natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.1.2 This has produced a unique and innovative approach to partnership and cooperation that allows projects to be funded transparently, even in the most far-flung regions of the EU-27, giving them access to European funding .
2.1.2 Nii sündis ainulaadne ja uuenduslik partnerlus- ja koostöömeetod, mis võimaldab projekte rahastada läbipaistval viisil ja seda isegi ELi 27 riigi kõige raskemini ligipääsetavates piirkondades, kes saavad nii samuti juurdepääsu Euroopa-poolsele rahastamisele.
2.1.2 This has produced a unique and innovative approach to partnership and cooperation that allows projects to be funded transparently, even in the most far-flung regions of the EU-27, giving them access to European funding .
2.1.2 Nii sündis ainulaadne ja uuenduslik partnerlus- ja koostöömeetod, mis võimaldab projekte rahastada läbipaistval viisil – ja seda isegi ELi 27 riigi kõige raskemini ligipääsetavates piirkondades, kes saavad nii samuti juurdepääsu Euroopa-poolsele rahastamisele.
2.1.2 This project, provisionally termed the European Digital Library (EDL), is called a library for the sake of convenience, but even in its communication4, the Commission defined a broad framework for digitalisation, calling on all institutions to take part.
2.1.2 Nimetatud projekti, mille esialgne nimi on Euroopa digitaalraamatukogu (EDL – European Digital Library), kutsutakse kokkuvõtlikult raamatukoguks, ehkki komisjon sätestas oma teatises4 laiaulatuslikus raamistikus aset leidva digitaliseerimise, milles kutsuti osalema kõiki institutsioone.
2.1.2 This project, provisionally termed the European Digital Library (EDL), is called a library for the sake of convenience, but even in its communication5, the Commission defined a broad framework for digitalisation, calling on all institutions to take part.
2.1.2 Nimetatud projekti, mille esialgne nimi on Euroopa digitaalraamatukogu (EDL – European Digital Library), kutsutakse kokkuvõtlikult raamatukoguks, ehkki komisjon sätestas oma teatises5 laiaulatuslikus raamistikus aset leidva digitaliseerimise, milles kutsuti osalema kõiki institutsioone.
2.1.2 To this end, the following definitions apply:
2.1.2 Selles kontekstis kasutatakse järgmisi mõisteid:
2.1.2 Under the Stockholm Programme – aimed at an open and secure Europe serving and protecting the citizens – the Union may adopt common minimum rules in order to facilitate mutual recognition of judgments and judicial decisions, and police and judicial cooperation in criminal matters.
2.1.2 Stockholmi programmi järgi, mille eesmärk on „avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, võib Euroopa Liit kohtuotsuste ja menetluse käigus tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise ning kriminaalasjades tehtava politsei- ja õiguskoostöö tugevdamiseks vastu võtta ühised miinimumeeskirjad.
2.1.2 Under the traditional economic model, producers create value and consumers destroy it through consumption.
2.1.2 Traditsioonilise majandusskeemi kohaselt loovad tootjad väärtust ning tarbijad hävitavad seda tarbimise kaudu.
2.1.2 Use of motherships has allowed pirates to operate more successfully.
2.1.2 Emalaevade kasutamine on võimaldanud piraatidel edukamalt tegutseda.
2.1.2 When defining islands, reference should be made to Declaration 33 of the TFEU, which states that "the Conference considers that the reference in Article 174 to island regions can include island States in their entirety, subject to the necessary criteria being met".
2.1.2 Saare mõiste määratlemisel tuleb lähtuda ELi toimimise lepingu deklaratsioonist nr 33, milles märgitakse: „Konverents on seisukohal, et artiklis 174 toodud viide saartele võib hõlmata saareriike tervikuna, kui on täidetud vajalikud tingimused.”
2.1.2 Whilst noting that housing does not fall within the EU's remit and that the subsidiarity principle is fully applicable, the EESC feels that this article should be taken on board in the implementation of European policies so as to respond to the social urgency of the situation and the lack of housing for the poorest (but also for people on low incomes and young people starting a career and a family).
