natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ICT secures the participation of people with disabilities in society on an equal footing with others12.
IKT tagab puuetega inimestele ühiskonnas osalemise võrdsetel alustel teistega12.
ICT services, skills, media and content are a growing part of the economy and society.
IKT teenused, oskused, meedia ja infosisu on majanduse ja ühiskonna kasvav osa.
ICT should also help to overcome the economical barriers of multi-modal transport by improving the overall information flow.
Üldist teabevoogu parandades aitaks info- ja sidetehnoloogia ületada ka ühendvedude majanduslikke barjääre.
ICT solutions should be developed as a support for better management and integration of transport flows.
Tuleb välja arendada IKT-lahendused parema juhtimise ning transpordivoogude integratsiooni toetuseks.
ICT solutions, applications and services have to be able to communicate with each other; they should be interoperable.
IKT lahendused, rakendused ja teenused peavad suutma üksteisega „suhelda”, lühidalt – nad peaksid olema koostalitlusvõimelised.
ICT solutions, applications and services have to be able to communicate with each other; they should be interoperable.
IKT-lahendused, -rakendused ja -teenused peavad olema võimelised üksteisega suhtlema; nad peaksid olema koostalitlusvõimelised.
ICT standardisation in the digital single market2;
IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul2;
ICT standardisation in the digital single market3;
IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul3;
ICT standardisation in the digital single market;
IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul;
ICT Standardisation Priorities
IKT standardimise prioriteedid
ICT Standardisation Priorities for the Digital Single Market
IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul
ICT Standardisation Priorities for the Digital Single Market
„IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul“
ICT standardisation requires a balanced IPR policy, based on FRAND licensing terms.
IKT standardimine vajab tasakaalustatud intellektuaalomandi õiguste poliitikat, mis põhineb FRAND-litsentsitingimustel.
ICT standardisation will continue to be primarily industry-led, voluntary and consensus-driven, based on principles of transparency, openness, impartiality and consensus, effectiveness and relevance and coherence.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimine põhineb jätkuvalt tööstusharu initsiatiivil, vabatahtlikkusel ja konsensusel, läbipaistvuse, avatuse, erapooletuse ja konsensuse, tulemuslikkuse, asjakohasuse ja järjepidevuse põhimõtetel.
ICT standards allow devices and services to connect seamlessly across borders and technologies.
Tänu IKT standarditele on võimalik seadmeid ja teenuseid omavahel sujuvalt ühendada ka piiriüleselt ja eri tehnoloogiate vahel.
ICT standards as the cornerstone of the Digital Single Market
1. IKT standardid on digitaalse ühtse turu nurgakivi
ICT standards as the cornerstone of the Digital Single Market
IKT standardid kui digitaalse ühtse turu nurgakivi,
ICT standards referred to in Article 9 shall constitute common technical specifications referred to in Directives 2004/17/CE and 2004/18/CE, and Regulation (EC) No 2342/2002.
Artiklis 9 osutatud IKT standardid loetakse direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 2342/2002 osutatud ühisteks tehnilisteks spetsifikatsioonideks.
ICT supporting businesses and industry:
Äriühinguid ja tööstust toetav info- ja sidetehnoloogia:
ICT systems also play an increasing role in cross-border cooperation between judicial authorities and thereby facilitate the implementation of EU legislation.
Ühtlasi on IKT-süsteemidel üha suurem roll kohtuasutustevahelises piiriüleses koostöös ja seega hõlbustavad need ELi õigusaktide rakendamist.
ICT systems and services are a vital infrastructure per se as well as an underpinning platform for other critical technological and societal infrastructures.
Info- ja sidetehnoloogia süsteemid ja teenused on juba iseenesest eluliselt oluline infrastruktuur ning need toimivad ka muude elutähtsate tehnoloogiliste ja ühiskondlike infrastruktuuride jaoks toetusplatvormina.
ICT systems for communication between courts and parties (e.g. electronic submission of claims) can contribute to reducing delays and costs for citizens and businesses by facilitating the access to justice.
