natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fighting organised crime networks and VAT fraud on imports also requires removing the obstacles to effective cooperation between tax administrations and customs, and with law enforcement bodies and financial institutions at national and EU level.
Võitlus organiseeritud kuritegevuse võrgustike ja impordiga seotud käibemaksupettustega nõuab nende tõkete kõrvaldamist, mis takistavad maksuametite ja tolli vahelist ning õiguskaitseasutuste ning finantsasutustega riiklikul ja ELi tasandil tehtavat tõhusat koostööd.
Fighting organised crime remains fundamental to countering criminal infiltration of the political, legal and economic system of the country.
Võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu on otsustava tähtsusega, et takistada kriminaalsel elemendil riigi poliitikasse ning õigus- ja majandussüsteemi imbumast.
Fighting organised crime requires improving cooperation between law enforcement services (police, justice, customs) as well as making full use of and further developing Europol and Eurojust.
Organiseeritud kuritegevusega võitlemine nõuab õiguskaitseteenistuste (politsei, kohtud, toll) koostöö parandamist ning Europoli ja Eurojusti võimaluste täielikku ärakasutamist ning nende edasiarendamist.
Fighting populism and xenophobia
Võitlus populismi ja ksenofoobia vastu
Fighting poverty
Vaesuse vähendamine
Fighting poverty
„Vaesuse vähendamine”
Fighting poverty
„Võitlus vaesuse vastu”
Fighting poverty (exploratory opinion requested by the Dutch presidency of the EU)
Vaesuse vähendamine (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Madalmaade taotlusel)
Fighting poverty (exploratory opinion requested by the Dutch presidency)
Vaesuse vähendamine (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Madalmaade taotlusel)
Fighting poverty (exploratory opinion requested by the future Dutch presidency)
Võitlus vaesuse vastu (ettevalmistav arvamus tulevase eesistujariigi Madalmaade taotlusel)
Fighting poverty (exploratory opinion requested by the Netherlands presidency)
Võitlus vaesuse vastu (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Madalmaade taotlusel)
Fighting poverty and exclusion from the labour market: a continuing challenge for the Union.
Võitlus vaesuse ja tööturult tõrjutusega: jätkuv väljakutse liidule
Fighting poverty and exclusion: sustained effort but an implementation gap.
Võitlus vaesuse ja tõrjutuse vastu: hoolimata jätkuvatest jõupingutustest esineb rakendamises puudujääke
Fighting poverty and social exclusion
Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu
Fighting poverty: 80 million people were at risk of poverty prior to the crisis.
vaesuse vastu võitlemine: enne majanduskriisi puhkemist elas Euroopa Liidus vaesuse ohus 80 miljonit inimest.
Fighting tax avoidance and supporting developing countries' integration in the international tax good governance agenda is critical in delivering on this commitment.
Selle kohustuse täitmisel on olulise tähtsusega võitlus maksustamise vältimisega ning arengumaade toetamine rahvusvahelisse hea maksuhaldustava tegevuskavasse integreerimisel.
Fighting tax evasion is essential to securing greater fairness and economic efficiency in the Internal Market, in line with the Commission’s top political priorities1.
Võitlus maksudest kõrvalehoidumisega on oluline, et kindlustada siseturul võrdsed võimalused ja majanduslik tõhusus, see on ka kooskõlas komisjoni peamiste poliitiliste prioriteetidega1.
fighting the pay gap as an integral part of Member States' employment policies (exploiting full potential of EU funding, in particular the European Social Fund);
teha võitlusest palgaerinevustega liikmesriikide tööhõivepoliitika lahutamatu osa (ELi abirahade, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite täispotentsiaali kasutamise kaudu);
fighting the pay gap as an integral part of Member States' employment policies (exploiting the full potential of EU funding, in particular the European Social Fund)3;
teha võitlusest palgaerinevustega liikmesriikide tööhõivepoliitika lahutamatu osa (ELi vahendite, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kaudu) 3;
fighting the pay gap as an integral part of Member States' employment policies (exploiting the full potential of EU funding, in particular the European Social Fund)7;
teha võitlusest palgaerinevustega liikmesriikide tööhõivepoliitika lahutamatu osa (ELi vahendite, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kaudu) 7;
fighting the pay gap as an integral part of Member States' employment policies (exploiting the full potential of EU funding, in particular the European Social Fund)7;
teha võitlusest palgaerinevustega liikmesriikide tööhõivepoliitika lahutamatu osa (ELi vahendite, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kaudu)7;
Fighting these factors should lead also to reducing the incidence of trafficking in persons.
