natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Insurance undertakings that are authorised to operate in a Member State in accordance with Council Directive 73/239/EEC26 for non-life insurance, Directive 2002/83/EC of the European Parliament and of the Council27 for life insurance, and Directive 2005/68/EC of the European Parliament and of the Council28 for reinsurance, shall be subject to the following additional rules:
Kindlustusandjate suhtes, kellel on luba tegutseda liikmesriigis vastavalt nõukogu direktiivile 73/239/EMÜ26 kahjukindlustuse valdkonnas, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/83/EÜ27 elukindlustuse valdkonnas ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/68/EÜ28 edasikindlustuse valdkonnas, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:
Insurance undertakings that have been authorised to operate in the Member States, in accordance with Council Directive 73/239/EEC15 for non-life insurance, Directive 2002/83/EC of the European Parliament and of the Council16 for life insurance, and Directive 2005/68/EC of the European Parliament and of the Council17 for reinsurance, shall be subject to the following additional rules:
Kindlustusandjate suhtes, kellel on luba tegutseda liikmesriikides vastavalt nõukogu direktiivile 73/239/EMÜ15 kahjukindlustuse valdkonnas, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/83/EÜ16 elukindlustuse valdkonnas ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/68/EÜ17 edasikindlustuse valdkonnas, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:
insurance undertakings to which Directives 73/239/EEC and 2002/83/EC apply;
kindlustusseltside suhtes, millele kohaldatakse direktiive 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ;
insurance undertakings within the meaning of Article 4 of this Directive, Article 6 of Directive 73/239/EEC, or Article 1(b) of Directive 98/78/EC of the European Parliament and of the Council*,
kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 4, direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ* artikli 1 punkti b tähenduses,
insurance undertakings within the meaning of Article 6 of Directive 73/239/EEC, Article 4 of Directive 2002/83/EC, or Article 1(b) of Directive 98/78/EC,
kindlustusselts direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti b tähenduses,
insurance undertakings within the meaning of Article 6 of this Directive, Article 4 of Directive 2002/83/EC, or Article 1(b) of Directive 98/78/EC of the European Parliament and of the Council*,
kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ* tähenduses,
insurance undertakings within the meaning of Article 6 of this Directive, Article 4 of Directive 2002/83/EC, or Article 1(b) of Directive 98/78/EC of the European Parliament and of the Council,
kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti b tähenduses,
insurance undertakings.;
kindlustusandjad;
Insurance used as a tool for disaster management – the Green Paper on the insurance of natural and man-made disasters17 aims to involve the private sector and explore ways to effectively use insurance as an incentive for risk awareness, prevention and mitigation;
Kindlustuse kasutamine katastroofide ohjamise vahendina: looduskatastroofide ja inimtegevusest tingitud katastroofide vastu kindlustamist käsitleva rohelise raamatu17 eesmärk on kaasata valdkonda erasektor, et uurida, kuidas saaks kindlustust tulemuslikult kasutada riskiteadlikkuse, -ennetamise ja -leevendamise stiimulina.
insurance,
kindlustusega;
Insurance, Reinsurance and Occupational Pensions Stakeholder Group
Kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionide sidusrühmade kogu
Insurance/reinsurance value chain, including (re-)insurance intermediaries, insurance and re-insurance undertakings, but also market-based instruments should play a key role in helping countries and regions that are particularly vulnerable to disasters to create effective financial contingency mechanisms and discourage risky behavior.
Kindlustuse/edasikindlustuse väärtusahel (sh (edasi)kindlustuse vahendajad, kindlustus- ja edasikindlustusandjad ning turupõhised vahendid) peaks olema esmatähtis vahend, mis aitab katastroofide suhtes eriti haavatavate riikidel ja piirkondadel luua tulemuslikud katastroofiolukordade lahendamise finantsmehhanismid ja pärssida riskantset käitumist.
Insurances
Kindlustus
Insure the follow-up and an evaluation of the application of cooperation principles stated in the Document
Kindlustada dokumendis sätestatud koostööpõhimõtete kohaldamise järelmeetmed ja hindamine.
insured pensions and annuities where the mortality or longevity risk covered is merely ancillary.
pensionikindlustus ja annuiteet, kui surmajuhtumi riski ja üleelamisriski kindlustus on üksnes lisateenus.