Kohtute ja vaidluste poolte vaheliseks suhtluseks (nt hagi elektrooniliseks esitamiseks) kasutatavad IKT-süsteemid võivad aidata vähendada viivitusi ning kodanike ja ettevõtjate kulusid, sest need lihtsustavad õiguskaitse kättesaadavust.
ICT systems for the registration and management of cases are indispensable tools at the disposal of courts for an effective time management of cases, as they help to improve the rate at which the court can treat cases and thereby to reduce the overall length of proceedings35.
Kohtuasjade registreerimiseks ja haldamiseks kasutatavad IKT-süsteemid on kohtute jaoks asendamatud vahendid, millega kohtuasju ajaliselt tõhusalt hallata, sest need aitavad kohtutel kiirendada kohtuasjade menetlemist ja lühendavad seeläbi kohtumenetluste üldist kestust35.
ICT systems in courts also play an increasingly important role in cross-border cooperation between judicial authorities and thereby facilitate the implementation of EU legislation.
Ühtlasi on kohtute IKT-süsteemidel üha suurem roll õigusasutuste vahelises piiriüleses koostöös ja nad hõlbustavad ELi õigusaktide rakendamist.
ICT systems in support of EU external border and visa legislation (priority 4)
Välispiiride ja viisavaldkonda käsitlevaid ELi õigusakte toetavad IKT-süsteemid (4. prioriteet)
ICT systems other than the VIS and SIS: projects related to processing of data in air and maritime traffic, development of a system for registration and transfer of passengers' data in air transport (Germany), development of IT applications for management of data concerning third-country nationals not admitted to enter the Schengen territory (France).
Muud IKT-süsteemid peale VISi ja SISi: õhu- ja mereliikluse andmete töötlemisega seotud projektid, lennureisijate andmete registreerimise ja edastamise süsteemi väljatöötamine (Saksamaa), IT-lahenduste arendamine Schengeni territooriumile mitte lubatud kolmandate riikide kodanike andmete haldamiseks (Prantsusmaa).
ICT take-up (0903)
IKT kasutuselevõtt (0903)
ICT Task Force
IKT töökond
ICT Technology Pillars:
Info- ja sidetehnoloogia alused:
ICT tools to support patient safety;
IKT vahendid patsiendi ohutuse toetuseks;
ICT underpinning value creation and socio-economic development
IST on väärtusloome ja sotsiaal-majandusliku arengu alus
ICT use, especially of mobile telephony and internet services, has rapidly spread across many segments of the population.
Info- ja sidetehnoloogia, eelkõige mobiiltelefonide ja Interneti-teenuste kasutamine, on paljude elanikerühmade seas kiiresti kasvanud.
ICT will also be indispensable in contributing to key societal challenges , as well as societal processes such as community formation, consumer behaviour, and public governance, for example by means of social media.
Samuti on IKT hädavajalik tähtsaimate ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ning ühiskondlike protsesside jaoks, nagu seda on näiteks kogukonna moodustamine ja tarbijate käitumine, ning avalikuks halduseks, näiteks suhtlusmeedia abil.
ICT will provide the critical infrastructure for production and business processes, communication and transactions.
IKT on tähtis taristu tootmis- ja ettevõtlusprotsesside, side ja tehingute jaoks.
ICT's are part of an Integrated Approach both in road safety and cleaner mobility, aimed at reaching the objectives with measures that complement and integrate the existing ones.
Info- ja sidetehnoloogia on osa integreeritud lähenemisest nii liiklusohutuse kui ka puhtama liikuvuse valdkonnas ning see on suunatud eesmärkide saavutamisele meetmetega, mis täiendavad ja ühendavad olemasolevaid meetmeid.
ICT's entry into this world is desirable and inescapable, but at the same time it raises expectations and questions.
Info- ja sidetehnoloogia arendamine õigusemõistmise valdkonnas on teretulnud ja möödapääsmatu, kuid toob kaasa ka ootusi ja küsimusi.
ICT, and in particular the broadband internet, is a crucial component of the European economic recovery plan2.
