natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europeans will not engage in ever more sophisticated online activities, unless they feel that they, or their children, can fully rely upon their networks.
Eurooplased ei hakka kasutama veelgi keerulisemaid võrguteenuseid, kui nad tunnevad, et nemad ega nende lapsed ei saa täielikult usaldada neile kättesaadavaid võrke.
Europeans working in another Member State are sometimes, and for a variety of reasons, more vulnerable to abuse and discrimination with respect to social security, working conditions and wages, access to social benefits and education, taxation, etc. These factors can also distort competition between businesses, especially in labour-intensive sectors such as construction, which has a high concentration of very small businesses.
Teises liikmesriigis töötavaid Euroopa töötajaid diskrimineeritakse aeg-ajalt ning eri põhjustel ning nad on haavatavamad kuritarvitamise ja diskrimineerimise suhtes valdkondades, nagu sotsiaalkindlustus, töötingimused ja -tasu, juurdepääs sotsiaalhüvitistele ja haridusele, maksustamine jne. See võib samuti põhjustada ettevõtjate vahel konkurentsimoonutusi, eelkõige tööjõumahukates sektorites nagu ehitus, kus on palju väikeettevõtjaid.
Europeans would like to have more children.
Eurooplastel on vähem lapsi kui nad tegelikult sooviksid.
Europeans' increasing mobility outside their own countries and in particular within the EU has generated an increasing need to ensure telephone communication through the ever-growing numbers of mobile handsets.
Koos Euroopa kodanike üha suureneva liikuvusega väljaspool oma riigi piire ja eelkõige ELi-siseselt suureneb ka vajadus tagada telefonside üha enam levinud mobiiltelefonide kaudu.
Europeans, like Americans, may fear that their situation will worsen.
Eurooplased võivad nagu ameeriklasedki karta oma olukorra halvenemist.
Europeans, like Americans, may fear that their situation will worsen18.
Eurooplased võivad nagu ameeriklasedki karta oma olukorra halvenemist18.
Europeans, like Americans, may fear that their situation will worsen19.
Eurooplased võivad nagu ameeriklasedki karta oma olukorra halvenemist19.
Europeans, like Americans, may fear that their situation will worsen20.
Eurooplased võivad nagu ameeriklasedki karta oma olukorra halvenemist20.
Europe’s 23 million SMEs6, account for two thirds of jobs in the private sector and 59 % of total value added in the non-financial business economy in 2010.
Euroopa 23 miljonit VKEd6 moodustavad kaks kolmandikku erasektori töökohtadest ning 59 % protsenti kogu lisandväärtusest mujal kui finantssektoris 2010. aastal.
Europe’s accessibility by sea in the future: developments and how to anticipate them (own-initiative)
Mere kaudu ligipääs Euroopale - tulevikuperspektiivid Võimalikud arengud ja nende mõjutamise võimalused (omaalgatuslik arvamus)
Europe’s accessibility by sea in the future: developments and how to anticipate them (own-initiative)
Mere kaudu ligipääs Euroopale – tulevikuperspektiivid: arengud ja selle mõjutamisvõimalused (omaalgatuslik arvamus)
Europe’s activities will be open to the entire development community, since they form part of the international movement which the EU aims to mobilise.
Euroopa ettevõtmised on avatud kogu arenevale kogukonnale, sest need on osa rahvusvahelisest liikumisest, mida EL tahab hoogustada.
Europe’s ageing population poses serious risks to the long-term sustainability of the European Union (EU) economy.
Euroopa elanikkonna vananemine asetab tõsisesse ohtu Euroopa Liidu majanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse.
Europe’s ageing population poses serious risks to the long-term sustainability of the European Union economy in the form of an increased debt burden, lower potential output per capita, due to the reduction in the working age population, and difficulties in financing the pension, social insurance and health care systems.
Euroopa vananev elanikkond ohustab tõsiselt Euroopa Liidu majanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tuues kaasa laenukoormuse kasvu, potentsiaalse toodangu vähenemise elaniku kohta tulenevalt tööealise elanikkonna kahanemisest ning raskused pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide rahastamisel.
