natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CO2 emissions from new passenger cars sold in the EU have decreased by 12.4% between 1995 and 2004, following a voluntary agreement between the European Commission and industry.
CO2 heitkogused ELis müüdud uutest sõiduautodest on vähenenud 12,4 % ajavahemikul 1995–2004, pärast seda, kui sõlmiti vabatahtlik kokkulepe Euroopa Komisjoni ja autotööstussektori vahel.
CO2 emissions from power generation are cut by 76%; its carbon intensity falls to 67 g/kWh; and
elektrijaamade CO2-heidet vähendatakse 76 % võrra; nende CO2-heide väheneb 67 g/kWh-ni, ja
CO2 emissions from road transport decreased by 0.8% (6.0 million tonnes CO2 equivalents) between 2004 and 2005.
Maanteetranspordist tulenevad süsinikdioksiidi heitkogused vähenesid ajavahemikus 2004–2005 0,8 % võrra (6,0 miljonit tonni CO2 ekvivalenti).
CO2 emissions from the residential and tertiary sectors are reduced by two-thirds through low-carbon electricity, energy efficiency and the switch to low- and zero-carbon technologies;
elamumajandus- ja teenindussektori CO2-heite vähendamine kahe kolmandiku võrra, kasutades vähese CO2-heitega elektritootmist, energiatõhusust ja üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega ja heitevabale tehnoloogiale;
CO2 emissions in industry fall by around a quarter, mainly thanks to energy efficiency, fuel switching, recycling, energy recovery and CCS.
tööstuse CO2-heide väheneb ligikaudu neljandiku võrra, peamiselt tänu energiatõhususele, üleminekule uutele kütustele, ringlussevõtule, energia taaskasutamisele ning süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele.
CO2 emissions of the baseline vehicle
Kontroll-sõiduki CO2 heide
CO2 emissions of the baseline vehicle (g/km)
Kontrollsõiduki CO2 heide (g/km)
CO2 emissions of the baseline vehicle under Type 1 test-cycle (h6)
Kontrollsõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide (h6)
CO2 emissions of the baseline vehicle under type 1 test-cycle (w4)
Kontroll-sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide (w4)
CO2 emissions of the eco-innovation vehicle
Ökoinno-vatiivse sõiduki CO2 heide
CO2 emissions of the eco-innovation vehicle (g/km)
Ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide (g/km)
CO2 emissions of the eco-innovation vehicle under type 1 test-cycle
Ökoinno-vatiivse sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide
CO2 emissions of the eco-innovation vehicle under Type 1 test-cycle
Ökoinnovatiivse sõiduki 1. tüüpi katsetsükli CO2 heide
CO2 emissions savings
CO2 heite vähenemine
CO2 emissions should be reduced by 780 Mt CO2 with respect to the baseline scenario, more than twice the EU reductions needed under the Kyoto Protocol by 2012.
CO2 heiteid tuleks vähendada lähtetasemega võrreldes 780 miljoni tonni CO2 võrra – üle kahe korra rohkem kogusest, mille võrra ELil on vaja vähendada oma heiteid 2012. aastaks vastavalt Kyoto protokollile.
CO2 emissions were also estimated to have been reduced by 7.1%19.
Ka CO2-heide vähenes hinnanguliselt 7,1 %19.
CO2 emissions would grow 35 % by 2050.
CO2-heide kasvaks 2050. aastaks 35 %.
CO2 emissions would simply have been shifted from cars to power stations.
Süsinikdioksiidi heitkogused pärinevad sel juhul lihtsalt autode asemel elektrijaamadest.
CO2 emissions – passenger cars and commercial vehicles
CO2-heide – sõiduautod ja tarbesõidukid
CO2 emissions – passenger cars and commercial vehicles
„CO2-heide – sõiduautod ja tarbesõidukid”
CO2 emissions/fuel consumption (o) (manufacturer's declared value)
CO2 heide / kütusekulu (o) (tootja andmetel)
CO2 emissions/fuel consumption/electric energy consumption (h):
CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (h):
CO2 emissions/fuel consumption/electric energy consumption (m):
CO2 heide / kütusekulu / elektrienergia kulu (m):
CO2 emitted as a result of these two processes is referred to as direct emission.
Nende kahe protsessi tekitatud CO2-heiteid nimetatakse otseheiteks.
CO2 eq.