IKT ja eelkõige interneti lairibaühendus on olulisel kohal Euroopa majanduse elavdamise kavas2.
ICT, urban innovation and local initiatives are making it possible to improve mobility and to make cities more liveable for future generations.
Tänu IKT-le, innovatsioonimeetmetele linnades ja kohalikele algatustele on võimalik parandada liikuvust ja arendada inimsõbralikumaid linnu järgmistele põlvedele.
ICT, urban innovation and local initiatives are making it possible to improve mobility and to make cities more liveable for future generations.
Tänu IKT-le, innovatsioonimeetmetele linnades ja kohalikele algatustele on võimalik parandada liikuvust ja arendada inimsõbralikumaid linnu järgmistele põlvkondadele.
ICT-based solutions will be essential to Europe’s efforts to manage the transition to a sustainable economy.
IKT-l põhinevad lahendused toetavad oluliselt jõupingutusi, mida Euroopa teeb säästlikule majandusele üleminekuks;
ICT-based systems to support accessibility and use over time of digital cultural and scientific resources and assets, in a multilingual and multicultural environment
info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuurilistele ja teaduslikele ressurssidele ja varadele ning nende kasutamist mitmekeelses ja multikultuurses keskkonnas.
ICT-based systems to support accessibility and use over time of digital cultural resources and assets, in a multilingual environment
info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuuriressurssidele ja -varadele ning nende kasutamist mitmekeelses keskkonnas.
ICT-enabled benefits for EU society
IKTst saadav ühiskondlik kasu ELis
ICT-enabled benefits in the environment, healthcare, cultural diversity, eGovernment and transport fields.
IKTst saadav kasu keskkonna, tervishoiu, kultuurilise mitmekesisuse, e-valitsuse ja transpordi valdkonnas.
ICT-enabled public services help to consolidate social cohesion and ensure that disadvantaged people face fewer barriers to opportunities.
Info- ja sidetehnoloogial põhinevad avalikud teenused aitavad tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ning tagada, et ebasoodsas olukorras olevate inimeste võimalustel oleks vähem takistusi.
ICT-supported learning or e-learning make our lives, education and work more flexible and are regarded as one of the main paths to achieving the goals of the Lisbon Strategy.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toega õpe ehk e-õpe muudab meie elu, hariduse ja töö paindlikumaks ning seda nähakse ühe peamise Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise viisina.
ICT-user skills, digital literacy and e-business skills have to be regarded as key competencies; curricula must integrate ICT skills at an early age;
IKT kasutamise oskusi, digitaalset kirjaoskust ja e-kaubanduse oskusi tuleb käsitleda võtmepädevustena; IKT-oskused peavad olema õppekavas alates varasest east;
ICT: Information and Communications Technologies
ICT: Information and Communications Technologies (info- ja sidetehnoloogia)
ICT: The Commission will seek to initiate a strategic review, together with Member States and stakeholders, that would target how all players involved in standardisation could better match the challenges responding to societal and market needs, thus providing efficiently elaborated specifications in the IT sector.
Info‑ ja sidetehnoloogia: komisjon püüab algatada koos liikmesriikide ja asjaosalistega strateegilise läbivaatuse uurimaks, kuidas kõik standardimise osalised saaksid paremini reageerida ühiskonna ja turu vajadustele, pakkudes tõhusalt väljaarendatud spetsifikaate infotehnoloogia sektoris.
ICTs
IKT
ICTs (smart networks, etc.),
IKT (arukad energiavõrgud jne),
ICTs and familiarity with them are imperative.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ning nende valdamine on esmatähtis.
ICTs are a major growth driver, explaining half of the productivity growth of modern economies.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on oluline majanduskasvu vedaja, mille arvele võib kanda pool nüüdisaegsete majanduste tootlikkuse kasvust.
ICTs are a means but also an asset, which goes beyond merely the commercial sphere.
Digitaalsektor on vahend, aga ka väärtus, mida ei saa taandada vaid turumõõtmele.