Nende tegurite vastu võitlemine peaks aitama vähendada ka inimkaubandust.
Fighting undeclared employment is also a decisive factor in combating in-work poverty, partly because it affects the most vulnerable members of society (migrants, people in unstable situations) but also because it can lead to quasi-slavery, in violation of the Charter of Fundamental Rights.
Ühelt poolt seetõttu, et see puudutab kõige haavatavamaid isikuid (sisserändajad, ebakindlas olukorras olevad inimesed), aga samuti seetõttu, et see võib viia peaaegu orjapidamiseni, mis on vastuolus põhiõiguste hartaga.
Fighting undeclared employment is also a decisive factor in combating in-work poverty, partly because it affects the most vulnerable members of society (migrants, people in unstable situations) but also because it can lead to quasi-slavery, in violation of the Charter of Fundamental Rights."
Ühelt poolt seetõttu, et see puudutab kõige haavatavamaid isikuid (sisserändajad, ebakindlas olukorras olevad inimesed), aga samuti seetõttu, et see võib viia peaaegu orjapidamiseni, mis on vastuolus põhiõiguste hartaga.”
Fighting undeclared work is a challenge in some Member States.
Mõnes liikmesriigis on probleemiks deklareerimata töö.
Fighting undeclared work related to cross-border mobility is essential to maintain the credibility of the fundamental right to free movement.
Piiriülese tööjõu liikuvusega seonduva deklareerimata töö takistamine on väga oluline säilitamaks vaba liikumist käsitleva põhiõiguse usaldusväärsust.
Fighting unemployment and promoting inclusive labour markets should go hand in hand.
Tööpuuduse vastu võitlemine ja kaasava tööturu edendamine peavad toimuma käsikäes.
Fighting unemployment, poverty and poor social conditions
Võitlus töötuse, vaesuse ja halva sotsiaalolukorra vastu
Fighting unequal chances for Roma must start by ensuring equal access to quality inclusive education for Roma children and effectively addressing barriers both on the demand and supply side, such as lack of parents’ awareness of the importance of education and lack of teacher training in managing diversity in the classroom.
Ebavõrdsete võimaluste vastu võitlemisel tuleb alustada sellest, et roma lastele tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele kaasavale haridusele ja kõrvaldatakse tulemuslikult nii nõudluse kui ka pakkumise poolel esinevad tõkked (näiteks vanemate puudulik arusaam hariduse tähtsusest ja õpetajate puudulik väljaõpe klassiruumis mitmekesisusega toimetulekul).
Fighting UTPs is in itself a necessary but not sufficient condition to make the chain more sustainable.
Ebaausate kaubandustavade vastu võitlemine on vajalik, kuid mitte piisav tingimus selleks, et muuta tarneahel jätkusuutlikumaks.
Figs, fresh or dried
Värsked või kuivatatud viigimarjad
FIGURE 1
JOONIS 1
Figure 1 (Source: BEREC)
Joonis 1 (allikas: BEREC)
Figure 1 - Cumulated annual premium payments (source for profit figures: industry financial reports)
Joonis 1: Kumuleeritud aastased maksud ülemääraste heitkoguste eest (kasumimäärade allikas: sõidukitööstuse finantsaruanded)
Figure 1 - Difference in performance in reading between pupils with both parents born in the country and neither of parents born in the country, 2006
Joonis 1 – lugemisoskuse erinevus õpilastel, kelle mõlemad vanemad on sündinud vaadeldavas riigis ja õpilastel, kelle kumbki vanem ei ole sündinud vaadeldavas riigis (2006)
Figure 1 - EU 15 average new car fleet CO2 emissions between 1995 and 2004
Joonis 1 – ELi 15 liikmesriigi uute autode keskmine süsinikdioksiidi heide ajavahemikul 1995–2004
Figure 1 - Total EU nuclear capacity (GWe)
Joonis 1. ELi kogu tuumavõimsus (GWe)
Figure 1 below shows how energy efficiency improvements have reduced EU energy intensity during the past 35 years.