2.1.2 Meenutades, et eluase ei ole Euroopa pädevuses ja et kõnealuses valdkonnas kehtib täielikult subsidiaarsuse põhimõte, arvab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et nimetatud artiklit tuleks arvesse võtta lahenduste otsimisel Euroopa poliitikate elluviimisel, vastamaks sotsiaalsele hädaolukorrale ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste eluasemepuudusele (aga ka väikese sissetulekuga inimeste ning töö- ja pereelu alustavatele noorte vajadustele).
2.1.2 With a gradually reduced presence, KFOR, the NATO-led military presence, continues to provide security throughout Kosovo, while the Kosovo Police has taken over responsibility for the protection of most cultural and religious sites and of the largest part of the borders.
2.1.2 NATO juhitud sõjaline kohalolek KFOR jätkab järk-järgult vähendatava kohalolekuga julgeoleku tagamist kogu Kosovos, samal ajal on Kosovo politsei võtnud üle kohustuse kaitsta enamikku kultuuri ja religiooniga seotud paikadest ja suuremat osa piiridest.
2.1.2 With a view to a more effective control system, a Green Paper on damages actions for breach of the EU antitrust rules as contained in Articles 81 and 82 of the EC Treaty was adopted.
2.1.2 Kontrollsüsteemi tõhusamaks muutmiseks võeti vastu roheline raamat, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud ELi konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahjude hüvitamist.
2.1.2 With enlargement, EU forest area increased by about 20%, forest resources by about 30% and the number of forest owners from 12 million to 16 million.
2.1.2 Seoses laienemisega kasvasid ELi metsaalad ligikaudu 20%, metsavarud ligikaudu 30% ning metsaomanike arv tõusis 12 miljonilt 16 miljonile.
2.1.2 With the addition of the sustainable development dimension (Gothenburg Strategy), a broad strategy was thus developed.
2.1.2 Täiendades seda säästva arengu mõõtmega (Göteborgi strateegia), loodi nii laiapõhjaline strateegia.
2.1.2 With the adoption of Council Regulations (EEC) 2080/937 and 3699/938, the financing of joint enterprises was integrated into the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
2.1.2 Nõukogu määruste (EMÜ) nr 2080/937 ja 3699/938 vastuvõtmisega integreeriti ühisettevõtete rahastamine Kalanduse Arendusrahastusse (FIFG).
2.1.2.1 a convergence objective, the successor of the current Objective 1, which would benefit less developed regions in the Union, especially those where GDP is lower than 75% of the EU average: 78.54 % of funds would be allocated to this objective;
2.1.2.1 (vastastikuse) lähenemise eesmärk, mis järgneb praegusele 1. eesmärgile, Euroopa Liidu vähemarenenud piirkondade jaoks; eriti nendele, kelle SKT on vähem kui 75% ELi keskmisest; sellele eraldataks 78,54% fondide vahenditest;
2.1.2.1 In its communication the Commission also suggests a new European microfinance facility for employment in order to give the unemployed new opportunities and open the way to entrepreneurship for particularly disadvantaged groups, including young people.
2.1.2.1 Teatises soovitab komisjon muu hulgas luua ELi uus tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu, et anda töötutele uusi võimalusi ning et tasandada eriti ebasoodsas olukorras rühmade, sh noorte jaoks teed ettevõtete loomiseks.
2.1.2.1 Parliament stated in this context that non-binding declarations of interest are inadequate and that real political will is required inside the organisations where the social partners meet in order to implement changes and to achieve balanced representation.
2.1.2.1 Kõnealuses seoses märkis Euroopa Parlament, et mittesiduvad huvide deklaratsioonid ei ole piisavad ning „sotsiaalpartnerite“ organisatsioonides peab olema tegelik poliitiline tahe, et  viia ellu muutusi ja saavutada tasakaalustatud esindatust.
2.1.2.1 The analysis of the European Social Model has to start with the value systems as developed in the European countries.
2.1.2.1 Euroopa sotsiaalmudeli analüüsi tuleb alustada väärtussüsteemidest, mis on välja arenenud Euroopa riikides.
2.1.2.10 Some have concluded from this institutional variety that there is actually no such thing as a European Social Model.
