natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gender equality can contribute to development 1) through increased female labour market participation, which means that better use is made of the investment put in to their education and training; 2) through greater economic independence; 3) through the integration of women into the fiscal system, thus contributing to the welfare state.
Sooline võrdõiguslikkus võib anda panuse arengusse järgmistel viisidel: 1) tänu naiste suuremale osalusele tööturul, millest tulenevalt kasutatakse paremini ära nende investeeringud haridusse ja koolitusse, 2) tänu suuremale majanduslikule sõltumatusele, 3) tänu naiste paremale kaasamisele maksusüsteemi, sest nii osalevad nad ühiskondliku heaolu tagamises.
Gender equality can contribute to development 1) through increased female labour market participation, which means that better use is made of the investment put in to their education and training; 2) through greater economic independence; 3) through the integration of women into the fiscal system, thus contributing to the welfare state.
Sooline võrdõiguslikkus võib anda panuse arengusse: 1) tänu naiste suuremale osalusele tööturul, millest tulenevalt kasutatakse paremini ära nende investeeringud haridusse ja koolitusse, 2) tänu suuremale majanduslikule sõltumatusele, 3) tänu naiste paremale kaasamisele maksusüsteemi, sest nii osalevad nad ühiskondliku heaolu tagamises.
Gender equality can only be achieved if there is a strong and clear commitment at the highest political level, be it the European institutions, governments or social partners.
Soolist võrdõiguslikkust on võimalik ellu viia üksnes siis, kui selleks on tungiv soov kõrgeimal poliitikakujundamise tasandil, olgu selleks Euroopa institutsioonid, valitsused või sotsiaalpartnerid.
Gender equality can only be achieved with a clear commitment at the highest political level.
Soolist võrdõiguslikkust on võimalik saavutada ainult selge tahte väljendamisega kõrgeimal poliitilisel tasandil.
gender equality for all is currently covered under Europe’s legal framework on equality;
korraldab kõiki puudutavat soolist võrdõiguslikkust Euroopa võrdõiguslikkuse õigusraamistik;
Gender equality has also been an objective of the European Employment Strategy (EES) since its inception in November 1997.
Sooline võrdõiguslikkus on olnud ka Euroopa tööhõivestrateegia eesmärgiks alates strateegia algatamisest novembris 1997.
Gender equality has been largely absent from the flexicurity discussion.
Sooline võrdõiguslikkus on suurel määral puudunud flexicurity arutelust.
Gender equality has been supported by 30 years of legislation and whilst the EESC commends the Commission for its move to simplify and make more legible the directive, true equality across Europe cannot be achieved without positive action on the part of all Member States in demanding equal treatment for men and women.
Soolist võrdõiguslikkust on õigusaktid toetanud 30 aastat ja kuigi EMSK kiidab komisjoni direktiivi lihtsustamise ja loetavamaks muutmise suunas võetud sammu eest, ei saa tõelist võrdsust kogu Euroopas saavutada kõikide liikmesriikide vastava tegevuseta meeste ja naiste võrdse kohtlemise nõudmisel.
Gender equality has been supported by 30 years of legislation and whilst the EESC commends the Commission for its move to simplify and make the directive easier to read, true equality across Europe cannot be achieved without positive action on the part of all Member States in demanding equal treatment for men and women.
Soolist võrdõiguslikkust on õigusaktid toetanud 30 aastat ja kuigi EMSK kiidab komisjoni direktiivi lihtsustamise ja loetavamaks muutmise suunas võetud sammu eest, ei saa tõelist võrdsust kogu Euroopas saavutada kõikide liikmesriikide vastava tegevuseta meeste ja naiste võrdse kohtlemise nõudmisel.
Gender equality has been the subject of a large number of reports, studies, directives, laws, recommendations and agreements.
Soolise võrdõiguslikkuse teemat on käsitletud arvukates aruannetes, uuringutes, direktiivides, seadustes, soovitustes ja lepingutes.
Gender equality in EU trade policy forms part of the wider framework of sustainable development and encourages the application of fundamental labour standards in trade negotiations and cooperation with the ILO on decent work in developing countries.
Sooline võrdõiguslikkus ELi kaubanduspoliitikas on osa laiemast säästva arengu raamistikust ja julgustab põhiliste tööstandardite rakendamist kaubandusläbirääkimistes ja ILOga koostöö tegemist inimväärse töö küsimuses arengumaades.