ICTs are now embedded in almost all parts of the European economy.
Info- ja sidetehnoloogiat kasutatakse peaaegu kõigis Euroopa majanduse osades.
ICTs are present in our daily lives, but are not yet used in the purchasing process.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on osa meie igapäevaelust, kuid ostmisel seda veel ei kasutata.
ICTs are the core components of preventative and active safety systems, which provide real time assistance to the driver so that accidents can be avoided and their consequences mitigated.
Info- ja sidetehnoloogia on põhikomponent ennetavates ja aktiivsetes turvasüsteemides, mis annavad juhile abi reaalajas, võimaldades õnnetusi ära hoida ja nende tagajärgi leevendada.
ICTs are vulnerable to threats which no longer follow national boundaries and which have changed with technology and market developments.
IKT on kaitsetu ohtude eest, mis ei jää enam ühe riigi piiridesse ja mis on tehnoloogia ja turu arenguga muutunud.
ICTs are vulnerable to threats which no longer follow national boundaries and which have changed with technology and market developments.
IST on kaitsetu ohtude eest, mis ei jää ainult ühe riigi piiridesse ja mis on tehnoloogia ja turu arenguga muutunud.
ICTs as a lever for sustainable growth
Digitaalsektor kui jätkusuutliku kasvu tõukejõud
ICTs as an enabler to improve energy efficiency across the economy
Info- ja sidetehnoloogia kui vahend energiatõhususe parandamiseks kogu majanduses
ICTs as an enabler to improve energy efficiency across the economy, through enabling new business models and improved monitoring and finer control of all sorts of processes and activities.
Info- ja sidetehnoloogia kui vahend energiatõhususe parandamiseks kogu majanduses, kuna see võimaldab luua uusi ärimudeleid ning parandada protsesside ja tegevuste jälgimist ning juhtimist.
ICTs can also address the complexities of measuring energy performance at a system10 level: software tools can provide information and data on how to better configure the various elements of a system so as to optimise its overall energy performance in a cost-effective manner.
Info- ja sidetehnoloogia abil saab toime tulla ka keeruka energiatõhususe mõõtmisega süsteemi10 tasandil: tarkvaravahendite abil saab teavet ja andmeid selle kohta, kuidas paremini konfigureerida süsteemi elemente, et muuta selle üldine energiatõhusus kulutasuval viisil optimaalseks.
ICTs can contribute to greater energy-efficiency in enabling more efficient business and working practices, more intelligent supply- and distribution chains; more intelligent use of energy in buildings (both domestic and commercial); more intelligent mobility, with more intelligent vehicles and responsive public-transport services; and a shift to high-value on-line services.
Info- ja sidetehnoloogia aitab suurendada energiatõhusust, võimaldades tõhusamaid ettevõtlus- ja töötavasid, arukamaid tarne- ja turustusahelaid, arukamat energiakasutust hoonetes (nii kodumajapidamistes kui ka ärihoonetes), arukamat liikuvust intelligentsemate sõidukite ja paindlike ühistranspordi teenuste abil ning suure lisaväärtusega internetiteenuseid.
ICTs can enable energy efficiency improvements by reducing the amount of energy required to deliver a given service:
Info-ja sidetehnoloogia abil saab parandada energiatõhusust, vähendades teatava teenuse osutamiseks vajalikku energiahulka.
ICTs can facilitate this process, particularly for population groups in isolated areas or who are vulnerable.
Digitaalsektor võib sellistele protsessidele kaasa aidata, eelkõige isoleeritud piirkondades või haavatavamate inimrühmade puhul.
ICTs can facilitate this process.
Digitaalsektor võib sellistele protsessidele kaasa aidata.
ICTs can provide the quantitative basis on which energy-efficient strategies can be devised, implemented and evaluated.
Info- ja sidetehnoloogia abil saab luua kvantitatiivse aluse, millelt võib energiatõhusaid strateegiaid kavandada, rakendada ja hinnata.
ICTs contribute to a more efficient delivery of public services.
Need aitavad avalike teenuste pakkumist tõhustada.