CO2 ekv
CO2 fraction
CO2 sisaldus
CO2 from cars and vans 2020 targets*
Sõiduautode ja tarbesõidukite CO2 heite eesmärgid
CO2 infrastructure, that does not currently exist, will be required and planning should be started soon.
Vaja läheb CO2-taristut, mida praegu veel ei ole, ja selle kavandamist tuleb peatselt alustada.
CO2 levels and energy consumption, also in cooperation with energy companies;
CO2 heitkoguseid ja energiatarbimist, samuti koostöös energiaettevõtetega;
CO2 mass emission (combined) (g/km)
CO2 heite mass (kombineeritult, g/km)
CO2 mass emission (Condition A, combined) (g/km)
CO2 heite mass (tingimus A, kombineeritud) (g/km)
CO2 mass emission (Condition B, combined) (g/km)
CO2 heite mass (tingimus B, kombineeritud) (g/km)
CO2 mass emission (extra-urban conditions) (g/km)
CO2 heite mass (linnast väljas, g/km)
CO2 mass emission (urban conditions) (g/km)
CO2 heite mass (linnas, g/km)
CO2 mass emission (weighted, combined) (g/km)
CO2 heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)
CO2 mass emissions
CO2 heite mass
CO2 mass emissions (combined): …… g/km
CO2 heite mass (keskmine): ……… g/km
CO2 mass emissions (extra-urban conditions): …… g/km
CO2 heite mass (linnaväline sõit): ……… g/km
CO2 mass emissions (urban conditions): …… g/km
CO2 heite mass (linnasõit): ……… g/km
CO2 mass emissions WHSC test (x3): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses (x3): … g/kWh
CO2 mass emissions WHSC test in diesel mode (x2): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimis (x2): … g/kWh
CO2 mass emissions WHSC test in dual-fuel mode (x1): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimis (x1): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test (8)(x3): … g/kWh
CO2 heite mass WHTC katses (8)(x3): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test (x3)(8): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses (x3)(8): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test in diesel mode (8)(x2): … g/kWh
CO2 heite mass WHTC katses diislirežiimis (8)(x2): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test in diesel mode (x2)(8): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses diislirežiimis (x2)(8): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test in dual-fuel mode (8)(x1): … g/kWh
CO2 heite mass WHTC katses segakütuserežiimis (8)(x1): … g/kWh
CO2 mass emissions WHTC test in dual-fuel mode (x1)(8): … g/kWh
CO2 heite mass WHSC katses segakütuserežiimis (x1)(8): … g/kWh
CO2 only if early inclusion of aviation is of key importance :
Lennunduse varasel lisamisel süsteemi on otsustav, et see puudutaks üksnes süsinikdioksiidi:
CO2 pipelines related to production installations referred to in points 1.1 and 3.1.
punktides 1.1 ja 3.1 osutatud tehastega seotud CO2 torujuhtmed
CO2 pressure and temperature at injection wellheads (to determine mass flow);
süsinikdioksiidi rõhk ja temperatuur süsinikdioksiidi formatsiooni juhtimiseks kasutatava puuraugu suudme sulge- ja regulaarseadmetes (et määrata kindlaks voolu hulka);
CO2 reduction / year with ICT by the End of 2010 based on the following proposed actions:
3.5.3.1 1. etapp aastaks 2010: CO2 heitkoguste vähendamine 50 miljoni tonni võrra IST abil 2010. aasta lõpuks, rakendades järgmisi ettepanekuid:
CO2 reduction / year with ICT by the end of 2010, based on the following proposed actions36:
3.5.3.1 1. etapp aastaks 2010: CO2 heitkoguste vähendamine 50 miljoni tonni võrra IST abil 2010. aasta lõpuks, rakendades järgmisi ettepanekuid36:
CO2 reduction / year with ICT by the End of 2010.
6.4.1 1. etapp aastaks 2010: CO2 heitkoguste vähendamine 50 miljoni tonni võrra IST abil 2010. aasta lõpuks.
CO2 reduction of 330 741 tonnes/yr.
CO2 heite vähendamine 330 741 tonni aastas.
CO2 reduction of 428 447 tonnes/yr.
CO2-heite vähendamine 428 447 tonni aastas.
CO2 reduction targets need to be both ambitious, and followed through for real.
Süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgid peavad olema ambitsioonikad ning reaalselt ellu viidud.
CO2 reduction targets need to be both ambitious, and followed through for real."
Süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgid peavad olema ambitsioonikad ning reaalselt ellu viidud.”