Insured persons who move from one country to another should not suffer any disadvantage and should not be treated worse than insured persons who remain in one country.
Kindlustatud inimesed, kes liiguvad ühest riigist teise, ei tohi liikuvuse tõttu kannatada ning neid ei tohi kohelda halvemini kui mittereisivaid kindlustatud inimesi.
Insurers and national authorities should be encouraged to consider whether any such changes are likely to occur and if so how any resulting negative impacts can be mitigated.
Kindlustusandjad ja riiklikud asutused peaksid kaaluma, kas sellised muutused on tõenäolised ja kuidas saaks kõnealustest muututest tulenevat negatiivset mõju vähendada.
Insurers and other institutions offering financial security were not sufficiently familiar with the requirements their products had to meet to be ELD-compliant.
Kindlustusandjad ja teised finantstagatist pakkuvad institutsioonid ei tundnud piisavalt nõudeid, millele nende tooted keskkonnavastutuse direktiivi järgi oleksid pidanud vastama.
Insurers and reinsurers must meet certain solvency requirements to ensure that they can deliver on their promises to policyholders.
Kindlustajad ja edasikindlustajad peavad vastama teatavatele maksevõimenõuetele tagamaks, et nad suudavad täita kindlustusvõtjatele antud lubadusi.
Insurers applying best practice will be further rewarded by investors, market participants and consumers.
Parimaid tavasid rakendavad kindlustusandjad saavad täiendavat kasu investoritelt, turuosalistelt ja tarbijatelt.
Insurers applying best practice will be further rewarded by investors, market participants and consumers.
Parimat tava rakendavad kindlustajad saavad lisatasu investoritelt, turuosalistelt ja tarbijatelt.
Insurers are allowed to collect information on gender status and ask questions about gender-specific diseases.
Kindlustusandjatel on lubatud koguda teavet soolise kuuluvuse kohta ja küsida soopõhiste haiguste kohta.
Insurers are also allowed to continue to use differentiated testing limits by gender to reflect different pre-test probabilities of disease.
Selleks et haiguse tõenäosusi eri viisidel eelanalüüsida, on kindlustusandjatel lubatud ka jätkuvalt kasutada soopõhiseid diferentseeritud analüüsipiiranguid.
Insurers are the producers of insurance coverage.
Kindlustajad pakuvad kindlustuskatet.
Insurers are therefore allowed to differentiate their underwriting decision according to the gender-differentiated normal ranges advocated by the medical profession.
Seepärast on kindlustusandjatel lubatud diferentseerida oma kindlustamisotsuseid vastavalt meditsiiniliselt soo põhjal diferentseeritud normaalväärtustele.
Insurers do not only provide protection against future events that may result in a loss; they also channel household savings into the financial markets and into the real economy.
Kindlustajad ei paku ainult kaitset kahju kaasa tuua võivate tulevikusündmuste vastu; nad suunavad ka kodumajapidamiste säästud finantsturgudele ja tegelikku majandusse.
Insurers establishing themselves in another Member State could restrict themselves to providing the customer with advice through their agents, claims settlement through their competent regional offices etc. Even if insurers operated through daughter companies, insurance groups could share the effort and costs of product design.
Kindlustajad, kes asutavad firma teises liikmesriigis, võiksid piirduda klientide nõustamisega oma agentide abil, nõuete lahendamisega oma pädevate piirkondlike kontorite poolt jne. Isegi kui kindlustajad toimivad tütarfirmade kaudu, võiksid kindlustuskontsernid jagada tootekujundusega seotud pingutusi ja kulusid.
Insurers generally pointed out their increased need to cooperate, which stems from the specificity of the insurance sector for certain types of cooperation in relation to other sectors and which would require the legal instrument of a BER in order to protect or facilitate such cooperation.