ICTs enable public services and new digital content to be delivered more efficiently and in a more targeted, customised and accessible manner.
Tänu info- ja sidetehnoloogiale on võimalik avalikke teenuseid osutada ning uut digitaalset infosisu edastada tõhusamalt ning eesmärgistatumalt, kohandatumalt ja parema juurdepääsuga.
ICTs have a dual contribution to make:
Info- ja sidetehnoloogia saab toetada kahel viisil.
ICTs have a major role to play not only in reducing losses and increasing efficiency but also in managing and controlling the ever more distributed power grid to ensure stability and reinforce security as well as in supporting the establishment of a well functioning electricity retail market.
Info- ja sidetehnoloogial on oluline osa mitte ainult kadude vähendamisel ja tõhususe suurendamisel, vaid ka üha rohkem hajutatud elektrivõrgu haldamisel ja kontrollimisel, et tagada stabiilsus ning tõhustada turvalisust ja toetada hästi toimiva elektrienergia jaemüügituru loomist.
ICTs help meet the growing demands for better healthcare (eHealth), for efficient education and lifelong learning (eLearning), for better quality of life in ageing, for more security and inclusion as well as better participation.
Info- ja sidetehnoloogia abil saab rahuldada kasvavaid nõudmisi, mis on seotud parema arstiabi (e-tervishoid), tõhusa hariduse ja elukestva õppega (e-õpe), parema elukvaliteediga vananedes, turvalisuse ja kaasatuse ning aktiivsema osalemisega.
ICTs must be a means to serve the economy and must not threaten our economic, social, human and cultural gains.
Digitaalne turg peab olema vahend majanduse teenistuses ega tohi ohustada majanduslikku, sotsiaalset, humanitaarset ja kultuurilist edu.
ICTs provide the backbone for the knowledge economy.
Info- ja sidetehnoloogia on teadmistepõhise majanduse nurgakivi.
ICTs represent about 30% of the overall research effort in most developed countries, and the gap between the EU's efforts and those of its main competitors is undermining its future ability to lead information society innovations.
Enamikus arenenud riikides hõlmab IKT ligikaudu 30 % kogu teadustegevusest ning lõhe ELi ja tema peamiste konkurentide jõupingutuste vahel kahjustab ELi võimalusi olla tulevikus infoühiskonna uuendamisel juhtival kohal.
ICTs should be subject to standards with the aim of ensuring that ICT applications and services are fully interoperable and compatible.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) standardid tuleb määratleda eesmärgiga tagada nende täielik koostalitlus ja vastavus.
ICTs strengthen these networks by allowing their members to have an informal, instantaneous and valuable relationship.
Info- ja sidetehnoloogiad tugevdavad neid võrgustikke, võimaldades nende liikmetel mitteametlikult, koheselt ja  tulemuslikult suhelda.
ICTs strengthen these networks by allowing their members to have an informal, instantaneous and valuable relationship.
Info- ja sidetehnoloogiad tugevdavad neid võrgustikke, võimaldades nende liikmetel mitteametlikult, koheselt ja tulemuslikult suhelda.
ICTs will not only improve energy efficiency and combat climate change, they will also stimulate the development of a large leading-edge market for ICT-enabled energy-efficiency technologies that will foster the competitiveness of European industry and create new business opportunities.
Lisaks energiatõhususe parandamisele ja kliimamuutusega võitlemisele stimuleerib info- ja sidetehnoloogia ka sellepõhiste energiatõhusate tehnoloogiate suure ja juhtiva turu arengut, mis aitab kaasa Euroopa tööstuse konkurentsivõimele ning loob uusi ärivõimalusi.
ICTs, and with it the Telecommunications sector, account for quarter of Europe's total growth.
Info- ja sidetehnoloogiasektor ning koos sellega telekommunikatsioonisektor annab veerandi Euroopa üldisest majanduskasvust.
ICU ADMISSION
INTENSIIVRAVISSE VASTUVÕTMINE
ICV taxation has also been adapted to encourage the purchase and use of fuel-efficient vehicles, whether by taxes on purchase prices or by annual taxes on vehicle use.