CO2 reductions
CO2 vähenemine
CO2 separation and storage
Süsinikdioksiidi eraldamine ja ladestamine
CO2 separation and storage
Süsinikdioksiidi eraldumine ja ladestamine
CO2 sequestration and storage.
eraldada ja ladustada CO2.
CO2 stream acceptance criteria and procedure
Süsinikdioksiidi voolu nõuetekohasuse näitajad ja kord
CO2 tax reductions (Slovenia)279
Süsinikdioksiidimaksu vähendamine (Sloveenia)279
CO2 tonnes/y
CO2 tonni/aastas
CO2 transport and storage
CO2 vedamine ja ladustamine
CO2 transport network operators and operators of storage sites may refuse access on the basis of lack of capacity.
Süsinikdioksiidi transpordivõrgu käitajad ja säilitamiskohtade käitajad võivad juurdepääsust keelduda, kui neil puudub vajalik võimsus.
CO2 transport presents similar risks to natural gas transport and so will be regulated in the same way.
Süsinikdioksiidi transpordiga kaasneb samasugune risk kui maagaasi transpordiga ja seega reguleeritakse seda valdkonda samal viisil.
CO2 trapping mechanisms and rates (including spill points and lateral and vertical seals);
süsinikdioksiidi püüdmise mehhanismid ja määrad (kaasa arvatud lekkekohad ning nende lateraalne ja vertikaalne sulgemine);
CO2 volumetric flow at injection wellheads;
süsinikdioksiidi vooluhulk süsinikdioksiidi formatsiooni juhtimiseks kasutatava puuraugu suudme sulge- ja regulaarseadmetes;
CO2-emissions from shipping, which account for 2-3% of global emissions, are growing by 3-4% annually.
Laevanduse CO2-heited, mis moodustavad 2–3 % ülemaailmsetest heidetest, kasvavad aastas 3–4 %.
CO2-intensive energy sources (such as coal) will be subject to a higher charge under the revised system.
CO2-mahukaid energiaallikaid (nt süsi) maksustatakse läbivaadatud süsteemi kohaselt kõrgemalt.
CO2-price signal for sectors falling outside the Emission Trading System (ETS).
Antakse CO2-hinna signaal kõigile heitkogustega kauplemise süsteemi välistele sektoritele.
CO2-related taxation
CO2-heite maksustamine
CO2-related taxation should be adapted to the operation of Directive 2003/87/EC so as to complement it effectively.
CO2-heite maksustamist tuleks kohandada vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ toimimisele, et täiendada seda tõhusalt.
CO2-related taxation would be based on the reference CO2 emission factors set out in point 11 of Annex 1 to Commission Decision 2007/589/EC6.
CO2-heite maksustamine põhineks komisjoni otsuse 2007/589/EÜ6 I lisa punkti 11 kohastel kontrollheitekoefitsientidel.
CO2-related taxation, based on the CO2 emissions of the energy product, fixed at a level of 20 euro per tonne CO2.
CO2-heite maksustamine põhineb energiatoote tarbimisel tekkival CO2-heitel ning selleks on fikseeritud 20 eurot tonni CO2 kohta.
CO2 emitted as a result of these two processes is referred to as direct emission.
Nimetatud kahe protsessi tagajärjel õhku paisatud süsinikdioksiidi nimetatakse otseseks heiteks.
Coach leaves Luxembourg.
Bussi väljumine Luxembourg'ist
Coach passenger rights are not yet covered by Community legislation, and customers therefore have to rely on national liability schemes, fair trading legislation and voluntary customer care commitments by operators.
Bussireisijate õigused ei ole veel ühenduse õigusaktidega hõlmatud ja sellepärast peavad tarbijad toetuma riiklikele vastutussüsteemidele, ausat kaubandust käsitlevatele õigusaktidele ning ettevõtjate vabatahtlikele klienditeeninduskohustustele.
Coach travel in country X is not in the same relevant market as train and air travel.
Riigis X ei kuulu bussireisid rongi- ja lennureisidega samale asjaomasele turule.
Coach travel would also benefit from greater attention to quality of service.
Bussireisidele avaldab positiivset mõju suurema tähelepanu pööramine teenuse kvaliteedile.
Coaches such as part-time, retired and experienced entrepreneurs and mentors can play a very supportive role.