2.1.2.10 Mõned inimesed on eelpool kirjeldatud institutsioonilise mitmekesisuse põhjal teinud järelduse, et tegelikult ei eksisteeri sellist asja nagu Euroopa sotsiaalmudel.
2.1.2.11 While by no means wishing to play down this diversity, the EESC notes the following reasons why it can make sense to speak of a single European Social Model:
2.1.2.11 Komitee toob välja järgmised põhjused, miks oleks arukas rääkida ühtsest Euroopa sotsiaalmudelist, ilma mingisuguse soovita kõnealust mitmekesisust alahinnata:
2.1.2.2 In this analysis, however, the European Social Model is seen in a broad sense.
2.1.2.2 Käesolevas analüüsis vaadeldakse Euroopa sotsiaalmudelit siiski selle laiemas tähenduses.
2.1.2.2 In this analysis, the European Social Model is seen in a broad sense.
2.1.2.2 Käesolevas analüüsis vaadeldakse Euroopa sotsiaalmudelit selle laiemas tähenduses.
2.1.2.2 The plan is also to assist founders of microenterprises by way of mentoring, training, coaching and capacity building, in addition to interest-rate support from the ESF4.
2.1.2.2 Lisaks intressitoetusele ESFist nähakse ette mikroettevõtete asutajate toetamine ka nõustamise, koolituse, juhendamise ja suutlikkuse tõstmise kaudu4.
2.1.2.3 a European territorial cooperation objective, to succeed the current Interreg programme: 3.94% of Fund resources would be allocated to this objective.
2.1.2.3 Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk, mis järgneb praegusele programmile Interreg; sellele eraldataks 3,94% fondide vahenditest.
2.1.2.3 Moreover, in this analysis of the European Social Model a double approach has been chosen: a focus on values and visions, in combination with core policies for reaching the visions.
2.1.2.3 Lisaks sellele lähtutakse käesolevas Euroopa sotsiaalmudeli analüüsis kahepoolsest lähenemisest: ühelt poolt lasub raskuskese väärtustel ja visioonidel ning teiselt poolt poliitilistel strateegiatel, millel on keskne tähtsus kõnealuste visioonide saavutamisel.
2.1.2.4 A hypothesis for the following analysis is that the European Social Model of today is basically composed of three main blocks: economic, social and environmental objectives.
2.1.2.4 Järgnev analüüs toetub hüpoteesile, et praegune Euroopa sotsiaalmudel koosneb üldiselt  kolmest peamisest valdkonnast, nimelt majanduslikest, sotsiaalsetest ja keskkonnaalastest eesmärkidest.
2.1.2.4 A hypothesis for the following analysis is that the European Social Model of today is basically composed of three main blocks: economic, social and environmental objectives.
2.1.2.4 Järgnev analüüs toetub hüpoteesile, et praegune Euroopa sotsiaalmudel koosneb üldiselt kolmest peamisest valdkonnast, nimelt majanduslikest, sotsiaalsetest ja keskkonnaalastest eesmärkidest.
2.1.2.5 This vision could be summarised in the following sentence: The European Social Model provides an idea of a democratic, green, competitive and socially inclusive welfare area for all citizens of Europe.
2.1.2.5 Kõnealuse visiooni võiks kokku võtta järgneva lausega: Euroopa sotsiaalmudel pakub ideed demokraatlikust, keskkonnasõbralikust, konkurentsivõimelisest ja sotsiaalselt kaasavast heaolupiirkonnast kõigile Euroopa kodanikele.
2.1.2.5 This vision could be summarised in the following sentence: The European Social Model provides an idea of a democratic, green, competitive, solidarity-based and socially inclusive welfare area for all citizens of Europe.
2.1.2.5 Kõnealuse visiooni võiks kokku võtta järgneva lausega: Euroopa sotsiaalmudel pakub ideed demokraatlikust, keskkonnasõbralikust, konkurentsivõimelisest, solidaarsest ja sotsiaalselt sidusast heaolupiirkonnast kõigile Euroopa kodanikele.
