natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy performance certificates (Articles 11 to 13): this provision was reinforced by improving the content of the certificates, by reinforcing the obligation to display the certificate in public buildings and by requiring that the performance indicator set on the certificate is indicated in housing advertisements.
Energiamärgised (artiklid 11–13): sätet täiendati märgiste sisulise täiustamisega, kohustuse paigutada märgis avalikele hoonetele kinnitamisega ning nõudega lisada märgisel esitatud tõhususklass hoone reklaami.
Energy performance certificates should become more reliable, heating and air-conditioning systems regularly inspected and the Member Sates will draft national plans on low energy buildings.
Energiatõhususe sertifikaadid peaksid muutuma usaldusväärsemaks, küttesüsteeme ja õhukonditsioneere tuleks regulaarselt üle vaadata ning liikmesriikidel tuleb koostada riiklikud kavad madala energiatarbega hoonete kohta.
Energy performance certification based on assessment of another representative apartment block3 could reduce renovation costs and red tape.
Kui anda energiasertifikaate anda välja mõne teise võrreldava korrusmaja hindamise2 alusel, saaks kokku hoida renoveerimiskulusid ja vähendada bürokraatiat.
Energy performance certification based on assessment of another representative apartment block3 could reduce renovation costs and red tape.
Kui anda energiasertifikaate välja mõne teise võrreldava korrusmaja hindamise3 alusel, saaks kokku hoida renoveerimiskulusid ja vähendada bürokraatiat.
energy performance certification,
energiaauditite teostamine,
Energy performance contracting
Energiatulemuslikkuse lepingud
Energy performance contracting is an important tool in the refurbishment of buildings.
Energiatulemuslikkuse lepingud on hoonete remontimisel tõhusaks vahendiks.
Energy performance of buildings
Ehitiste energiatõhusus
Energy performance of buildings
Energiatõhusus hoonetes
Energy performance of buildings (recast)
Ehitiste energiatõhusus (uuesti sõnastatud)
Energy performance of buildings (recast)
Ehitiste energiatõhusus (uuestisõnastamine)
Energy performance of buildings (recast)
Ehitiste energiatõhusus – uuestisõnastamine
Energy Performance of Buildings Directive
Ehitiste energiatõhususe direktiiv
Energy plays a clear role in household expenditure and industry costs, as well as a role through petroleum prices, in the transport sector in particular.
Energial on selge osa kodumajapidamiste ja tööstustarbijate kuludes, samuti on energial selge osa naftasaaduste hindade kaudu eelkõige transpordisektoris.
Energy plays a vital role in achiving Millenium Development Goals and is a key driver for poverty eradication and inclusive growth.
Energia on äärmiselt tähtis aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ning oluline tegur vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava majanduskasvu tagamisel.
Energy policies
Energiapoliitika
Energy policies, be they in the area of supply, network construction, research and development, etc. cannot be undertaken by a few EU States which can have an "autonomous" energy policy because this would have significant repercussions for the other States.
Energiapoliitikat, olgu energiavarustuse, võrkude ehitamise, teadus- ja arendustegevuse vms valdkonnas, ei tohiks kujundada teatud üksikud ELi liikmesriigid, kellel on iseseisev energiapoliitika, kuna see avaldaks märkimisväärset mõju teistele liikmesriikidele.
Energy policy
Energiapoliitika
Energy policy aims, among others, to move us to a low-carbon economy.
Energiapoliitika eesmärk on muu hulgas suunata meid vähem CO2-heiteid tekitava majanduse poole.
energy policy and energy security
energiapoliitika ja energiajulgeolek
energy policy and energy security;
energiapoliitika ja energiajulgeolek;
Energy policy consequently influences industry's international competitive position and the industrial value chains which are based on it.
Seega mõjutab energiapoliitika tööstuse ja sellel põhinevate tööstuslike väärtusahelate rahvusvahelist konkurentsipositsiooni.