Väga toetav roll võib olla koolitajatel, nagu näiteks osalise tööajaga, pensionile jäänud ja kogenud ettevõtjad ning mentorid.
coaching services,
reisisaatjateenused,
Coal
Süsi:
Coal (anthracite, lignite)
Süsi (antratsiit, ligniit)
Coal (elementary)
Süsi (lihtvoog)
Coal and coke
Kivisüsi ja koks
Coal and gas account for 50% of the EU's electricity supply and are certain to remain an important part of our energy mix.
Söe ja gaasi arvele jääb 50% ELi elektrienergiavarustusest ja nende osakaal energiasektoris jääb oluliseks ka tulevikus.
Coal and gas prices have followed, rising as fast as or faster than oil prices over the past 12 months.
Söe- ja gaasihinnad on naftahinnale järgnenud, olles viimase 12 kuuga tõusnud sama kiiresti või ka kiiremini.
Coal and gas prices have followed, rising as fast as or faster than oil prices.
Söe- ja gaasihinnad on naftahinnale järgnenud, olles tõusnud sama kiiresti või ka kiiremini.
Coal and Lignite
Kivi- ja pruunsüsi
Coal and Lignite
„Kivi- ja pruunsüsi”
Coal and lignite in the EU
Kivi- ja pruunsüsi ELis
Coal and lignite, for example, presently account for around one-third of the EU’s electricity production: climate change means that this is only sustainable if accompanied by commercialised carbon sequestration and clean coal technologies on an EU level.
Kivisöest ja ligniidist näiteks sõltub praegu umbes kolmandik EL-i elektritoodangust: kliimamuutuse kontekstis võib seda säästvaks pidada vaid juhul, kui sellega kaasneb süsiniku sidumine tööstuslikul tasemel ja kahjulikest gaasidest vaba söepõletamistehnoloogia EL-i tasandil.
Coal and nuclear based power offers a cost-effective source for base-load power supplies, while renewable energies in the EU are to be developed further.
Söel ja tuumaenergial põhinev elekter pakub kulutõhusa allika baaskoormuselektri jaoks, samas kui taastuvaid energiaallikaid ELis tuleb edasi arendada.
Coal and steel research
Teadusuuringud söe- ja terasesektoris
Coal and steel research
„Teadusuuringud söe- ja terasesektoris”
Coal and steel research (own-initiative)
Teadusuuringud - väljavaated söe- ja terasesektoris (omaalgatuslik arvamus)
Coal and steel research (own-initiative)
Teadusuuringud söe- ja terasesektoris (omaalgatuslik arvamus)
Coal and the coal industry in Europe
Süsi ja söetööstus Euroopas
Coal and transport
Süsi ja transport
Coal and uranium are traded on an open world market, while attention needs to be directed to gas, due to fast growth of demand and the limited number and characteristics of suppliers.
Söe ja uraaniga kaubeldakse avatud maailmaturul, samas tuleb pöörata tähelepanu gaasile, sest nõudlus kasvab kiiresti ning tarnijate arv ja omadused on piiratud.
Coal can be cited as another example.
Samalaadse näitena võib tuua ka kivisöe.
Coal can be converted into liquid fuels – gasoline, diesel, and jet fuel or petrochemicals.
Sütt saab muundada vedelkütusteks – bensiin, diisel, reaktiivkütus ja naftakeemiasaadused.
Coal can be procured from a number of countries practically from all continents through a vibrant and liquid global market.
Sütt on võimalik kõikuvalt likviidselt maailmaturult hankida mitmetest riikidest praktiliselt igalt kontinendilt.
Coal can contribute to the security of energy supply and the economy of the EU and the world only with technologies allowing for a drastic reduction of its harmful environmental effects.
Süsi saab energia tarnekindluse tagamisel ning ELi ja maailma majanduse toetamisel oma panuse anda üksnes selliste tehnoloogiate kasutamise korral, mis võimaldavad märkimisväärselt vähendada selle kahjulikku mõju keskkonnale.
Coal comes in very different qualities.
On olemas väga erineva kvaliteediga sütt.
Coal demand will increase most in developing Asian countries.
Söenõudlus kasvab enim Aasia arenguriikides.
Coal demand would be nearly a quarter lower in 2030 in the Alternative scenario than in the Reference scenario.
Võrreldes võrdlusstsenaariumiga on alternatiivses stsenaariumis söenõudlus 2030. aastal peaaegu neljandiku võrra väiksem
Coal from a technology perspective
Süsi tehnoloogilisest seisukohast
Coal from an economic and social perspective
Süsi majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast
Coal from an environment and climate perspective
Süsi keskkonna ja kliima seisukohast
Coal from the point of view of protection of health
Süsi tervisekaitse seisukohast
Coal fuelled power plants remain the workhorse of electricity generation worldwide, but have considerable potential for further efficiency gains and emissions reductions, particularly concerning CO2.
