiramist.
Social exclusion, vulnerable consumers and accessibility
Sotsiaalne tõrjutus, haavatavad tarbijad ja kättesaadavus
social exclusion, vulnerable consumers and accessibility;
sotsiaalne tõrjutus, haavatavad tarbijad ja kättesaadavus;
Social expenditure growth weakened in 2010, reflecting a combination of fiscal stimulus measures expiring and the standard path of phasing out automatic stabilisation in countries experiencing recovery.
Sotsiaalkulutuste kasv aeglustus 2010. aastal, mis tulenes sellest, et stimuleerivate fiskaalmeetmete kehtivus hakkas lõppema ja riikides, kus ilmnes majanduse elavnemise märke, hakkas järk-järgult lõppema automaatne tasakaalustusmehhanism.
Social expenditure in Italy remains largely oriented towards the elderly and with little focus on activation, limiting the scope to address the risk of social exclusion and poverty.
Sotsiaalkulutused on Itaalias jätkuvalt suunatud eelkõige eakatele, kusjuures nende tööturule kaasamisele eriti tähelepanu ei pöörata, mis vähendab võimalusi sotsiaalset tõrjutust ja vaesust vähendada.
Social expenditure is expected to increase from 27.5% to 30.8% of EU GDP between 2007 and 2010.
Prognoosi kohaselt kasvavad sotsiaalkulud ajavahemikul 2007–2010 ELis ilmselt 27,5 %-lt 30,8 %ni sisemajanduse koguproduktist.
Social expenditures as a percentage of GDP is over 30 in some countries and under 15 percent in some countries with low flat tax.
Sotsiaalkulutused väljendatuna protsendina SKPst ulatuvad mõnes riigis üle 30 % ja jäävad alla 15 % mõnes madala ühtse maksumääraga riigis.
Social experimentation for inclusion
Sotsiaalsed eksperimendid kaasamise edendamiseks
Social experimentation is developing apace in Europe (and also in the United States and Canada).
Sotsiaalseid eksperimente viiakse Euroopas läbi (nagu ka Ameerika Ühendriikides ja Kanadas) sageli.
Social experimentation requires a thorough preparation and selection.
Sotsiaalsed eksperimendid eeldavad põhjalikku ettevalmistamist ja meetmete valikut.
Social experiments have been conducted since the 1970s in several countries to evaluate proposed changes in public policies or programmes.
Alates 70ndatest aastatest on sotsiaalseid eksperimente tehtud mitmes riigis, et hinnata riiklike meetmete või programmide kavandatavaid muudatusi.
Social facilities, care services and doctors should be sufficiently competent in handling psychiatric issues in older people.
Sotsiaal- ja hooldusautustes ning arstide hulgas tuleks arendada välja piisav gerontopsühhiaatriline pädevus.
Social factors:
Sotsiaalsed tegurid
Social factors:
„Sotsiaalsed tegurid
Social farming
Agriculture sociale
Social farming
Sotsiaalne põllumajandus
Social farming
Uurimisrühm „Sotsiaalne põllumajandus”
Social farming
„Sotsiaalne põllumajandus”
Social farming contributes to the well-being and social inclusion of the disadvantaged through the production of agricultural products and the fostering of solidarity and mutual assistance.
Nimetatud valdkond toetab ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalset heaolu ja kaasamist ühiskonnaellu põllumajandustootmise, solidaarsuse ja vastastikuse abi kaudu.
Social farming could thus be provisionally defined as a cluster of activities that use agricultural resources – animal and plant – to promote (and generate) social services in rural or semi-rural areas, such as rehabilitation, therapy, sheltered jobs, lifelong learning and other activities contributing to social integration (according to the Cost 866 definition).
Sotsiaalset põllumajandust võib seega esiteks määratleda kui tegevusi, kus kasutakse nii taimseid kui ka loomseid põllumajandusressursse, et edendada (või pakkuda) sotsiaalseid teenuseid maa- või linnalähedastes piirkondades.
Social farming has benefited from some support under current rural development policy, especially under Axis 3 (diversification) and Axis 4 (Leader) and under the "social inclusion" axis of the ESF.
Sotsiaalne põllumajandus on saanud teatavat toetust praeguse maaelu arengu poliitika ja eelkõige selle III (mitmekesistamine) ja IV telje (Leader) ning Euroopa Sotsiaalfondi sotsiaalse kaasamise telje raames.
Social farming has spread throughout Europe in a variety of guises that have some similarities but also numerous differences in terms of approach, how they relate to other sectors, and funding.
Sotsiaalne põllumajandus on levinud kõikjal Euroopas vormidena, millel on nii ühiseid jooni kui ka mitmeid erinevusi lähenemisviisis, suhestumises teiste sektoritega ja rahastamises.
Social farming in European countries
Sotsiaalne põllumajandus Euroopa eri riikides
Social farming initiatives vary in form depending on the country or organisation behind them.
Sotsiaalse põllumajanduse algatused on vormilt erinevad, sõltuvalt riigist või organisatsioonist, kes on algatuse taga.
Social farming is an innovative approach that brings together two concepts: multipurpose farming and social services/health care at local level.
Sotsiaalne põllumajandus on uuenduslik lähenemisviis, mis ühendab kahte käsitust: multifunktsionaalne põllumajandus ja sotsiaalteenused/tervishoid kohalikul tasandil.
Social farming needs a conducive environment, greater civil society involvement and fruitful collaboration between different policy areas and administrations at European, national, regional and local levels.
Sotsiaalse põllumajanduse arenguks on vaja soosivat keskkonda, kodanikuühiskonna suuremat osalust ning eri poliitikavaldkondade ja haldusasutuste viljakat koostööd nii ELi, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil.
Social farming needs the support of more detailed research in the areas of therapy and medicine, in social work in farming and in farming and training.
Põhjalikumaid analüüse sotsiaalse põllumajanduse kohta peavad toetama uuringud meditsiini- ja ravi, põllumajanduskeskkonnas toimuva sotsiaaltöö ning põllumajanduse ja koolituse valdkonnas.
Social Farming – Place value in EC policies
Sotsiaalne põllumajandus ja tema tähtsus ELi poliitikas
Social Farming:
„Sotsiaalne põllumajandus:
Social Farming: advantages, drawbacks and future perspectives in different Member States and the EU
Sotsiaalse põllumajanduse eelised, puudused ja tulevikuperspektiivid eri liikmesriikides ning Euroopa Liidus
Social farming: green care and social and health policies
Sotsiaalne põllumajandus: green care ning sotsiaal- ja tervishoiupoliitika
Social farming: green care and social and health policies
„Sotsiaalne põllumajandus: green care ning sotsiaal- ja tervishoiupoliitika”