2.1.2.6 It is relevant, in this context, to highlight the connection between economic efficiency and social justice and cohesion.
2.1.2.6 Kõnealuses kontekstis on oluline rõhutada seost majandusliku tõhususe ning sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse vahel.
2.1.2.7 Another way of looking at this is to point out that not having a social Europe brings both economic and political costs with it.
2.1.2.7 Teiseks lähenemisviisiks on siinkohal rõhutada, et sotsiaalse Euroopa puudumisega kaasnevad nii majanduslikud kui poliitilised kulud.
2.1.2.8 Countries and in some cases even regions have had their specific historical experiences, conflicts and forms of conflict resolution.
2.1.2.8 Riikidel ja mõnedel juhtudel isegi piirkondadel on erinevad ajaloolised kogemused, konfliktid ja konfliktide lahendamise viisid.
2.1.2.8 European countries and in some cases even regions have had their specific historical experiences, conflicts and forms of conflict resolution.
2.1.2.8 Euroopa riikidel ja mõnedel juhtudel isegi piirkondadel on erinevad ajaloolised kogemused, konfliktid ja konfliktide lahendamise viisid.
2.1.2.9 Adding to these aspects are the environment issues.
2.1.2.9 Mainitud aspektidele lisanduvad keskkonnaküsimused.
2.1.2.9 To this must be added the environment issues.
2.1.2.9 Mainitud aspektidele peavad lisanduma keskkonnaküsimused.
2.1.2.9 To this must be added the environment issues.
2.1.2.9 Sellele peavad lisanduma keskkonnaküsimused.
2.1.20 Almost 30 (CEN) European standards have been drawn up16.
2.1.20 Siiani on kehtestatud ligi 30 Euroopa standardit (CEN)16.
2.1.21 In any case, it is the Commission's responsibility to provide Member States with the instruments necessary to develop an integrated, uniform methodology for calculating the energy performance of buildings.
2.1.21 Igal juhul on komisjoni ülesanne tagada liikmesriikidele vajalikud õigusaktid ehitiste energiatõhususe arvutamise integreeritud ühtse metoodika väljatöötamiseks.
2.1.22 Research projects have clearly demonstrated that, along with a building's technical installations, the attention which its users give to energy saving - be they residents or users of workplaces during the daytime - is a decisive factor in energy consumption.
2.1.22 Uuringud on selgelt näidanud, et lisaks ehitise tehnilistele seadmetele on energiatarbimise osas määravaks teguriks, kui palju ehitise kasutajad (elanikud või töökohtadel töötajad päevasel ajal) pööravad tähelepanu energia säästmisele.
2.1.22.1  For instance, it is worthwhile promoting a culture of dressing more appropriately in high temperatures, e.g. not wearing jackets and ties in the summer17, as well as appropriate winter attire, to enable the temperature in apartments and offices to be kept at approximately 20 or 21°C18.
2.1.22.1  Näiteks tasub soodustada sobivama riietuse kandmist kõrge temperatuuriga perioodidel, nt mitte kanda suvel pintsakuid ja lipse.17 Ka talvel tuleb kanda sobivat riietust, mis võimaldab hoida õhutemperatuuri korterites ja töökabinettides 20–21 kraadi tasemel.18
2.1.23 Even the orientation of a house affects the quantity of heat needed to make it comfortable for its inhabitants.
2.1.23 Isegi maja asend mõjutab selle elanikele mugavaks muutmiseks vajaliku soojuse hulka.
2.1.23 Even the orientation of a house affects the quantity of heat needed to make it comfortable for its inhabitants.
2.1.23 Isegi maja paiknemine ilmakaarte suhtes mõjutab selle elanikele mugavaks muutmiseks vajaliku soojuse hulka.
2.1.23.1  In view of the above and other considerations, the existing legislation should be fleshed out with some precepts for energy efficiency, not only for buildings but also for neighbourhoods.
2.1.23.1  Arvestades eespool öeldut ja muid kaalutlusi, tuleks olemasolevaid õigusakte täiendada mitte üksnes ehitiste, vaid ka elurajoonide kohta kehtivate energiatõhususe alaste eeskirjadega.