Kindlustusandjad rõhutasid üldiselt suuremat vajadust teha koostööd, mis tuleneb teatavate koostöövormide puhul kindlustussektori erinevustest võrreldes muude sektoritega; kõnealuse koostöö kaitsmiseks või hõlbustamiseks on nende sõnul vaja sellist õigusakti nagu üldine grupierandi määrus.
Insurers have to adapt their products to local conditions including the local legal environment.
Kindlustajad peavad kohandama oma tooteid vastavalt kohalikele tingimustele, kaasa arvatud kohalik õiguslik keskkond.
Insurers providing their services across borders or establishing themselves in another Member State bring national insurance products into competition with their own policies.
Kindlustajad, kes pakuvad teenuseid piiriüleselt või asutavad firma teises liikmesriigis, panevad riigi kindlustustooted oma poliisidega konkureerima.
Insurers providing their services cross border or establishing themselves in another member state make national insurance products compete with their own policies.
Kindlustajad, kes pakuvad teenuseid piiriüleselt või asutavad firma teises liikmesriigis, panevad riigi kindlustustooted oma poliisidega konkureerima.
Insurers should provide fair information about this trade-off to users when underwriting the insurance policy as well as after a collision.
Kindlustusettevõtted peaksid andma tarbijatele õiglast teavet selliste tingimuste kohta nii kindlustuspoliisi allakirjutamisel kui ka pärast avariid.
Insurers that manage their risks well - because they have rigorous policies, use appropriate risk-mitigation techniques, or diversify their activities - will be rewarded and allowed to hold less capital than under the current EU regime.
Kindlustajaid, kes juhivad oma riske hästi, kuna neil on ranged meetmed, nad kasutavad sobivaid riskimaandamismeetodeid või nad mitmekesistavad oma tegevusi, premeeritakse sellega, et neil lubatakse omada vähem kapitali, kui nõuab praegune ELi kord.
Insurers that manage their risks well - because they have rigorous policies, use appropriate risk-mitigation techniques, or diversify their activities - will be rewarded and allowed to hold less capital.
Kindlustusandjad, kes ohjavad oma riske hästi, kuna nad on kehtestanud ranged eeskirjad, kasutavad sobivaid riskimaandamismeetodeid või hajutavad oma tegevust, võivad vastutasuks omada väiksemat kapitali.
Insurers use application forms to collect information about risk factors, which range from a list of simple questions (simplified underwriting) to a fully detailed health questionnaire.
Kindlustusandjad kasutavad riskitegurite kohta teabe kogumiseks taotlusvorme, mis ulatuvad lihtsate küsimuste loetelust (kindlustusriskide lihtsustatud hindamine) kuni tervist käsitlevate üksikasjalike küsimustikeni.
Insurers will be free to invest in any type of asset subject to the prudent person principle, whereby they should be able to "properly identify, measure, monitor, manage, control and report"19 the risks associated with such assets.
Kindlustusandjad on õigus investeerida mõistlikkuse põhimõtet kohaldades mis tahes liiki varasse, kuid nad suudavad sellega seotud riske „nõuetekohaselt tuvastada, mõõta, jälgida, juhtida, kontrollida ja neist aru anda”19.
Insurers will be given more freedom – i.e. they will be required to meet sound principles rather than arbitrary rules.
Kindlustajatele antakse rohkem tegutsemisvabadust, st et neilt nõutakse pigem mõistlike põhimõtete kui suvaliste eeskirjade järgimist.
Insurers will be given more freedom – i.e. they will be required to meet sound principles rather than arbitrary rules.
Kindlustusandjad saavad vabamad käed, st neilt nõutakse pigem kindlate põhimõtete kui suvaliste eeskirjade järgimist.
Insurers will not necessarily see an increase in the number of insurance policies, nor will they be more exposed to risk since it is their responsibility to ensure – in the same way as other links in the maritime transport chain – that the ships which they insure comply with international standards.
kindlustajad ei tähelda tingimata kindlustuspoliiside arvu suurenemist ega suuremat riski endale, kuivõrd neil tuleb tagada – samamoodi nagu teistel mereveoahela lülidel –, et nende kindlustatavad laevad vastavad rahvusvahelistele standarditele;
Insurers' profitability varies significantly across the EU-25 according to whether customers are SMEs or large corporations.