Europe’s agriculture, forestry and its agrifood sector have great potential to further develop high quality and value added products that meet the diverse and growing demand of Europe’s consumers and world markets.
Euroopa põllumajandusel, metsandusel ning tema põllumajandus- ja toiduainesektoril on suur potentsiaal arendada edasi kvaliteetseid ja lisandväärtusega tooteid, mis vastavad Euroopa tarnijate ja maailma turgude mitmekesisele ja kasvavale nõudlusele.
Europe’s alternative investment market
Euroopa alternatiivne investeerimisturg
Europe’s aquaculture industry is also an important provider of fish to European consumers: it remains at the forefront of technological development and continues to export know-how and technology outside Europe.
Euroopa vesiviljelustööstusel on samuti tähtis roll Euroopa tarbijate varustamisel kalaga: vesiviljelus püsib tehnoloogiliste uuenduste esirinnas ning jätkab oskusteabe ja tehnoloogia müümist Euroopast väljapoole.
Europe’s asset management industry is generally working well, but more needs to be done to strengthen passporting and cross border competition.
Euroopa varade valitsemise sektor toimib üldjoones hästi, kuid on vaja teha rohkem jõupingutusi teises liikmesriigis tegevusloa saamise võimaldamiseks ja piiriülese konkurentsi suurendamiseks.
Europe’s attractiveness can be enhanced if a number of concerns are urgently addressed: increasing cost and uneven quality; difficult academic recognition; non-transparent recruitment and unattractive working conditions for researchers; and problems in obtaining visas to study and work, including for intra-EU mobility.
Euroopa atraktiivsust saab tõsta, kui kiiresti lahendada järgmised probleemid: suurenenud kulud ja ebaühtlane kvaliteet; teaduskraadide tunnustamise keerukus; teadlaste töölevõtmise korra läbipaistmatus ja kehvad töötingimused; ning raskused õppe- ja tööviisa saamisel, sh ELi sisese liikuvuse puhul.
Europe’s aviation industry is subject to increasing regulatory burdens and inconsistencies.
Euroopa lennundustööstusel tuleb rinda pista üha kasvava regulatiivse koormuse ja vastuoluliste eeskirjadega.
Europe’s borders and its role in the world: the prospect of new enlargements, the Union’s capacity to take in new members, the overall safety of the continent, the relation with its neighbours or Europe’s influence in relation to the other large blocs in the world.
Euroopa piirid ja roll maailmas: väljavaade, et toimub uusi laienemisi, liidu võime võtta vastu uusi liikmeid, Euroopa üldine julgeolek, tema suhted naaberriikidega ja mõju võrreldes maailma teiste suurte blokkidega.
Europe’s capability to provide domain-specific integration know-how has given the EU a large share of markets in the automotive, industrial and energy, or defence and space sectors.
Euroopa suutlikkus pakkuda valdkonnaspetsiifilist integratsioonialast oskusteavet on andnud ELile suure turuosa autotööstus-, tööstus-, energeetika-, kaitse- ja kosmosesektoris.
Europe’s changing demographic composition can also present an opportunity for the development of products and services geared to the needs of older people.
Euroopa muutuv rahvastikukoosseis võib pakkuda ka võimalust eakamatele suunatud toodete ja teenuste väljatöötamiseks.
Europe’s chief assets in its trade relationship with China are innovation, specialisation, quality, related services and brand identity.
Euroopa peamised eelised kaubandussuhetes Hiinaga on uuenduslikkus, spetsialiseerumine, kvaliteet, seotud teenused ja tootemargi identiteet.
Europe’s citizens are concerned about the potential impact of the environment on their health and expect policy makers to act.
Euroopa kodanikud on mures keskkonna mõju pärast nende tervisele ning nad ootavad poliitikutelt tegutsemist.
Europe’s citizens should directly benefit through faster access to new technology and lower prices for communications.