Gender equality in external actions
Sooline võrdõiguslikkus välistegevuses
Gender equality in social protection and the fight against poverty
Sooline võrdõiguslikkus sotsiaalses kaitses ja võitluses vaesuse vastu
gender equality in the workplace through plans for equal pay and other socio-occupational aspects;
meeste ja naiste võrdust tööl töötasude võrdsustamise ning teisi sotsiaal- ja tööalaseid aspekte puudutavate kavade abil;
Gender equality including equal pay must be ensured in the labour market as well as access to affordable quality early childhood education and care.
Tööturul tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus ja juurdepääs taskukohasele kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehooldusele.
Gender equality is - and must remain - a priority in the European Union's policies.
Euroopa poliitikavaldkondades on meeste ja naiste võrdõiguslikkus (sooline võrdõiguslikkus) üks prioriteete ning peab selleks jääma.
Gender equality is a fundamental challenge for the future of Europe.
Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa tuleviku peamiseid väljakutseid.
Gender equality is a fundamental right and a common value of the EU
Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu kodanike põhiõigus ja ühine väärtus
Gender equality is a fundamental right in all aspects of social and economic life and therefore legislation must be clear and easy for everybody to read.
Sooline võrdõiguslikkus on sotsiaal- ja majanduselu kõikides aspektides üks kõige olulisemaid õigusi ning seetõttu peab vastav seadusandlus olema kõikidele selgelt ja loetavalt sätestatud.
Gender equality is a fundamental right in all aspects of social and economic life and therefore must be clear and legible to all.
Sooline võrdõiguslikkus on sotsiaal- ja majanduselu kõikides aspektides üks kõige olulisemaid õigusi ning peab seetõttu olema kõikidele selgelt ja loetavalt sätestatud.
Gender equality is a fundamental right, a common value of the EU, and a necessary condition for the achievement of the EU objectives of growth, employment and social cohesion.
Sooline võrdõiguslikkus on EL kodanike põhiõigus ja ühine väärtus ning vajalik tingimus majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks.
Gender equality is a fundamental right, a common value of the EU, and a necessary condition for the achievement of the EU objectives of growth, employment and social cohesion.
Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu kodanike põhiõigus ja ühine väärtus ning vajalik tingimus majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks.
Gender equality is a key factor for this strategy to succeed, and a necessary contribution to responding to labour shortages and new skills needs3.
Sooline võrdõiguslikkus on selle strateegia edu otsustav tegur ja annab vajaliku panuse tööjõupuuduse ja uute oskuste vajadusega seotud probleemide lahendamiseks3.
Gender equality is a specific well defined policy for which specific articles are provided in the Treaty (articles 2, 3(2), 13, 137, 141).
Sooline võrdõiguslikkus on konkreetne, täpselt määratletud poliitika, mida käsitlevad asutamislepingu kindlad artiklid (artikkel 2, artikli 3 lõige 2, artiklid 13, 137 ja 141).
Gender equality is also established as one of the cross-cutting issues of the agreement, and must therefore be systematically taken into account (Articles 8 and 31).
Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on lepingu üks läbivaid küsimusi, mida peab järjekindlalt arvesse võtma (artiklid 8 ja 31).
Gender equality is also one of the priority action areas identified by the European Alliance on Corporate Social Responsibility (CSR)16.
Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ka Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse liidu prioriteetne tegevusvaldkond16.
Gender equality is also recognised as a factor in economic development in the framework of the EU's External Affairs.
Sooline võrdõiguslikkus kui majandusliku arengu tegur mängib olulist rolli ka Euroopa Liidu välissuhetes.
Gender equality is not included.
Soolist võrdõiguslikkust ei käsitleta.
Gender equality is not only a question of diversity and social fairness, it is also a precondition for meeting the objectives of sustainable growth, employment, competitiveness and social cohesion.
Soolise võrdõiguslikkuse puhul ei ole küsimus üksnes erinev olemises ja sotsiaalses õigluses, sooline võrdõiguslikkus on ka jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eeltingimus.
Gender equality is one of the EU's founding objectives, as reflected in its Treaties (Article 3(3) TEU) as well as in the Charter of Fundamental Rights (Article 23).
Sooline võrdõiguslikkus on üks ELi asutamise eesmärke, mida kajastavad nii aluslepingud (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3) kui ka ELi põhiõiguste harta (artikkel 23).
gender equality issues.
Võrdõiguslikkuse küsimused;
Gender equality lies at the heart of the Lisbon Strategy: since the gender gap in employment rates of women with children and men with children is wide, bridging that gap is vital if the EU target for female employment rates is to be met.
Sooline võrdõiguslikkus on Lissaboni strateegias kesksel kohal: kuna lastega naiste ja lastega meeste tööhõivemäärad erinevad märkimisväärselt, tuleb selleks, et EL võiks saavutada naiste tööhõivemääras püstitatud eesmärgi, see erinevus kaotada.