2.1.23.1  In view of the above and other considerations, the existing legislation should be fleshed out with some precepts for energy efficiency, not only for buildings but also for neighbourhoods.
2.1.23.1 Arvestades eespool öeldut ja muid kaalutlusi, tuleks olemasolevaid õigusakte täiendada mitte üksnes ehitiste, vaid ka elurajoonide kohta kehtivate energiatõhususe alaste eeskirjadega.
2.1.24 Increasingly, even at school age19, people should be made more aware of the significant amount of primary energy required by their homes for:
2.1.24 Üha enam tuleks isegi kooliealistele lastele19 selgitada, kui suurt hulka primaarenergiat vajavad nende kodud:
2.1.25 End users often have to take important decisions regarding investments, for instance when renovating houses or deciding to make significant changes to houses still being planned or built.
2.1.25 Lõppkasutajad peavad sageli tegema olulisi otsuseid seoses investeeringutega, näiteks majade renoveerimisel või kui otsustatakse teha olulisi muudatusi planeerimisel või ehitamisel olevate majade puhul.
2.1.26 It is clear that to change the frame of reference generally used to date, new cultural stimuli and incentives will have to be found to compensate for the higher costs and to increase interest in:
2.1.26 On selge, et siiani üldiselt võrdluseks kasutatud raamistiku muutmiseks tuleb leida uued kultuuristiimulid ja algatused, et kompenseerida kõrgemad kulud ja tõsta huvi järgmiste teemade vastu:
2.1.28 Any measures adopted with a view to securing significant energy savings should take into account the fact that the majority of Europeans live in existing buildings and that new buildings constitute only a small percentage.
2.1.28 Märkimisväärse energia kokkuhoiu tagamiseks vastu võetud meetmete puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et suurem osa eurooplastest elab olemasolevates ehitistes ja et uued ehitised moodustavad üksnes väikese osa.
2.1.29 One problem with rented accommodation is that it is generally the owners that bear the cost of energy efficiency-increasing measures (e.g. new door and window frames, high-efficiency boilers, clean energy generators), whereas it is the users that benefit from the resulting lower costs.
2.1.29 Üks üüritud elukohaga seotud probleem on see, et üldiselt kannavad energiatõhususe suurendamiseks tehtud kulutused omanikud (nt uued uksed ja aknad, kõrge kasuteguriga katlad, puhta energia generaatorid), kuid madalamatest kuludest tulenevat kasu saavad kasutajad.
2.1.3 A further objective is to facilitate access to the Framework Programme and make it easier to take part.
2.1.3 Edasine eesmärk on lihtsustada juurdepääsu raamprogrammile ja selles osalemist.
2.1.3 A Multistakeholder Forum on CSR in the Union was organised by the Commission.
2.1.3 Komisjon korraldas ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemal mitme sidusrühma foorumi.
2.1.3 A recent Commission Communication1 states that governments have only a short window of opportunity to implement measures to address the issues relating to the ageing population before the baby-boom cohorts enter retirement.
2.1.3 Komisjoni hiljutises teatises1 märgitakse, et valitsustel on jäänud vaid vähe aega meetmete rakendamiseks demograafilise vananemisega seonduvate probleemidega tegelemiseks, enne kui beebibuumi põlvkond pensionile läheb.
2.1.3 Accelerating the take-up of systems for accident avoidance (ADAS)
2.1.3 Õnnetuste vältimissüsteemide kasutuselevõtu kiirendamine
2.1.3 According to the 2002 World Health Organisation report "Violence and Health"1, which analyses 48 studies on the prevalence of violence against women, between 10% and 69% of women (depending on the country and assessment method) have been physically attacked by their husband or partner.
2.1.3 Vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 2002. aastal avaldatud aruandele “Vägivald ja tervis”, milles analüüsiti 48 uurimust naistevastase vägivalla levikust, oli erinevates riikides ja sõltuvalt hindamismeetodist 10–69% naistest langenud oma abikaasa/partneri füüsilise vägivalla ohvriks1.
2.1.3 According to the ILO report drawn up for the conference to be held in June 20103, in industrialised countries, domestic work accounts for between 5% and 9% of all employment.