Energy policy contributes to territorial cohesion by developing a fully integrated internal gas and electricity market.
Energiapoliitika annab panuse territoriaalsesse ühtekuuluvusse täielikult integreeritud gaasi ja elektri siseturu väljaarendamisega.
Energy policy covers the establishment of a clear framework and regulatory oversight.
Energiapoliitika tähendab selgete raamtingimuste ja järelevalvekorra kindlaksmääramist.
Energy policy developments need to take full account of how each national electricity system is affected by decisions in neighbouring countries.
Energiapoliitika arendamisel tuleb võtta täielikult arvesse seda, kuidas naaberriigi otsused mõjutavad iga riigi elektrisüsteemi.
Energy Policy for Europe (EPE) must pursue the development of an effective energy infrastructure to achieve the objectives of sustainability, competitiveness and security of supply.
Euroopa energiapoliitika eesmärk on tõhusa energiainfrastruktuuri väljaarendamine, et saavutada jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja tarnekindluse eesmärgid.
Energy policy has been defined in 2006 by the Council as one of the Lisbon Strategy's four priority areas.
Nõukogu nimetas 2006. aastal energiapoliitika üheks Lissaboni strateegia neljast prioriteetsest valdkonnast.
Energy policy in Europe is key here.
Peamine on siinkohal Euroopa energiapoliitika.
Energy policy in Greece has the potential to make a significant contribution to the country's economic recovery.
Kreeka energeetikapoliitikal on potentsiaali anda märkimisväärne panus riigi majanduse elavnemisse.
Energy policy in the Region focuses on energy efficiency in the public and private sectors.
Piirkonna energiapoliitikas keskendutakse energiatõhususele avalikus ja erasektoris.
Energy policy is a key contribution for achieving the objective of the new strategy for smart, sustainable and inclusive growth in support of a strong, diversified and competitive industrial base.
Energiapoliitika aitab olulisel määral kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu uue strateegia eesmärgi saavutamisele ning tugeva, mitmekesise ja konkurentsivõimelise tööstusbaasi loomisele.
Energy policy is also responsible for protecting European citizens from the risks of energy production and transport.
Energiapoliitika alla kuulub ka kodanike kaitsmine energia tootmise ja transpordiga seotud ohtude eest.
Energy policy is often used as a foreign policy tool, in particular in major energy producing and transit countries.
Energiapoliitikat kasutatakse sageli välispoliitika vahendina ning eelkõige teevad seda suured energiatootjad ja transiidiriigid.
Energy policy is one of the constant priorities of the Presidencies.
Energiapoliitika on kuulunud juba mitmete järjestikuste eesistumisaegade prioriteetide hulka.
Energy policy is too often viewed as a highly sensitive issue of purely national interest and national independence.
Energiapoliitikat käsitletakse sageli puhtalt riiklikke huve ja riiklikku iseseisvust puudutava väga delikaatse küsimusena.
Energy policy must be addressed by many different policy areas.
Energiapoliitikaga tuleb tegeleda paljudes eri poliitikavaldkondades.
Energy policy needs the development of a range of different energy sources – having learnt the lesson of the need for diversification, this should not be forgotten.
Energiapoliitika nõuab terve rea erinevate energiaallikate väljatöötamist – mitmekesistamise vajadust ei tohiks unustada nüüd, kui kogemustest oleme õppinud selle olulisust.
Energy policy should be reconsidered in its entirety in a specific treaty modelled on Euratom, giving a prominent institutional profile to security policy, which includes energy security.
Energiapoliitika tervikuna tuleks läbi vaadata eraldi lepingus, Euratomi lepingu eeskujul, omistades julgeolekupoliitikale, mis hõlmab ka energiajulgeoleku poliitikat, otsustava institutsioonilise osatähtsuse.
Energy policy should be reconsidered in its entirety in a specific treaty modelled on Euratom, giving a prominent institutional profile to security policy, which includes energy security.