Euroopa kodanikud peaksid saama otsest kasu uue tehnoloogia kiirema kasutamise võimalustest ja odavamatest sidehindadest.
Europe’s commitment to support the development efforts of countries of origin and transit is an obvious response to these challenges.
Euroopa pühendumine lähte- ja transiidiriikide arengu toetamisele on selge vastus neile probleemidele.
Europe’s comparative advantage in the world economy will continue to lie in high value-added goods and services, the effective management of value chains and access to markets throughout the world.
Euroopa suhteline eelis maailmamajanduses on jätkuvalt kõrge lisaväärtusega toodetes ja teenustes, väärtusahelate tulemuslikus juhtimises ja juurdepääsus kogu maailma turgudele.
Europe’s competitiveness has continued to decline, caught between its great industrialised competitors and emerging low production cost economies that are making ever greater use of new technologies.
Euroopa konkurentsivõime on jätkuvalt languses, olles surutud suurte industrialiseerunud konkurentide ning esile kerkivatele madalate tootmiskuludega majanduste vahele, mis kasutavad veelgi rohkem uusi tehnoloogiaid.
Europe’s competitors have taken strategic steps in this direction with innovation featuring high on their lists of national priorities72.
Euroopa konkurendid on astunud selles suunas strateegilisi samme, kusjuures innovatsioon on nende riigi prioriteetide loetelus kõrgel kohal72.
EUROPE’S CRITICAL INFRASTRUCTURES
EUROOPA KRIITILISED INFRASTRUKTUURID
Europe’s cultural heritage at the click of a mouse
Euroopa kultuuripärand hiirekliki kaugusel
Europe’s cultural heritage includes masterpieces written originally in different languages, but common to us all thanks to a long-standing tradition of literary translation which should be strengthened so as to make works written in other languages, especially lesser-used languages, available to a wider audience.
Euroopa kultuuripärandisse kuulub suurepäraseid meistriteoseid, mis on algselt kirjutatud erinevates keeltes, kuid mis on saanud meie ühispärandiks tänu pikaajalisele ilukirjanduse tõlkimise tavale; seda tava tuleks veelgi edendada, et laiemale lugejaskonnale saaksid kättesaadavaks teistes keeltes, eriti vähem kasutatavates keeltes kirjutatud teosed.
Europe’s cultural heritage is much more than a repository of knowledge; it is also a shared resource, and a common good.
Euroopa kultuuripärand kätkeb endas palju enamat kui teadmistekogu; see on ühiselt jagatavad ressursid ja hüvang.
Europe’s cultural heritage, both tangible and intangible, is our common wealth - our inheritance from previous generations of Europeans and our legacy for those to come.
Euroopa kultuuripärand, nii materiaalne kui ka vaimne, on meie ühine rikkus – see on eurooplaste eelmistelt põlvkondadelt saadud varandus ja meie pärand tulevastele põlvedele.
Europe’s cultural richness and diversity is closely linked to its role and influence in the world.
Euroopa kultuuriline rikkus ja mitmekesisus on tihedalt seotud tema rolli ja tähtsusega maailmas.
Europe’s current place in the world-wide performance tables is a far cry from the ambitions announced five years ago.
Euroopa koht maailma tulemuslikkuse edetabelites on praegu kaugel viis aastat tagasi püstitatud eesmärkidest.
Europe’s current research efforts on the Future Internet account for about 90 projects, involving more than 500 European entities with total EU funding of around €400m over two-year periods on average.
Euroopas hõlmavad tuleviku Internetti käsitlevad teadusuuringud praegu ligikaudu 90 projekti, kuhu on kaasatud Euroopast rohkem kui 500 asutust ning mida EL rahastab kokku ligikaudu 400 miljoni euro ulatuses keskmiselt kaheaastaste ajavahemike kaupa.
Europe’s dependence on GPS satellite navigation is estimated to represent 6%-7% of EU-27 GDP, i.e. €800bn (SEC(2011) 1447 of 30.11.2011).