2.1.3 2010. aasta juunis toimuvaks konverentsiks koostatud ILO aruande3 järgi on tööstusriikides majapidamistööde osakaal 5–9 % kogu tööhõivest.
2.1.3 Acknowledges that young persons with disabilities are 2 to 5 times more at risk of violence than their non-disabled peers.
2.1.3 möönab, et puudega noortel on kaks kuni viis korda suurem risk langeda vägivalla ohvriks kui puudeta noortel;
2.1.3 Although the global financial and economic crisis has had relatively little impact on the economy, due to Kosovo's limited international integration, its negative effects were transmitted mostly through a decrease in remittances, exports and FDI.
4.1.3 Kuigi ülemaailmne finants- ja majanduskriis on Kosovo majandust riigi piiratud rahvusvahelise integratsiooni tõttu suhteliselt vähe mõjutanud, on see siiski vähendanud Kosovo rahaülekandeid, eksporti ja otseseid välisinvesteeringuid.
2.1.3 Articles 12, 38, 164, 168 and 169(4) of the Treaty guarantee the primacy of national rules, where these are more advantageous for consumers.
2.1.3 Lepingu artiklitega 12, 38, 164 ja 168 ning artikli 169 lõikega 4 tagatakse liikmesriikide õigusaktide ülimuslikkus, kui viimased on tarbija jaoks soodsamad.
2.1.3 As pointed out in an earlier opinion4, this definition fails to take into account the new realities of an enlarged European Union which includes island Member States.
2.1.3 Nagu komitee ühes eelnevas arvamuses4 juba märkis, ei arvestata kõnealuses määratluses laienenud, ka saareriike hõlmava ELi uut olukorda.
2.1.3 As the EESC has already noted4, the islands face permanent disadvantages which clearly distinguish them from mainland regions.
2.1.3 Nagu komitee on juba öelnud,4 on neil saartel püsivad ebasoodsad tingimused, mis neid selgelt maismaapiirkondadest eristavad.
2.1.3 At present, the drawing up by Member States of practical implementation reports – on which the Commission's report is based – is provided for by Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to improve the health and safety of workers at work1 and by the individual directives2 within the meaning of Article 16(1) of that directive.
2.1.4 Praegu on liikmesriikide kohustus koostada komisjoni aruande aluseks olevaid praktilise rakendamise aruandeid sätestatud nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse1 parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ning üksikdirektiivides2 selle artikli 16 lõike 1 tähenduses.
2.1.3 At the sustainable development summit in Johannesburg in 2002 the importance of sustainable forestry was highlighted as a sustainable development resource and a way of helping to achieve the Millennium Development Goals more generally.
2.1.3 Johannesburgi 2002. aasta säästva arengu tippkohtumisel rõhutati säästva metsanduse kui säästva arengu ressursi ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide (Millenium Development Goals) üldise saavutamise vahendi tähtsust.
2.1.3 Biomass can be used to produce many different types of energy: heat (through combustion), electricity (by cogeneration), biogas (by fermentation), first generation (1G) biofuels (obtained through simple and accessible technologies and chemical processes: pressing, fermentation, distillation and esterification), or second-generation (2G) biofuels (obtained from lignocelluloses by means of a thermo-chemical process (gasification) or biochemical enzymatic hydrolysis, which produce BTL synthetic liquefied gas or ethanol respectively, which are still difficult to use commercially in the current state of research).
2.1.3 Biomass võimaldab toota mitmesugust energiat: soojus (põlemisel), elekter (koostootmisel) ja biogaas (käärimisel), samuti esimese põlvkonna biokütused (saadakse lihtsate ja kättesaadavate keemiliste protsesside käigus: kokkusurumine, käärimine, destilleerimine ja esterdamine) ning teise põlvkonna biokütused (saadakse lignotselluloosi sisaldavatest ainetest termokeemilise protsessi (gaasistus) või biokeemilise ensümaatilise hüdrolüüsi käigus, mis võimaldab saada vastavalt kas vedeldatud gaasi või etanooli, mida on teadusuuringute praeguses järgus veel raske kasutada).