Energiapoliitika tervikuna tuleks läbi vaadata eraldi lepingus, Euratomi lepingu eeskujul, omistades julgeolekupoliitikale, mis hõlmab ka energiavarustuskindluse poliitikat, otsustava institutsioonilise osatähtsuse.
Energy policy therefore needs to favour cost-effective options and be based on a thorough economic analysis of different policy options and their impact on energy prices.
Seepärast peab energiapoliitika soosima tulusaid võimalusi ning tuginema põhjalikule majandusanalüüsile, mis käsitleb eri poliitilisi võimalusi ja nende mõju energia hindadele.
Energy policy was defined in 2006 by the European Council as one of the Lisbon Strategy's four priority areas.
Euroopa Ülemkogu nimetas 2006. aastal energiapoliitika üheks Lissaboni strateegia neljast prioriteetsest valdkonnast.
Energy policy will continue to contribute to address the consumer needs and, where appropriate, address the risks of energy poverty.
Energiapoliitika peab ka edaspidi arvestama tarbijate vajadustega ning vajaduse korral vähendama kütteostuvõimetuse ohtu.
Energy Policy, 2010)) have not helped to develop a competitive system in the EU (Hardo Bruhns und Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg, Politik und Zeitgeschichte, 2011).
Energy Policy, 2010) ei ole aidanud ELis konkurentsivõimelist süsteemi välja arendada (Hardo Bruhns ja Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg, Politik und Zeitgeschichte, 2011).
Energy policy: support for energy efficiency and energy saving.
energiapoliitika: energiatõhususe ja energiasäästlikkuse edendamine;
Energy poverty against the background of liberalisation and the economic crisis (exploratory opinion at the request of the Belgian presidency)
Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Belgia taotlusel)
Energy poverty and how to prevent it
Kütteostuvõimetus ja selle tekkimise vältimine
Energy poverty can be tackled strategically by taking energy efficiency improvement measures.
Energiatõhususe parandamise meetmeid võttes on võimalik energiaostuvõimetusega võidelda strateegiliselt.
Energy poverty can only be tackled by a combination of measures, mainly in the social field and within the competence of authorities on the national, regional or local levels.
Kütteostuvõimetuse probleemi saab lahendada üksnes mitme kombineeritud meetmega, mis kuuluvad eelkõige sotsiaalvaldkonda ning riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse tasandi ametiasutuste pädevusse.
Energy poverty in the context of liberalisation and the economic crisis
Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis
Energy poverty in the context of liberalisation and the economic crisis
„Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis”
Energy poverty in the context of liberalisation and the economic crisis (exploratory opinion at the request of the Belgian presidency)
Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Belgia taotlusel)
Energy poverty in the context of liberalisation and the economic crisis (exploratory opinion at the request of the upcoming Belgian presidency) (A-12) (TEN-SEPT)
Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis (ettevalmistav arvamus tulevase eesistujariigi Belgia taotlusel) (A-12) (TEN-SEPTEMBER)
Energy poverty in the EU
Kütteostuvõimetus ELis
Energy poverty is a social condition aggravated by factors that are both external (energy prices, energy rating of homes, etc.) and individual (ageing, income, etc.).
Kütteostuvõimetus viitab sotsiaalsele olukorrale, mis tekib nii väliste (nt energiahinnad, eluaseme kvaliteet jms) kui ka sisemiste tegurite (vananemine, sissetulekud jne) tagajärjel.
Energy poverty is another important issue for Member State action, one where social and energy policy measures meet.
Liikmesriigid peaksid tähelepanu pöörama ka kütteostuvõimetusele, s.o probleemile, milles põimuvad sotsiaal- ja energiapoliitika meetmed.
Energy poverty is characterised by limited access to energy sources due to absent or badly functioning energy infrastructure or an inability to pay for the provision of energy commodities.
Kütteostuvõimetust iseloomustab piiratud juurdepääs energiaallikatele energiataristu puudumise või talitlushäire tõttu või suutmatus tasuda nende energiatoodete tarne eest.