Euroopa sõltuvus GPSi satelliitnavigatsioonisüsteemist ulatub 6–7 %ni EL 27 SKPst, mis moodustab 800 miljardit eurot (SEC(2011) 1447, 30.11.2011).
Europe’s dependence on GPS satellite navigation is estimated to represent 6%-7% of EU-27 GDP, i.e. €800bn10.
Euroopa sõltuvus GPSi satelliitnavigatsioonisüsteemist ulatub 6–7 %ni EL 27 SKPst, mis moodustab 800 miljardit eurot10.
Europe’s dependence on the satellite radio navigation provided by the GPS is estimated to represent 6 % to 7 % of the EU-27 GDP, i.e. € 800 billion2.
Euroopa sõltuvus GPSi pakutavast satelliitnavigatsioonist on hinnanguliselt 6–7 % EL 27 SKPst, st 800 miljardit eurot2.
Europe’s development should not be inhibited by the application of stricter rules than those of its main competitors.
Euroopa arengut ei tohiks pidurdada eeskirjadega, mis on peamiste konkurentide kohaldatavatest eeskirjadest rangemad.
Europe’s Digital Competitiveness Report
Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruanne
Europe’s diverse school systems, founded upon shared values, contain a host of innovative and excellent practices.
Euroopa erinevad koolisüsteemid toetuvad ühistele väärtustele ning hõlmavad hulgaliselt innovatiivseid ja väärtuslikke kogemusi.
Europe’s economic and social development: the capacity of Europe to generate growth and create more jobs, maximising the effects of the strategy agreed in Lisbon; the common values on which the economic and social models in Europe are based; the reforms needed in order to face global competition and the conditions for sustainable development.
Euroopa majanduslik ja sotsiaalne areng: Euroopa võime saavutada majanduskasv ja luua juurde töökohti; Lissabonis kokku lepitud strateegia mõju suurendamine; Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli ühised põhiväärtused; ülemaailmsele konkurentsile vastupidamiseks vajalikud reformid; säästva arengu tingimused.
Europe’s economic future requires smart, sustainable and fully interconnected transport, energy and digital networks.
Euroopa majanduse tulevik nõuab arukaid, jätkusuutlikke ja omavahel täielikult ühendatud transpordi-, energia- ja andmevõrgustikke.
Europe’s economic underperformance coupled with new competitive pressures triggered by continued globalisation and the emergence of newly industrialised countries (such as China, India and Brazil), signalling increased economic competition and possible shifts in national production structures, which have implications for sustainable development at a global level;
Euroopa majanduslik alajõudlus koos jätkuvast globaliseerumisest tingitud konkurentsisurvega ja äsja industrialiseerunud maade (nagu Hiina, India ja Brasiilia) esilekerkimisega, andes märku kasvavast majanduslikust konkurentsist ning võimalikest nihetest kodumaise tootmise struktuurides, mis mõjutab säästvat arengut globaalsel tasandil.
Europe’s electricity transmission grids need to be better connected to each other and operators need to cooperate more closely to keep the system balanced throughout the day.
Euroopa elektri ülekandevõrgud tuleks omavahel paremini ühendada ning ettevõtjad peavad tegema tihedamat koostööd, et hoida süsteemi tasakaalus kogu päeva jooksul.
Europe’s energy markets have been opened up to enable citizens to benefit from more reliable, competitive prices as well as more sustainable energy.
Euroopa energiaturud on avatud, et kodanikud saaksid kasu usaldusväärsematest ja konkurentsivõimelisematest hindadest ning ka säästvast energiast.
Europe’s Energy Policy aims to promote security of supply, sustainable development and competitiveness.
Euroopa energiapoliitika eesmärkideks on tagada tarnekindlus, säästlik areng ja konkurentsivõime.
Europe’s energy policy should have three main objectives:
Euroopa energiapoliitikal peaks olema kolm peamist eesmärki.
Europe’s experience based on combining competitiveness and social cohesion demonstrates that it is possible and advantageous, even for small nations, to link up in a globalising world while protecting their national identities and cultures.