Allpool esitatud joonisel 1 on näidatud, kuidas energiatõhususe paranemine on vähendanud ELi energiakasutust viimase 35 aasta jooksul.
Figure 1 Conceptual diagram for climate change vulnerability and adaptation.
Joonis 1: Mõistete skeem: haavatavus kliimamuutuste suhtes ja kliimamuutustega kohanemine.
Figure 1 gives an overview of the roadmap for 2005-2009, with an indicative division of the reform into three stages: 2005/2006, 2007/2008 and 2009
joonis 1 annab ülevaate 2005.–2009. aasta riigiabireformi kavast, mis on jaotatud kolmeks etapiks (2005–2006, 2007–2008 ja 2009),
Figure 1 presents a factual overview of 'who does what', without any qualitative evaluation.
Joonisel 1 on esitatud faktipõhine ülevaade liikmesriikide meetmetest, andmata kvalitatiivset hinnangut.
Figure 1 presents on overview of the HASS Directive implementation status in the 27 EU Member States.
Joonisel 1 on esitatud ülevaade kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate direktiivi rakendamise seisust ELi 27s liikmesriigis.
Figure 1 provides a snapshot of the very diverse youth unemployment rates in the EU in early 2016 and highlights which Member States have seen the biggest reduction in youth unemployment since 2013.
Joonisel 1 esitatakse ülevaade noorte töötuse väga erinevatest määradest ELis 2016. aasta alguses ja tuuakse välja, millistes liikmesriikides on noorte töötus alates 2013. aastast kõige rohkem vähenenud.
Figure 1 shows a schematic indicative map of the Core Network Corridors as required by Article 44(2) of the TEN-T Regulation.
Joonisel 1 on esitatud üleeuroopalise transpordivõrgu määruse artikli 44 lõike 2 kohane põhivõrgukoridoride skemaatiline näitlik kaart.
Figure 1 shows that considerable progress was made from a low starting point over the Lisbon strategy period.
Joonis 1 näitab, et Lissaboni strateegia perioodil saavutati madalalt baasilt olulisi edusamme.
Figure 1 shows that indeed, the euro area countries with the highest levels of net external liabilities are those, where growth and/or inflation have been very low.
Joonisest 1 nähtub, et kõige suuremate netoväliskohustustega euroala riigid on need, kus majanduskasv ja/või inflatsioon on olnud väga väike.
Figure 1 shows the blue economy's value chains in terms of gross value added and employment.
Joonisel 1 on kujutatud meremajanduse väärtusahelad väljendatuna kogulisandväärtuse ja tööhõive kaudu.
Figure 1 shows the considerable potential for such cross-border savings, even when it is assumed that a 10% saving would be needed to encourage consumers to shop across borders6.
Jooniselt 1 nähtub, et on olemas märkimisväärne potentsiaal säästudeks piiriülestelt ostudelt isegi juhul, kui eeldatakse, et sääst peab olema 10 %, et motiveerida tarbijaid piiriüleseid oste tegema6.
Figure 1 shows the progress made by each Member State towards its own R&D intensity target (grey) and progress that is still to be made (blue), showing that many Member States (and the EU-27 as a whole) still need to make considerable effort to start progressing towards their respective targets.