Gender equality lies at the heart of the Lisbon Strategy: since the gender gap in self-employed activities is wide, bridging the gender gap in the field of entrepreneurship is vital if the EU target for the female employment rate is to be met.
Sooline võrdõiguslikkus on Lissaboni strateegia keskne teema: kuna füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas on mehi palju rohkem kui naisi, on selle ebavõrdsuse kaotamine ettevõtluses äärmiselt oluline, kui soovitakse saavutada ELi naiste tööhõive sihtmäär.
Gender equality may now be enshrined in law, but mind sets and practices – both of individuals and of society as a whole – still need to be changed.
Kuigi sooline võrdõiguslikkus on õigusaktidega sätestatud, on siiski veel vaja muutusi suhtumises ning individuaalsetes ja kollektiivsetes käitumismudelites.
Gender equality must be fully incorporated into our external policies too so as to foster the social and economic independence and advancement of women and men throughout the world.
Sooline võrdõiguslikkus peab kuuluma meie välispoliitikasse, et kogu maailmas oleks võimalik edendada meeste ja naiste ühiskondlikku ja majanduslikku iseseisvust.
Gender equality must be overseen and assessed in all policies and in all departments.
Soolist võrdõiguslikkust tuleb jälgida ja hinnata kõikides poliitikavaldkondades ja kõikides direktoraatides.
Gender equality must continue to be taught throughout school and during adulthood.
Kasvatus soolise võrdõiguslikkuse suunas peab jätkuma kogu kooliea vältel ja täiskasvanueas.
Gender equality must continue to be taught throughout school and during later life.
Kasvatus soolise võrdõiguslikkuse suunas peab jätkuma kogu kooliea vältel ja edasises elus.
Gender equality needs the active contribution, support and participation of men and policies should also address gender-related inequalities that affect boys/men such as literacy rates,early school-leaving and occupational health.
Soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks on vaja meeste aktiivset toetust ja osalust; samuti tuleks tegevuspõhimõtetes käsitleda poisse/mehi mõjutavat soolist ebavõrdsust, nagu kirjaoskuse tase, varajane koolist väljalangemine ja töötervishoid.
Gender equality on the labour market can enable Member States to take advantage of the full potential labour supply, notably in view of future skills shortages.
Sooline võrdõiguslikkus tööturul võib aidata liikmesriikidel tööjõu pakkumise täit potentsiaali ära kasutada, seda eelkõige silmas pidades oskustega inimeste vähesust tulevikus.
Gender equality opportunities in all areas and on all levels must be guaranteed.
Kõikides valdkondades ja igal tasandil tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus.
Gender equality policies are instrumental to growth and employment.
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika on majanduskasvu ja tööhõive seisukohalt ülioluline.
Gender equality policies are part of the response to these challenges but the crisis reinforces the need for these policies to demonstrate their cost-effectiveness.
Soolise võrdõiguslikkuse meetmed on osa neile väljakutsetele vastamisest, samas peavad need poliitilised meetmed kriisi tõttu demonstreerima oma kulutasuvust.
Gender equality policies have proven to be efficient responses to these challenges, and Member States should continue investing in a better use of both women’s and men’s skills and resources, including strengthening the gender dimension of flexicurity policies.
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika on osutunud nendele probleemidele tõhusaks lahenduseks ning liikmesriigid peaksid jätkuvalt investeerima naiste ja meeste oskuste ja ressursside paremasse ärakasutamisse, sealhulgas turvalise paindlikkuse poliitika soolise mõõtme tugevdamisse.
Gender equality policies should therefore be considered as a long-term investment and not as a short-term cost.
Soolise võrdõiguslikkuse meetmeid tuleks käsitada seega pikaajalise investeeringuna ja mitte lühiajalise kuluallikana.
Gender equality policies, in line with the new Strategy on equality between women and men for 2010-2015, are needed to address the gender income gap that is visible in most age groups, and leads to higher rates of poverty in the female population, both in work and out of work.
Selleks et likvideerida erinevus meeste ja naiste töötasude osas, mis on jälgitav enamikes vanuserühmades ning mis on nii töötavate kui ka mittetöötavate naiste suurema vaesusmäära põhjus, on vaja võtta soolist võrdõiguslikkust tagavaid meetmeid, mis on kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamise strateegiaga (2001–2005).
Gender equality policy
Sooline võrdõiguslikkus
Gender equality thus becomes an important condition for achieving such progress.
Seega saab soolisest võrdõiguslikkusest sellise progressi saavutamisel vajalik tingimus.