Euroopa konkurentsi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ühitamisel rajanev kogemus näitab, et isegi väikestel riikidel on võimalik ja kasulik ühendada jõud globaliseeruvas maailmas, kaitstes nii oma rahvuslikku identiteeti ja kultuuri.
Europe’s experience in fighting climate change, for example, by fostering low carbon products and services, serves as an inspiration across the world, establishing global benchmarks and generating new export markets.
Euroopa võib pakkuda ka ülemaailmseid võrdlusnäitajaid ja uute eksporditurgude hõlvamise kogemust.
Europe’s external policy needs to be adjusted to international developments including crisis and global security challenges.
Euroopa välispoliitikat tuleb kohandada rahvusvahelise arenguga, sealhulgas kriisidega ja globaalse turvalisuse probleemidega.
Europe’s film industry is diverse and creative.
Euroopa filmitööstus on mitmekülgne ja loov.
Europe’s fishing industry (whether fisheries or aquaculture) generally receives a small share of the price the consumer pays for the fish at the counter.
Euroopa kalatööstusele (kalandus või vesiviljelus) jõuab tavaliselt väike osa sellest hinnast, mille tarbija maksab poes kala eest.
Europe’s fishing industry has become far more financially robust.
Euroopa kalatööstus on muutunud rahaliselt tugevamaks.
Europe’s food industry is one of the world’s most competitive and innovative, but it is facing increasing global competition.
Euroopa toiduainetööstus on üks maailma konkurentsivõimelisemaid ja innovatiivsemaid, kuid see seisab silmitsi kasvava ülemaailmse konkurentsiga.
Europe’s freight transport system has much room for improvement.
Euroopa kaubaveosüsteemil on palju arenguruumi.
Europe’s future can only be seen in this global context.
Euroopa tulevikku saab näha ainult sellises globaalses kontekstis.
Europe’s future economic development depends on its ability to create and grow high-value, innovative and research-based sectors capable of competing with the best in the world.
Euroopa majandusareng sõltub väärtuslike, innovatiivsete ja teaduspõhiste sektorite loomisest ja arendamisest, mis oleksid võimelised konkureerima parimatega maailmas.
Europe’s future prosperity depends on its young people.
Euroopa tulevane õitseng sõltub noortest.
Europe’s goal is to create growth and jobs in a smart, sustainable and inclusive way through the Europe 2020 strategy1 and its flagship initiatives.
Euroopa eesmärk on tagada majanduskasv ja luua töökohti arukal, jätkusuutlikul ja kaasaval viisil Euroopa 2020. aasta strateegia1 ja selle raames ellu viidavate juhtalgatuste kaudu.
Europe’s greenhouse gas emissions represent 14% of global emissions, and the share is decreasing.
Euroopa kasvuhoonegaaside heited moodustavad 14 % maailma heitkogustest ja see osakaal üha väheneb.
Europe’s High-Performance Computing Market
Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse turg
Europe’s ICT industry (including SMEs), health and social care providers can establish many of the components for delivery of services aimed at ageing customers.
Euroopa info- ja sidetehnoloogia tootjad (sealhulgas VKEd) ning tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenuste pakkujad võivad töötada välja mitmeid eakatele klientidele ettenähtud teenuste pakkumiseks vajalikke komponente.
Europe’s industry is as well a strong player in many of these technologies, such as telecommunications equipment, enterprise software and semiconductors.
Euroopa tööstus on samuti oluline osaleja paljudes mainitud tehnoloogiates, nagu telekommunikatsiooniseadmed, ettevõtlustarkvara ja pooljuhid.
Europe’s industry needs access to game-changing new technologies derived from high-risk projects, and these will not be discovered via loans.
Euroopa tööstusettevõtjatele peab olema kättesaadav murranguline tehnoloogia, mis on pärit riskantsetest projektidest, kuid laenude abil neid ei avastata.
Europe’s innovation capacity will require knowledge partnerships and stronger links between education, research and innovation (the 'knowledge triangle').