Joonisel 1 on näidatud iga liikmesriigi edusammud oma teadus- ja arendustegevuse kulude osakaalu eesmärgi saavutamisel (hall) ja edusammud, mis tuleb veel teha (sinine), millest nähtub, et paljud liikmesriigid (ja EL 27 tervikuna) peavad oma eesmärgi saavutamiseks veel märkimisväärseid jõupingutusi tegema.
Figure 1 — Comparison of Options.
Joonis 1 – valikute võrdlus.
Figure 1-1 – Problem Tree
Joonis 1-1 – Probleemi ülesehitus
Figure 1.
Figura 1.
Figure 1.
Joonis 1A
Figure 1.
Joonis 1A.
Figure 1.
Joonis 1B.
Figure 1.
Joonis 1.
Figure 10 - Tertiary education graduates sex and by field of study EU-25 - 2004
Figure 10 - Tertiary education graduates sex and by field of study EU 25- 2004
Figure 10:
Joonis 10:
Figure 10: Developments in the at-risk-of-poverty or social exclusion rates (AROPE), 2008-2012
Joonis 10: Vaesusriski või sotsiaalse tõrjutuse määra muutumine 2008–2012
Figure 10: Evolution of full-time equivalent employment and of production value in waste water management in EU28 from 2003 to 2012
Joonis 10: Täistööaja ekvivalendile vastava tööhõive ning toodangu väärtuse arengusuunad EL 28 reovee käitlemise sektoris aastatel 2003–2012
Figure 10: Net intra-EU mobility rates and flows, 2013
Joonis 10. ELi-sisese liikuvuse netomäär ja -vood, 2013
Figure 11:
Joonis 11:
Figure 11: Development of at-risk-of-poverty or social exclusion rates (AROPE) since 2005 in the EU-28, total, children, working-age population and elderly
Joonis 11: Vaesusriski või sotsiaalse tõrjutuse määra muutumine EL 28s alates 2005. aastast, kokku, lapsed, tööealine elanikkond ja vanemaealised
Figure 12 shows the change between 2010 and 2014 in the tax wedge (single earner, no children) at both 67% and 100% of the average wage.
Joonisel 12 on esitatud maksukiilu muutus 2010–2014 (üks palgasaaja, ilma lasteta) palkade puhul, mis moodustavad 67 % või 100 % keskmisest palgast.
Figure 12:
Joonis 12:
Figure 12: Contributions of components to the growth of gross disposable income of households (GHDI)
Joonis 12: Leibkonna kasutada oleva kogutulu (GDHI) kasvu mõjutavad tegurid
Figure 13:
Joonis 13:
Figure 13: Contributions to growth in real public social expenditure in EU of cash and in-kind benefits (2001 – 2012)
Joonis 13: Riigi tegelike sotsiaalkulutuste kasvu mõjutavad rahalised ja mitterahalised hüvitised ELis (2001–2012)
Figure 14:
Joonis 14:
Figure 14: Changes in social protection expenditure per inhabitant between 2007-2011; by social protection function
Joonis 14: Muutused sotsiaalkaitse kulutustes elaniku kohta ajavahemikus 2007–2011; sotsiaalkaitse funktsiooni kaupa
Figure 15:
Joonis 15:
Figure 15: NEET rate (15-24) and yearly change, as reported in the scoreboard of key employment and social indicators
Joonis 15. NEET-noorte (15–24aastased) osakaal ja selle aastane muutus peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabelis
Figure 15: Unmet need for health-care, poorest income quintile, 2008-2012
Joonis 15: Rahuldamata tervishoiuvajadused, sissetuleku madalaim kvintiil, 2008–2012
Figure 16 Community trademark: Average length of Community trademark infringement cases* (first instance/in days) (source: European Commission with the European Observatory on infringements of intellectual property rights)
Joonis 16. ELi kaubamärk: ELi kaubamärgiga seotud rikkumiste menetlemise keskmine kestus* (esimene aste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus)
Figure 16:
Joonis 16:
Figure 16: Profile of NEETs (15-24 years old), 2015 (%)
Joonis 16. NEET-noorte (15–24aastased) profiil, 2015 (%)
Figure 17: Share of household energy expenditure by income group (2014)
Joonis 17: Kodumajapidamiste energiakulude osa sissetulekurühmade lõikes (2014)
Figure 18:
Joonis 18:
Figure 19 sets out Member States' per capita budget allocation to legal aid.