Energy poverty is expressed specifically in the inability to pay electricity bills.
Kütteostuvõimetus avaldub konkreetselt suutmatuses tasuda elektriarveid.
Energy poverty is not a concept that has been used in all Member States and measures to address poverty require all aspects of energy and social policy to be taken into account.
Energiapuuduse mõiste ei ole kasutusel kõikides liikmesriikides ning energiapuuduse vähendamiseks võetavate meetmete puhul tuleb arvesse võtta kõiki energia- ja sotsiaalpoliitika aspekte.
Energy poverty is not a concept that has been used in all Member States and measures to address poverty require all aspects of energy and social policy to be taken into account.
Energiapuuduse mõistet ei kasutata kõikides liikmesriikides ning sellega seotud probleemide lahendamiseks on vaja võtta arvesse kõiki energia- ja sotsiaalpoliitika aspekte.
Energy poverty kills, in both physical and social terms.
Kütteostuvõimetus hävitab inimese füüsiliselt ja sotsiaalselt.
Energy poverty must be tackled in the wider context of social security, yet without ignoring the need for targeted, effective assistance reflecting best practices in the energy field.17
Kütteostuvõimetusega tuleks tegeleda laiemas sotsiaalkindlustuse kontekstis, samas mitte sulgedes silmi vajaduse ees osutada sihtotstarbelist tõhusat abi, nagu energiavaldkonnas väljakujunenud hea tava ette näeb17.
Energy poverty negatively affects living conditions and health.
Kütteostuvõimetus avaldab negatiivset mõju elamistingimustele ja tervisele.
Energy poverty should be addressed primarily by social policy measures.
Kütteostuvõimetust tuleks käsitleda eelkõige sotsiaalpoliitika meetmete kaudu.
Energy poverty – the impact of liberalisation and the economic crisis
Kütteostuvõimetus liberaliseerimise ja majanduskriisi kontekstis
Energy price differentials between the EU and major trading partners, building on the report on energy prices and costs.
Energiahindu ja -kulusid käsitleval aruandel põhinevad andmed ELi ja tema peamiste kaubanduspartnerite energiahindade erinevuste kohta.
Energy price peaks in 2008 and even 2011 contributed 1 % to EU inflation at the time, just as lower prices are now having a deflationary impact on the EU economy.
Energiahinna tipud 2008. aastal ja isegi 2011. aastal andsid sel ajal 1 % ELi inflatsioonist ning praegu on madalamatel hindadel ELi majandusele deflatsiooniline mõju.
Energy price rises are a major political concern.
Energiahinna tõus on oluline poliitiline probleemküsimus.
energy prices (for example, "social" or subsidised tariffs);
energia hind (nt soodustariifid);
Energy prices and costs
Energiahinnad ja -kulud
Energy prices and costs
Energiahinnad ja kulud
Energy prices and costs (communication)
Energiahinnad ja -kulud (teatis)
Energy prices and costs (communication)
„Energiahinnad ja -kulud Euroopas”
Energy prices and costs (communication)
„Energiahinnad ja -kulud Euroopas” (teatis)
Energy prices and costs (communication) ("January package")
Energiahinnad ja -kulud (teatis) (jaanuari pakett)
Energy prices and costs (communication) (rolling programme) ("January package")Error: Reference source not found
Energiahinnad ja -kulud (teatis) (jooksev programm (jaanuari pakett)Error: Reference source not found
Energy prices and costs 2016
Energiahinnad ja -kulud 2016
Energy prices and technologies have in the past often favoured those with specific knowledge and expertise, skills and financial and technical resources and with the ability to put these to use.
Energiahindade ja -tehnoloogia osas on varem olnud soodsamas olukorras sageli need, kel on eriteadmised ja oskusteave, oskused ning rahalised ja tehnilised vahendid ning kes saavad neid rakendada.
Energy prices and technologies have in the past often favoured those with specific knowledge and expertise, skills and financial and technical resources and with the ability to put these to use.