Gender equality was also reinforced under the Euro-Mediterranean Partnership, and the Istanbul Framework of Action led to a series of commitments and the mobilisation of resources in favour of women's rights and of their full participation in the civil, political, social, economic and cultural fields.
Soolist võrdõiguslikkust tõhustati ka Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerluse raames ning Istanbuli tegevusraamistik tõi kaasa rea kohustusi ja vahendite mobiliseerimise naiste õiguste kaitseks ja nende täielikuks kaasamiseks tsiviil-, poliitika-, sotsiaal-, majandus- ja kultuurisfääri.
Gender equality will be promoted in particular by supporting changes in the organisation of research institutions and in the content and design of research activities.
Soolist võrdsust edendatakse eelkõige toetades muudatusi teadusasutuste korralduses ning teadustegevuse sisus ja kavandamises.
gender equality within different civil society organisations and their representative institutions, particularly European institutions,
ebavõrdsusega organiseeritud kodanikuühiskonna eri organisatsioonides ja esindavates organites, eelkõige Euroopa tasandil;
gender equality,
sooline võrdõiguslikkus,
Gender equality, economic growth and employment rates
Sooline võrdõiguslikkus, majanduskasv ja tööhõivemäär
Gender equality, economic growth and employment rates
„Sooline võrdõiguslikkus, majanduskasv ja tööhõivemäär”
Gender equality, high-quality and reliable employment and working conditions plus recognition are crucial aspects that must be secured in a consistent way across the whole of Europe.
Sooline võrdõiguslikkus, kvaliteetsed ja kindlad tööhõive- ja töötingimused ning tunnustus on ülitähtsad aspektid, mis peavad olema järjekindlalt tagatud kogu Euroopas.
Gender equality, intergenerational solidarity and flexicurity
Sooline võrdõiguslikkus, põlvkondadevaheline solidaarsus ja flexicurity
gender equality: effectively applying the principle of gender equality and promoting gender mainstreaming in EU strategies.
sooline võrdõiguslikkus: soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte efektiivne rakendamine ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi strateegiatesse.
Gender equality: Labour market is still marked by significant inequalities21
Sooline võrdõiguslikkus: Tööturul esineb endiselt märkimisväärne ebavõrdsus21
gender equality;
soolise võrdõiguslikkuse poole püüdlemine;
Gender equity in business
Sooline võrdõiguslikkus ettevõtluses
Gender gaps
Naiste ja meeste ebavõrdsus
Gender gaps
Sooline ebavõrdsus
Gender gaps in activity rates are particularly high in Greece and Italy.
Erinevus meeste ja naiste tööturul osalemises on iseäranis suur Kreekas ja Itaalias.
Gender gaps in average unemployment duration are very small across the EU (12 months for women against 11.7 for men).
Sugudevahelised erinevused on ELis keskmiselt väga väiksed (naistel 12 kuud, meestel 11,7 kuud).
Gender gaps in education must be tackled and gender differences in educational choices addressed.
Tegeleda tuleb soolise ebavõrdsusega hariduses ja sooliste erinevustega haridusvalikute langetamisel.
Gender gaps in employment and unemployment are largely neglected as objectives.
Sooliste erinevuste vähendamist tööhõives ja töötuses eesmärkideks üldiselt ei peeta.
Gender gaps in employment are particularly acute for parents, with women still more likely than men to assume childcare responsibilities.
Sooline tööhõivelõhe on eriti suur lastevanemate puhul, kusjuures naised võtavad seni tõenäolisemalt kui mehed kanda lastehoiukohustused.
Gender gaps persist.
Jätkuvalt on probleemiks sooline ebavõrdsus.
Gender gaps remain wide which calls for stronger commitment to the Gender Pact.
Endiselt on levinud sooline ebavõrdsus ja seega tuleks rohkem pühenduda soolise võrdõiguslikkuse pakti järgimisele.
Gender gaps remain wide, especially differences in working arrangements between women and men (for example the use of part-time employment and fixed-term contracts, or lower-quality jobs with less pay), horizontal and vertical labour market segregation remains and is even increasing in certain countries, and the pay gap is not getting any narrower.
Sooline ebavõrdsus on endiselt märgatav, eriti seoses erinevustega naiste ja meeste töökorralduses (eeskätt seoses osalise tööajaga või tähtajalise töölepingu alusel töötamisega ning madalama kvaliteediga ja madalamalt tasustatud ametikohtadega), tööturul on säilinud horisontaalne ja vertikaalne vahetegemine, mis teatavates riikides on isegi suurenenud, seejuures ei ole palgaerinevused vähenenud.
Gender gaps should be eradicated.