Sütt kütusena kasutavad elektrijaamad jäävad kogu maailmas peamisteks elektrienergia tootjateks, kuid neil on märkimisväärne potentsiaal tõhususe suurendamiseks ja heite, eelkõige süsinidioksiidi vähendamiseks.
Coal gas referred to in point (l) falling within CN code 2705 is a product mainly occurring in the steel industry as a by-product of fuel use in metallurgical processes.
CN-koodi 2705 alla kuuluv punkti l kohane kivisöegaas on peamiselt terasetööstuses kütuse metallurgiaprotsessides kasutamisel tekkiv kõrvaltoode.
Coal gasification and liquefaction plants
Kivisöe gaasistamis- ja vedeldamistehased
Coal imports in 2014 cost EUR 15 billion, being a small part of the total energy import bill; oil and gas accounted for 95%.
Kivisöe import läks 2014. aastal ELile maksma 15 miljardit eurot, mis on vaid väike osa energia koguimpordist; nafta ja gaasi osakaal oli 95 %.
Coal in the EU adds to a diversified energy portfolio and contributes to security of supply.
Süsi mitmekesistab ELis energiaallikate valikut ja aitab tagada varustuskindlust.
Coal industry and electricity industry representatives indicated during consultations that penetration rates should be determined by the markets for electricity, fuels and CO2.
Söetööstuse ja elektrienergiatööstuse esindajad osutasid konsulteerimisperioodi ajal, et kaasamise kiiruse peaksid määrama elektri-, kütuse- ja CO2 turg.
Coal is a key contributor to the EU's security of energy supply and it will remain so.
Süsi on praegu ja ka tulevikus ELi energiavarustuskindluse peamine tagaja.
Coal is a key contributor to the EU's security of energy supply and will remain so.
Süsi on praegu ja ka tulevikus ELi energia tarnekindluse peamine tagaja.
Coal is an important primary fuel used in power generation, while oil and oil product prices influence electricity prices through their role as reference in long-term gas supply contracts.
Kivisüsi on suure tähtsusega põhikütus elektri tootmisel ning nafta ja naftatoodete hinnad mõjutavad elektrihinda seeläbi, et neid kasutatakse pikaajalistes gaasitarnelepingutes võrdlusalusena.
Coal is expected to continue supplying about a quarter of global primary energy needs.
Prognoositakse, et süsi katab ka tulevikus umbes neljandiku primaarenergia vajadusest.
Coal is likely to remain the most affordable fuel for power generation in many countries.
Tõenäoliselt on süsi edaspidigi paljudes riikides kõige taskukohasem kütus elektri tootmiseks.
Coal is still important in EU electricity and heat supply.
Süsi on ELi elektrienergia- ja soojavarustuses jätkuvalt tähtsal kohal.
Coal is the fossil fuel with strongest negative environmental impact.
Süsi on kõige kahjulikuma keskkonnamõjuga fossiilkütus.
Coal is traditionally the key fossil fuel in power generation and by far the most carbon-intensive one.
Süsi on tavakohaselt peamine elektritootmises kasutatav ja selgelt kõige suuremat kogust süsinikku sisaldav fossiilkütus.
Coal liquefaction allows coal to act as a substitute for crude oil; synthetic gas can also be produced from coal.
Söe vedeldamine võimaldab söel toimida toornafta asendajana, samuti on söest võimalik toota sünteetilist gaasi.
Coal mining provides skilled jobs, helps the development of mining regions and sits at the start of many value chains.
Söe kaevandamine aitab luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, arendada kaevandamispiirkondi, ja see on paljude väärtusahelate alguses.
Coal mining provides skilled jobs, helps the development of mining.
Söe kaevandamine aitab luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ja arendada kaevandamispiirkondi.
Coal moderates energy prices: the availability of imported coal ensures strong competition such that coal prices reflect a truly global market.
Süsi ohjeldab energiahindu: imporditava söe kättesaadavus tagab tugeva konkurentsi nii, et söehinnad peegeldavad tõeliselt ülemaailmset turgu.
Coal plants are replaced by advanced coal technologies.
Kivisöeküttega elektrijaamad asendatakse arenenud kivisöetehnoloogiatega.