Kindlustusandjate kasumlikkus erineb EL-25 lõikes märkimisväärselt sõltuvalt sellest, kas klient on VKE või suurettevõtja.
Insurers’ investments represent more than 50% of the GDP5, half of it in fixed income assets and loans6, while the total variable yield investments of the insurers are about equal to a quarter of the European stock market capitalisation7.
Kindlustusandjate investeeringud moodustavad enam kui 50 % SKT-st5, poole neist moodustavad püsitulust vara ja laenud6, samas kui kindlustusandjate investeeringute varieeruv kogutulu on võrdne umbes veerandiga Euroopa aktsiaturu väärtusest7.
Insurers’ investments represent more than 50% of the GDP5, half of it in fixed income assets and loans6, while the total variable yield investments of the insurers are about equal to a quarter of the European stock market capitalisation7.
Kindlustusandjate investeeringud moodustavad enam kui 50 % SKT-st6, poole neist moodustavad püsitulust vara ja laenud7, samas kui kindlustusandjate investeeringute varieeruv kogutulu on võrdne umbes veerandiga Euroopa aktsiaturu väärtusest8.
INT
NAT
INT (3e section)
INT (3. sektsioon)
INT (3rd section)
INT (3. sektsioon)
INT (Bureau)
INT (juhatus)
INT 185 - EESC opinion of 25.09.2003 on the Communication on "Innovation policy:updating the Union's approach in the context of the Lisbon strategy" (COM(2003) 112 final), rapporteur Mr Soares – OJ C 10/14.01.2004/p.78-85.
INT 185 – EMSK 25. septembri 2003. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – Innovatsioonipoliitika: Euroopa Liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia kontekstis”, KOM(2003) 112 lõplik, raportöör: hr Soares, ELT C 10, 14.1.2004, lk78-85.
INT 261 - EESC opinion of 09.03.2005 on the Proposal for a Decision amending the Council decision 2000/839/EC on a "Multiannual programme for enterprise and entrepreneurship and in particular for small and medium-sized enterprises (SMEs) (2001-2005)" (COM (2004) 781 final - 2004/0272(COD)), rapporteur Mr Pezzini – OJ C234/22.09.2005/p.14-16.
INT 261 – EMSK 9. märtsi 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005)”, KOM(2004) 781 lõplik - 2004/0272 (COD), raportöör: hr Pezzini – ELT C 234, 22.9.2005, lk 14-16.
INT 270 - EESC opinion of 14.12.2005 on the Proposal for a Decision on "Competitiveness and Innovation-Framework Programme (2007-2013)" - COM(2005) 121final - 2005/0050 (COD), rapporteur Mr Welschke – OJ C 65/17.03.2006/p.22-26.
INT 270 – EMSK 14. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)”, KOM(2005) 121 lõplik - 2005/0050 (COD), raportöör: hr Welschke, ELT C 65, 17.3.2006, lk 22-26.
INT 271
INT/271
INT 279
INT/279
INT 288 - EESC opinion of 20.04.2006, on the Communication "Implementing the Community Lisbon programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy" (COM(2005)-474 final, rapporteur Mr Ehnmark – OJ C 185/08.08.2006/p.80-86.
INT 288 – EMSK 20. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”, KOM(2005) 474 lõplik, raportöör: hr Ehnmark, ELT C 185, 8.8.2006, lk 80-86.
INT 291 - EESC opinion of 14.12.2005 on the Communication : "State aid for innovation" (COM(2005) 107 final), rapporteur Mr Pezzini - OJ C 65/17.03.2006/p.1-8.
INT 291 – EMSK 14. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohta”, KOM(2005) 107 lõplik, raportöör: hr Pezzini , ELT C 65, 17.3.2006, lk 1-8.
INT 294 - EESC opinion of 05.07.2006, on the Communication "More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: a Common Approach"(COM(2005) 488 final), rapporteur Ms Fusco- OJ C 309/16.12.2006/p.10-14.