Soolised erinevused tuleb kõrvaldada.
Gender gaps, though also decreasing, generally remain considerable.
Ehkki sooline ebavõrdsus samuti väheneb, on see üldiselt jäänud märkimisväärseks.
Gender imbalances
Sooline ebavõrdsus
Gender in Social Protection
Soorollid sotsiaalkaitses
Gender inequalities also need to be addressed, as young women experience higher unemployment and a higher risk of poverty than young men, while more young men leave school early.
Tegeleda tuleb ka soolise ebavõrdsuse küsimustega: noorte naiste hulgas on tööpuudus ja vaesusrisk kõrgem kui noorte meeste hulgas, samas jätavad noored mehed sagedamini kooli pooleli.
Gender is not an issue of concern only to the Directorate-General for Employment and Social Affairs.
Sooküsimus ei puuduta ainult tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraati.
Gender issues
Soolise võrdõiguslikkuse küsimused
Gender issues
Võrdõiguslikkuse mõõde
Gender issues and changing values will be included.
Lisatud on ka soolise võrdõiguslikkuse küsimused ja muutuvad väärtused.
Gender issues should be paid specific attention.
Eritähelepanu tuleks pöörata soolise võrdõiguslikkuse küsimustele.
Gender mainstreaming
Soolise aspekti arvestamine
Gender mainstreaming and multiple discrimination
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ja mitmekordne diskrimineerimine
gender mainstreaming as well as of any gender specific action;
soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning muud meeste ja naiste võrdõiguslikkusega seotud erimeetmed;
Gender mainstreaming in research projects
Soolise aspekti integreerimine teadusprojektidesse
Gender mainstreaming needs to be reinforced by intensified training and capacity-building for those involved in policy-making, aiming at more efficient use of this tool for integrating the gender perspective into all policies and actions.
Soolise võrdõiguslikkuse integreerimist poliitikasse tuleb tugevdada poliitika kujundamises osalejate intensiivsema koolitamise ja suutlikkuse suurendamisega, seades eesmärgiks selle vahendi tõhusama kasutamise sooperspektiivi integreerimisel kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja meetmetesse.
Gender mainstreaming shall be promoted in all sections and activities under this programme.
Soolise võrdõiguslikkuse rakendamist rõhutatakse selle programmi kõigis osades ja tegevuskavades.
Gender mainstreaming should be more actively applied in employment policies, notably when defining and implementing recovery policies.
Tööhõivet käsitlevates poliitikameetmetes peaks rohkem arvesse võetama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet, eelkõige majanduse elavdamise poliitika määratlemisel ja rakendamisel.
Gender mainstreaming will be implemented as an integral part of the Commission’s policymaking, including via the impact assessment and evaluation processes.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist rakendatakse kui komisjoni poliitika lahutamatut osa ka mõjuhinnangute ja hindamisprotsesside kaudu.
Gender policies contribute to employment and growth.
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika aitab suurendada tööhõivet ja majanduskasvu.
Gender policy
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika
Gender related issues are also of particular importance in the area of asylum.
Soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimused on eriti olulised varjupaigaküsimustes.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role of women in research.
Teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse vallas, sh soolise võrdõiguslikkuse küsimuse integreerimine uuringute igasse valdkonda ning naiste roll teadusuuringutes.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role promotion of women in research and in scientific decision-making bodies.
teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse vallas, sh soolise võrdõiguslikkuse küsimuse integreerimine uuringute igasse valdkonda ning naiste rolli edendamine teadusuuringutes ja teadusalaseid otsuseid tegevates asutustes;
Gender roles
Soorollid
Gender roles continue to influence crucial individual decisions: on education, on career paths, on working arrangements, on family and on fertility.
Soorollid avaldavad endiselt mõju olulistele isiklikele otsustele, mis on seotud hariduse, karjäärivalikute, töökorralduse, perekonna ja pereplaneerimisega.
Gender segregation in the labour market also shows slow progress and remains high both at occupational10 (17.5 %) and sectoral11 (25.2 %) level.
Naiste ja meeste ebavõrdsus tööturul väheneb aeglaselt ning on kõrge nii ametikohtade10 (17,5 %) kui ka majandusharude11 (25,2 %) lõikes.
gender sensitive allocation of EU funding, implementation of the recommendations set out in the Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality2;
ELi vahendite sootundlik eraldamine, dokumendis „Hinnang Euroopa Sotsiaalfondi toetusele soolise võrdõiguslikkuse edendamisel“ esitatud soovituste rakendamine2;
gender sensitive allocation of EU funding;
ELi vahendite sootundlik eraldamine;