Joonisel 19 on esitatud liikmesriikide eelarvest õigusabile tehtud eraldised elaniku kohta.
Figure 19:
Joonis 19:
Figure 19:Employment rate of the population aged 20-64 and percentage of part-time workers by gender in 2015
Joonis 19.20–64aastate tööhõive määr ning osalise tööajaga töötajate osakaal sugude lõikes 2015. aastal
Figure 1: Actual and projected emissions for EU-25 and EU-15
Joonis 1: Tegelik ja kavandatud heide EL 25s ja EL 15s
Figure 1: Advanced Therapies: Revenues – Costs.
Joonis 1: Kõrgtehnoloogilised ravimeetodid: tulud – kulud.
Figure 1: Axes for Priority Projects concerning electricity networks.
Joonis 1: Elektrivõrkude esmatähtsate projektide teljed.
Figure 1: Big Data, Open Data, and Personal Data
Joonis 1: suurandmed, avatud andmed ja isikuandmed
Figure 1: Big Data, Open Data, and Personal Data8
Joonis 1: suurandmed, avatud andmed ja isikuandmed8
Figure 1: Category of environmental damage based on 1450 cases9
Joonis 1: Keskkonnakahju kategooriad 1 450 juhtumi põhjal9
Figure 1: Change in mean annual temperature by the end of this century1
Joonis 1: Aasta keskmise temperatuuri muutus käesoleva sajandi lõpuks1.
Figure 1: Change in permanent jobs by age groups
Finantspinged on süvenenud.
Figure 1: CHP part, non-CHP part and heat-only boilers within a plant
Joonis 1: Jaama CHP-osa, mitte-CHP-osa ja ainult soojusenergiat tootvad katlad
Figure 1: Compliance results at EU-28, EU-15 and EU-13 level regarding Articles 3 (collection), 4 (secondary treatment) and 5 (more stringent treatment).
Joonis 1: Vastavuse tulemused EL 28s, EL 15s ja EL 13s seoses artiklitega 3 (kogumissüsteemid), 4 (bioloogiline puhastus) ja 5 (põhjalikum puhastus).
Figure 1: Creativity Indicators by type of region
Tabel nr 1: Loomisvõime näitajad piirkonnaliikide kaupa
Figure 1: Developed Countries Emissions
Joonis 1: Arenenud riikide heitkogused
Figure 1: Development of unemployment rates between 2004 and 2013 in the EU-28 (annual data), total, youth, older workers, low-skilled and women
Joonis 1: Töötuse dünaamika EL 28s ajavahemikus 2004–2013 (aastaandmed) (kokku, noored, vanemaealised, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja naised)
Figure 1: eSafety Forum updated eCall Deployment Plan
Joonis 1: E-ohutuse foorumi ajakohastatud automaatse hädaabikõne süsteemi rakenduskava
Figure 1: Evolution of euro-denominated guaranteed bonds in the total amount of euro-denominated banks’ funding (Oct. 2008–Dec. 2009)
Joonis 1: Eurodes vääringustatud tagatud võlakirjade mahu muutumine võrreldes eurodes vääringustatud pankade rahastamise kogumahuga (2008.
Figure 1: Examples of vehicles covered by the current Framework Directive 2002/24/EC
Joonis 1: Näiteid praeguse raamdirektiiviga 2002/24/EÜ hõlmatud sõidukitest
Figure 1: External indebtedness and nominal growth
Joonis 1: Välisvõlg ja nominaalkasv
Figure 1: Historical and projected future profile of supply and demand up to 2028 with back-loading
Joonis 1: varasem ja prognoositud pakkumine ja nõudlus aastani 2028 LHÜde müügi edasilükkamise korral
Figure 1: Index of level of regulation in Member States
Joonis 1: Liikmesriikide reguleerituse indeks
Figure 1: INSPIRE implementation roadmap7 – major milestones
Joonis 1. INSPIRE rakendamise tegevuskava7 – peamised vahe-eesmärgid
Figure 1: Key Policy Interactions and progress on MDGs
Joonis 1: Peamiste poliitikavaldkondade vastastikune mõju ja aastatuhande arengueesmärkide täitmise käik
Figure 1: Leading risk factors for ill health in the European Region
Joonis 1: Terviseprobleeme põhjustavad peamised riskitegurid Euroopas.