Euroopa uuendusvõime jaoks on vajalik teadmuspartnerlus ja tugevamad sidemed hariduse, teaduse ja uuendustegevuse vahel (nn teadmiste kolmnurk).
Europe’s innovation gap is widening: the European Innovation Scoreboard shows that Europe lags behind the US in 9 out of 11 Innovation indicators17.
Euroopa mahajäämus innovatsiooni valdkonnas suureneb: Euroopa innovatsiooni tulemustabel näitab, et üheksa innovatsiooni indikaatori poolest üheteistkümnest17 on Euroopa USAst tagapool.
Europe’s innovation gap is widening: the European Innovation Scoreboard shows that Europe lags behind the US in 9 out of 11 Innovation indicators18.
Euroopa mahajäämus innovatsiooni valdkonnas suureneb: Euroopa innovatsiooni tulemustabel näitab, et Euroopa jääb üheksa innovatsiooninäitaja poolest üheteistkümnest18 USA-le alla.
Europe’s innovation gap is widening: the European Innovation Scoreboard shows that Europe lags behind the US in 9 out of 11 Innovation indicators39.
Euroopa mahajäämus innovatsiooni valdkonnas suureneb: Euroopa innovatsiooni tulemustabel näitab, et Euroopa jääb üheksa innovatsiooninäitaja poolest üheteistkümnest39 USA-le alla.
Europe’s international S&T strategy should underpin the EU’s main policy objectives, such as combating climate change, bridging the digital divide, securing sustainability of energy supplies, biodiversity and ecosystems, and achieving the Millennium Development Goals.
Euroopa rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö strateegia peaks toetama ELi peamisi poliitilisi eesmärke, nagu võitlus kliimamuutusega, digitaalse lõhe ületamine, energiavarustuse, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide jätkusuutlikkuse tagamine ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamine.
Europe’s investment in GALILEO and its exploitation also contribute substantially to the implementation of a European space policy and programme, as set out in the White Paper on the future of European Space Policy1 and foreseen in the European Constitutional Treaty2.
Euroopa Liidu investeerimine GALILEO programmi ja tema kasutusse võttu aitab olulisel moel kaaasa ka euroopa kosmose programmi ja poliitika rakendamisele, mida on kirjeldatud Valges Raamatus euroopa tulevase kosmosepoliitika kohta1 ning mis on ette nähtud Euroopa konstitutsioonilises lepingus2.
Europe’s investment stake in the US in 2000 was nearly 25% larger than America’s stake in Europe.
Euroopa investeeringute osa USAs oli 2000. aastal ligi 25% suurem kui Ameerika osa Euroopas.
Europe’s key economic challenge, as set out in the Lisbon strategy, is to raise its growth and employment performance while preserving social cohesion.
Lissaboni strateegia kohaselt on Euroopa majanduspoliitika peaprobleemiks majanduskasvu ja tööhõive suurendamine, säilitades samas sotsiaalset ühtekuuluvust.
Europe’s key external policy directions all have a direct impact on the delivery of these objectives:
Kõik Euroopa välispoliitika põhisuunad mõjutavad otseselt nende eesmärkide saavutamist:
Europe’s leaders need to adopt this transformation as one of their top political priorities.
Euroopa juhid peavad sellised muutused seadma oma üheks peamiseks poliitiliseks prioriteediks.
Europe’s leadership in the transition to a low-carbon economy needs to continue after Paris, both through the implementation of the 2030 climate and energy targets and a coherent energy and climate diplomacy, ensuring that all countries follow-up on their commitments.
Euroopa peab Pariisi järel säilitama oma juhtpositsiooni vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele üleminekul nii 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaeesmärkide järgimise kui ka sidusa energia- ja kliimadiplomaatia kaudu, millega tagatakse, et kõik riigid peavad oma lubadustest kinni.
Europe’s leading competitors have acknowledged the importance of foundational research for gaining and maintaining a leading position in ICT.
Euroopa suurimad konkurendid on tunnistanud alusuuringute tähtsust IKT vallas juhtpositsiooni saavutamiseks ja hoidmiseks.