Coal plays a prominent role in the fuel mix, accounting for 30% of electricity production.
Süsi mängib kütuste hulgas olulist rolli ning sellega toodetakse 30% elektrist.
Coal provides 27% of global primary energy needs and generates 41% of the world’s electricity.
Süsi katab 27 % üleilmsest primaarenergia vajadusest ja söe baasil toodetakse 41 % maailma elektrienergiast.
Coal remains an essential component of Europe's domestic energy supply and an important alternative to oil and gas.
Süsi on jätkuvalt Euroopasisese energiavarustuse oluline komponent ja oluline alternatiiv naftale ja gaasile.
Coal represents the fossil fuel with by far the largest and most widely distributed global reserves, estimated to last for some 130 years for lignite and 200 years for hard coal.
Süsi on fossiilkütus, millel on suurimad ja kõige laiema levikuga globaalsed varud, millest hinnangute kohaselt jätkub pruunsütt umbes 130 aastaks ja kivisütt umbes 200 aastaks.
Coal represents the fossil fuel with by far the largest and most widely distributed global reserves, estimated to last for some 130 years for lignite and 200 years for hard coal.
Süsi on fossiilkütus, millel on suurimad ja kõige laiema levikuga ülemaailmsed varud, millest hinnangute kohaselt jätkub ligniiti umbes 130 aastaks ja kivisütt umbes 200 aastaks.
Coal reserves, on the other hand, are more evenly distributed.
Söevarud on seevastu jaotunud ühtlasemalt.
Coal supplies (lignite and hard coal), at 31 billion tons of coal equivalent, account for the bulk of this and are roughly equally divided between lignite and hard coal.
Kõige suurema osa kõnealusest varust moodustavad söeleiukohad (pruun- ja kivisüsi) 31 miljardi kivisöe ekvivalendiga, need jagunevad enam-vähem võrdselt pruunsöe ja kivisöe vahel.
Coal supplies (lignite and hard coal), at 31 billion tons of coal equivalent, account for the bulk of this and are roughly equally divided between lignite and hard coal.
Kõige suurema osa kõnealusest varust moodustavad söeleiukohad (pruun- ja kivisüsi) 31 miljardi kivisöe ekvivalendiga, need jagunevad enam-vähem võrdselt pruunsöe ja kivisöe vahel.
Coal tar is the liquid by-product of the distillation of coal to make coke in the coke oven process or it is produced from brown coal ("low-temperature tar").
Söetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv).
Coal was the most important energy feedstock for electricity production, with a worldwide share of around 37%.
Elektrienergia tootmises oli süsi 2004. aastal 37% osakaaluga tähtsaim energiatooraine kogu maailmas.
Coal will probably remain relatively more abundant, and there will probably be less risk of serious supply constraints during the next century.
Süsi jääb tõenäoliselt üsna kättesaadavaks ja selle varude tõsise kahanemise oht ei tundu eelseisva sajandi jooksul eriti suur.
Coal's particular attributes - its availability, affordability and role in stabilising energy markets - will ensure that it continues to be a primary source of fuel for the economic generation of electricity.
Söe erilised omadused – selle kättesaadavus, taskukohane hind ja stabiliseeriv roll energiaturgudel – tagavad selle, et süsi jääb ökonoomse elektritootmise peamiseks energiaallikaks.
Coal's share in primary energy consumption in the EU-25 will then be around 15%, as it was in 2005.
25-liikmelise Euroopa Liidu söe tarbimise osakaal on siis umbes 15% nagu 2005. aastal.
Coal, feedstock (elementary)
Süsi, lähteaine (lihtvoog)
Coal, in its various forms from lignite to hard coal, is today an important source of energy in the EU.
Süsi – alates ligniidist ja lõpetades kivisöega – on tänapäeval oluline energiaallikas ELis.
Coal, oil and natural gas in a future energy mix – OJ C 28, 3.2.2006, pp. 5-15
„„Klassikaliste” energiakandjate söe, nafta ja maagaasi praegune olukord ja tulevikuväljavaated energiakandjate kombinatsioonis ”, ELT C 28, 3.2.2006, lk 5–15.
Coal, oil and natural gas in a sustainable energy mix
Süsi, nafta ja maagaas energiakandjate jätkusuutlikus kombinatsioonis
Coal, oil and natural gas in a sustainable energy mix
Süsi, nafta ja maagaas jätkusuutlikus energiakandjate kombinatsioonis