INT 294 – EMSK 5. juuli 2006. aasta arvamus teemal „Ühenduse Lissaboni kava rakendamine – Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: Ühtne lähenemisviis”, KOM(2005) 488 lõplik, raportöör: pr Fusco, ELT C 309, 16.12.2006, lk 10-14.
INT 326 - Exloratory opinion of 13.12.2006, on "Unlocking and strengthening Europe's potential for research, development and innovation", rapporteur Mr Wolf - OJ C 326/30.12.2006/p.16-27.
INT 326 – 13. detsembri 2006. aasta  ettevalmistav arvamus teemal „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”, raportöör: hr Wolf, ELT C 326, 30.12.2006, lk 16-27.
INT section
INT sektsiooni koosolek
INT section
INTi sektsioon
INT Section
INTi sektsiooni koosolek
INT section
Sektsiooni INT koosolek
INT Section meeting
INT sektsiooni koosolek
INT Section's 2010 work programme**
INT sektsiooni 2010. aasta tööprogramm
INT section– annual programme**
INTi sektsiooni iga-aastane töökava
INT-NAT
INT – NAT
INT/...
INT/
INT/146 Research needs for a safe and sustainable energy supply21
INT/146 „Vajalik uurimistöö ohutu ja säästva energiavarustuse nimel”21
INT/185 - EESC opinion of 25.9.2003 on the Communication on "Innovation policy: updating the Union's approach in the context of the Lisbon strategy" (COM(2003) 112 final), rapporteur Mr Soares – OJ C 10/14.1.2004/p.78-85.
INT 185 – EMSK 25. septembri 2003. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – Innovatsioonipoliitika: Euroopa Liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia kontekstis”, KOM(2003) 112 lõplik, raportöör: hr Soares, ELT C 10, 14.1.2004, lk78-85.
INT/247 – European industrial districts and the new knowledge networks (own-initiative opinion: Mr Pezzini)
INT/247 – „Euroopa tööstuspiirkonnad ja uued teadmiste võrgustikud” (omaalgatuslik arvamus, raportöör: Pezzini)
INT/249 (Additional own-initiative opinion)
INT/249 (täiendav arvamus)
INT/251 (IN THE PRESENCE OF THE PRESIDENTS OF THE NATIONAL ESCs)
SOC/251 (RIIKLIKE MAJANDUS- JA SOTSIAALNÕUKOGUDE ESIMEESTE OSAVÕTUL)
INT/264 - The contribution of tourism to the socio-economic recovery of areas in decline (own-initiative opinion, rapporteur: Mr Mendoza Castro)
INT/264 – „Turismi panus taandarenguga piirkondade sotsiaalsesse ja majanduslikku taastumisse” (omaalgatuslik arvamus, raportöör: Juan Mendoza Castro)
INT/264 – The contribution of tourism to the socio-economic recovery of areas in decline (own-initiative opinion, rapporteur: Mr Mendoza Castro)
INT/264 – „Turismi panus taandarenguga piirkondade sotsiaalsesse ja majanduslikku taastumisse” (omaalgatuslik arvamus, raportöör: Juan Mendoza Castro)
INT/269
INT/269"7.
INT/273
INT/267
INT/278
INT/292
INT/279 – Tourism and culture: two forces for growth (own-initiative opinion, rapporteur: Mr Pesci)
INT/279 – „Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu” (omaalgatuslik arvamus, raportöör: Patrizio Pesci)
INT/288 - EESC opinion of 20.4.2006, on the Communication "Implementing the Community Lisbon programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy" (COM(2005) 474 final, rapporteur Mr Ehnmark – OJ C 185/8.8.2006/p.80-86.
INT 288 – EMSK 20. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”, KOM(2005) 474 lõplik, raportöör: hr Ehnmark, ELT C 185, 8.8.2006, lk 80-86.
INT/288 - EESC opinion of 20.4.2006, on the Communication "Implementing the Community Lisbon programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy" (COM(2005)-474 final, rapporteur Mr Ehnmark – OJ C 185/8.8.2006/p.80-86.