Energiahindade ja -tehnoloogia osas on varem sageli olnud soodsamas olukorras need, kel on eriteadmised ja oskusteave, oskused ning rahalised ja tehnilised vahendid ning kes saavad neid rakendada.
Energy prices are expected to remain high and to increase over time.
Energia on ka edaspidi kallis ja hinnad tõusevad veelgi.
Energy prices are however very volatile and they could rise again.
Energiahinnad on siiski väga kõikuvad ja võivad uuesti tõusta.
Energy prices are rising world-wide.
Energia hind tõuseb kõikjal maailmas.
Energy prices can comprise an important competitiveness factor for industry.
Energiahinnad võivad endast kujutada olulist konkurentsi soodustavat tegurit tööstuse jaoks.
Energy prices determine the agricultural prices of energy crops insofar as the increase in demand for energy linked to agricultural products determines the minimum price of sugar, corn, and rape and their maximum price, which if exceeded would render uncompetitive the use of agricultural crops in comparison with other energy sources such as wind, solar or geothermal.
Energiahinnad määravad energiakultuuride põllumajanduslikud hinnad, kuna kasvav nõudlus põllumajanduskultuuridest saadava energia järele otsustab suhkru, maisi ja rapsi madalaima ja kõrgeima hinna, mille ületamisel ei ole põllumajanduskultuuride kasutamine konkurentsivõimeline võrreldes teiste energiaallikatega, nagu tuuleenergia, päikeseenergia ja geotermiline energia.
Energy prices determine the agricultural prices of energy crops insofar as the increase in demand for energy linked to agricultural products determines the minimum price of sugar, corn, and rape and their maximum price, which if exceeded would render uncompetitive the use of agricultural crops in comparison with other energy sources such as wind, solar or geothermal18.
Energiahinnad määravad energiakultuuride põllumajanduslikud hinnad, kuna kasvav nõudlus põllumajanduskultuuridest saadava energia järele otsustab suhkru, maisi ja rapsi madalaima ja kõrgeima hinna, mille ületamisel ei ole põllumajanduskultuuride kasutamine konkurentsivõimeline võrreldes teiste energiaallikatega, nagu tuuleenergia, päikeseenergia ja geotermiline energia18.
Energy prices fluctuate strongly for different reasons and one of the objectives of EU energy policies is to curb these fluctuations as far as possible.
Paljudel eri põhjustel energiahinnad kõiguvad tugevalt ja üks ELi energiapoliitika eesmärk ongi võimalikult palju seda kõikumist piirata.
Energy prices fluctuate strongly for different reasons and one of the objectives of EU energy policies is to curb these fluctuations as far as possible.
Paljudel eri põhjustel energiahinnad kõiguvad tugevalt ja üks ELi energiapoliitika eesmärk ongi võimalikult palju sellist kõikumist piirata.
Energy prices have a further impact on broader, macroeconomic aspects of the EU economy, through inflation.
Energiahinnad mõjutavad inflatsiooni kaudu ka ELi majanduse laiemaid, makromajanduslikke aspekte.
Energy prices in Europe
Energiahinnad Euroopas
Energy prices linked to real costs are one factor in controlling consumption and driving the development of consumers who will need to be more active in the new model that is taking shape.
Energiahind, mis on kooskõlas tegeliku maksumusega, on üks element tarbimise paremal haldamisel ja tarbijate käitumismustrite muutmisel, kes peavad osalema aktiivsemalt uue mudeli arendamisel.
Energy prices remain high, weighing heavily on firms' and households' budgets.
Energiahind on jätkuvalt kõrge ning avaldab märkimisväärset survet ettevõtete ja kodumajapidamiste eelarvetele.
Energy prices will be affected by the huge need for energy sector investments, as well as carbon pricing and higher international energy prices.
Energiahinda hakkab mõjutama terav vajadus energiainvesteeringute järele ning samuti CO2-heite maksustamine ja energia hinna tõus rahvusvahelises plaanis.