Selleks et innustada kütusesäästlike sõidukite ostmist ja kasutamist, on kohandatud ka sisepõlemismootoriga sõidukite maksustamist kas ostuhinna maksustamise või sõiduki iga-aastase kasutusmaksuga.
ICZM aims at a comprehensive management framework for the whole coastal zone, including environmental policy, spatial planning, industrial policy and other policies and instruments which have an effect on coastal regions.
Rannikualade integreeritud majandamise eesmärk on luua kogu rannikuala kattev haldusraamistik, mis hõlmab keskkonnapoliitikat, ruumilist planeerimist, tööstuspoliitikat ja muid rannikupiirkondi mõjutavaid meetmeid ning vahendeid.
ICZM also tends to involve more environmental constituencies, whereas sustainable economic development and social considerations need to be taken on board as well in the strategies.
Rannikualade integreeritud majandamise kaudu püütakse lahendada ka keskkonnaalaseid probleeme, kusjuures strateegiad peavad hõlmama ka säästvat majandusarengut ja sotsiaalseid kaalutlusi.
ICZM contributes to the creation of an appropriate framework to promote comprehensive risk reduction and adaptation strategies in the coastal zones, building on existing instruments and the results of EU research20.
Rannikualade integreeritud majandamine aitab kaasa rannikualasid ähvardavate ohtude vähendamise ja nendega kohanemise üldstrateegiate edendamiseks sobiva raamistiku loomisele, mis põhineb olemasolevatel õigusaktidel ja ELi uuringu tulemustel.20 Komisjoni 2007.
ICZM seeks to improve the economic and social well-being of coastal zones and helps to develop their full potential.
Rannikualade integreeritud majandamisega püütakse parandada rannikualade majanduslikku ja sotsiaalset heaolu ning toetada rannikualade potentsiaali täielikku väljaarendamist.
ID
tunnus
ID, luggage and cargo control requirements.
ID, pagasi ja lasti kontrollimise nõuded.
IDA II's rationale now was not only to maximise flexibility and minimise the costs of information exchange but also to increase efficiency in the provision of online services by public administrations to citizens and enterprises, in particular at pan-European level.
IDA II programmi peamine põhimõte ei olnud enam ainult paindlikkuse maksimeerimine ja teabevahetuse kulude minimeerimine, vaid ka kodanikele ja ettevõtetele riiklike haldusasutuste poolt pakutavate sidusteenuste tõhustamine eelkõige üleeuroopalisel tasandil.
IDC infrastructure development cost already charged (euro/vehicle.kilometre)
IDC on juba maksustatavad infrastruktuuri arendamise kulud (eurot sõidukilomeetri kohta)
Ide (Orfe)
Freshwater breams n.e.i.
IDEA is financed by grants from the state, counties and municipalities and private sources.
Taani rahvusvahelist ettevõtlusakadeemiat rahastatakse riigi, maakondade ja valdade vahenditest ning eraallikatest.
ideal financial ecosystem for SEE includes features such as a multi-stakeholder approach, hybrid and patient capital solutions with guarantee schemes, often provided by social finance institutions sharing the values of the social economy;
sotsiaalsete ettevõtete jaoks ideaalse finantsökosüsteemi tunnusjooned on näiteks paljusid sidusrühmi hõlmav lähenemisviis, pikaajalise hübriidkapitali lahendused koos tagatisskeemidega, mida sageli pakuvad sotsiaalmajanduse väärtusi jagavad sotsiaalse rahastamise asutused;
Ideal for electrification of isolated sites, SHPP also contribute to national electric power production when they are connected to the electricity grid.
Väikehüdroenergia sobib ideaalselt eraldiseisvate objektide puhul ning võib elektrivõrguga ühendamise korral anda oma panuse ka riiklikku elektrienergiatootmisse.
Ideal location for experimentation to combat the effects of climate change
Eelistatud laborid kliimamuutuste vastases võitluses