INT 288 – EMSK 20. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis – Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”, KOM(2005) 474 lõplik, raportöör: hr Ehnmark, ELT C 185, 8.8.2006, lk 80-86.
INT/297
INT/315
INT/303 and INT/304
INT/303 ja INT/304
INT/303 and INT/304
INT/303 jaINT/304
INT/304
INT/303 jaINT/304
INT/315
2. INT/307
INT/315
4. INT/315
INT/324 (IN THE PRESENCE OF THE PRESIDENTS OF THE NATIONAL ESCs)
INT/324 (RIIKLIKE MAJANDUS- JA SOTSIAALNÕUKOGUDE ESIMEESTE OSAVÕTUL)
INT/325 (IN THE PRESENCE OF THE PRESIDENTS OF THE NATIONAL ESCs)
INT/325 (RIIKLIKE MAJANDUS- JA SOTSIAALNÕUKOGUDE ESIMEESTE OSAVÕTUL)
INT/355
INT/335
INT/359
192INT/359
INT/378
Mõõtühikud
INT/387
INT/400
INT/400
INT/387
INT/416
{0>
INT/423
INT423
INT/424
INT/425
INT/462
INT462
INT/469
6. INT/469
INT/503 Enforcement of the consumer acquis: from A-9 to A-12,
INT/503 „Ühenduse tarbijaõigustiku jõustamine”: kategooriast A-9 kategooriaks A-12;
INT/506 Intellectual property rights: from A-9 to A-12,
INT/506 „Intellektuaalomandi õigused”: kategooriast A-9 kategooriaks A-12;
INT/511 Succession and the European Certificate of Succession: from A-6 to A-9,
INT/511 „Pärimine ning Euroopa pärimistunnistus”: kategooriast A-6 kategooriaks A-9;
INT/513 Key enabling technologies: from A-6 to A-9, and
INT/513 „Võtmetehnoloogiad”: kategooriast A-6 kategooriaks A-9 ja
INT/515 Emissions/Light-duty vehicles: from B+ to A-6.
INT/515 „Väikesõidukite heitkogused”: kategooriast B+ kategooriaks A-6.
INT/522 Clean and energy efficient vehicles: from A-9 to A-12
INT/522 „Keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad sõidukid”: kategooriast A-9 kategooriaks A-12
INT/523 Simplification of research framework programmes: from B+ to A-6
INT/523 „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine”: kategooriast B+ kategooriaks A-6
INT/524 European contract law: from A-9 to A-12
INT/524 – „Euroopa lepinguõigus”: A-9-st A-12-ks;
INT/526 Report on Competition Policy 2009: from B+ to A-6
INT/526 – „2009. aasta konkurentsipoliitika aruanne”: B+-st A-6-ks;
INT/529 A new political framework for tourism in Europe: from A-9 to A-15
INT/529 – „Uus Euroopa turismi tegevuskava”: A-9-st A-15-ks.
INT/542 – Short selling: from A-6 to A-12
INT/542 – „Lühikeseks müük”: A-6-lt A-12-le
INT/545
Innovaatiline liit””
INT/552 Crisis management – financial sector: from A-6 to A-9
INT/552 „Kriisiohjamine finantssektoris”: A-6st A-9ks
INT/562
INT/652
INT/570 European Procurement Market: from A-6 to A-15
INT/570 „Euroopa hanketurg” A-6-lt A-15-le
INT/573 Review of the "Small Business Act" COM(2011) 78 final: from A-6 to A-9
INT/573 „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” KOM(2011) 78 lõplik: kategooriast A-6 kategooriaks A-9
INT/576 Euratom Framework Programme COM(2011) 71 final, COM(2011) 72 final, COM(2011) 73 final and COM(2011) 74 final: from A-9 to A-12
INT/576 „Raamprogramm/Euratom” KOM(2011) 71 lõplik, KOM(2011) 72 lõplik, KOM(2011) 73 lõplik ja KOM(2011) 74 lõplik: kategooriast A-9 kategooriaks A-12
INT/579 On on-line gambling in the Internal Market (Green Paper)
INT/579  „Interneti hasartmängud siseturul” (roheline raamat),