Energy prices, taken as a whole, have reached and are likely to remain at further exceed historically high levels.
„Energiahinnad tervikuna on saavutanud ajalooliselt kõrge taseme ja tõenäoliselt säilitavad selle ületavad seda tulevikus veelgi.
Energy produced for self use shall not count towards these thresholds.
Oma tarbeks toodetud energiat nimetatud künniste arvutamisel ei arvestata.
Energy produced from German wind and/or solar power stations from time to time already now overloads existing transmission grids in neighbouring countries (especially Poland, the Czech Republic, Slovakia and Hungary (EurActiv, 21 January 2013), a source of irritation entailing a threat to grid operation and also additional costs due to remedial measures plus the need to invest into protective systems (such as phase-shifting transformers).
Aeg-ajalt tekkivad ülemäärased tootmismahud Saksamaa tuule- ja/või päikseenergia tootmise rajatistes põhjustavad juba nüüd ülekoormust olemasolevatele ülekandevõrkudele naaberriikides (eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Ungaris (EurActiv, 21. jaanuar 2013)), mis mõjub ärritavalt, kuna see ohustab võrkude töökindlust ning põhjustab lisakulusid nõudvaid heastamismeetmeid ning vajadust investeerida kaitsesüsteemidesse (nagu faasinihutid).
Energy produced within the EU represents 46% of the total consumed24.
ELi piires toodetud energia moodustab 46 % ELi kogutarbimisest24.
Energy producing or supplying companies invest in projects for the energy-related renovation of the buildings within their responsibility.
Energiat tootvad ja tarnivad ettevõtted investeerivad nende vastutusalasse kuuluvate hoonete energiaalastesse renoveerimisprojektidesse.
energy production and consumption;
energia tootmine ja tarbimine;
energy production and distribution - oil, nuclear power, gas, alternative energies - and environmental technologies;
energia tootmine ja jaotamine - nafta, tuumaenergia, gaas, alternatiivsed energialiigid – ja keskkonnatehnoloogiad;
energy production and distribution - oil, nuclear power, gas, alternative energies - and environmental technologies;
energia tootmis- ja jaotustegevused – nafta, tuumaenergia, gaas, alternatiivsed energialiigid – ja keskkonnatehnoloogiad;
Energy production and use is far from bearing its full carbon cost, and in many places it even still receives perverse subsidies to lower its cost and encourage demand and the associated carbon production.
Energia tootjad ja kasutajad ei maksa kaugeltki mitte kinni kõiki tekitatavast CO2-st tulenevaid kulusid ning mõnes riigis makstakse koguni sobimatuid toetusi süsinikupõhise energia hinna alandamiseks ning nõudluse ja seega ka kõnealuse energia tootmise soodustamiseks.
Energy production and use threaten climate systems as well as the environment and human health.
Energiatootmine ja -kasutus ohustavad kliimasüsteeme, keskkonda ja inimeste tervist.
Energy production is creating a significant environmental impact on our planet and ourselves, primarily through climate change but also through adverse health effects.
Energiatootmine avaldab märkimisväärset mõju meie planeedi keskkonnale ja meile endile, mis väljendub eelkõige kliimamuutustes, ent samuti ka eri laadi mõjus tervisele.
Energy production planning must factor in social, environmental and health externalities and take account of impacts on future generations.
Energiatootmise kavandamises tuleb arvesse võtta sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja tervisega seotud välismõjusid ning mõju tulevastele põlvkondadele.
Energy production planning must factor in social, environmental and health externalities and take into account impacts on the future generations.
Energiatootmise kavandamises tuleb arvesse võtta sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja tervisega seotud välismõjusid ning mõju tulevastele põlvkondadele.
Energy production requires a large number of boilers and other high-value equipment that offer major growth potential.
Energia tootmiseks on vajalik märkimisväärne hulk katlaid ja muud varustust, mille majanduslik väärtus ja kasvupotentsiaal on väga suur.