Figure 1: Member State greenhouse gas emission limits in 2020 under the ESD
Joonis 1: Liikmesriikide kasvuhoonegaaside heite piirnormid aastal 2020 jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse alusel
Figure 1: perinatal mortality rates per 1 000 total births (2011 or most recent data)
Joonis 1: perinataalne suremus 1 000 sünni kohta (2011 või kõige hilisemad andmed)
Figure 1: Prioritization scheme for GNSS segments
Joonis 1: GNSSi segmentide prioritiseerimine
Figure 1: Project overview – Modules and calendar
Joonis 1: Projekti ülevaade – moodulid ja ajakava
Figure 1: R&D versus commercialisation phase
Joonis 1: Uurimis- ja arendustegevus ning turustamisfaas
Figure 1: Rail share in freight transport (EU-27, 1995-2007)
Joonis 1: raudtee osatähtsus kaubaveos (EL 27, 1995–2007)
Figure 1: Sales of PPP active substances (in tonnes) in EU-15
Joonis 1: Taimekaitsevahendites kasutatavate toimeainete müük (tonnides) EL 15 riikides
Figure 1: Schematic indicative map of the Core Network Corridors as required by Article 44(2) of the TEN-T Regulation
Joonis 1: üleeuroopalise transpordivõrgu määruse artikli 44 lõike 2 kohane põhivõrgukoridoride skemaatiline näitlik kaart
Figure 1: Structurally adjusted R&D spending
Joonis 1: Struktuuril põhinevad teadus- ja arendustegevuse kulud
Figure 1: The contribution of renewable energy (electricity, transport and heat) 1990 -2004 (Mtoe)
Joonis 1: Taastuvenergia osa (elekter, transport ja küte) 1990‑2004 (miljonit tonni naftaekvivalenti)
Figure 1: The EU's coastal regions bordering the Mediterranean and the Black Sea, main ports by gross weight of goods handled and EU catches of fishery product, 2008.
Joonis 1: ELi Vahemere ja Musta merega piirnevad rannikupiirkonnad, olulisemad sadamad käideldud kaupade brutokaalu järgi ja kalandustoodete püügi järgi ELis, 2008.
Figure 1: Transport demand versus growth of GDP from 1995 to 2006 in the EU 254.
Joonis 1: Transpordi nõudlus võrreldes SKP kasvuga EL 25 riikides ajavahemikus 1995–20064.
Figure 1a: At-risk-of-poverty rate, total, by age and by employment status; 2005-08
Joonis 1a: vaesusriski määr ja kogurisk vanuse ja tööhõiveseisundi lõikes; 2005–2008
Figure 1b: At-risk of poverty rate10 by country; 2008
Joonis 1b: Vaesusriski määr10 liikmesriigiti 2008
Figure 1c
Joonis 1c
FIGURE 2
JOONIS 2
Figure 2 (Source: BEREC)
Joonis 2 (allikas: BEREC)
Figure 2 - Differences in student performance in mathematics, by immigrant status and country
Joonis 2 – erinevused õpilaste matemaatikaoskustes – sisserändajatest õpilased võrrelduna kohalikku päritolu õpilastega
Figure 2 :
Joonis 2.
Figure 2 below shows that while expenditure on each of these aspects has varied, overall spending has gone up consistently in the years since the programme’s inception.
Jooniselt 2 on näha, et kuigi kõigi nende valdkondade kulutused on olnud erinevad, on alates programmi vastuvõtmisest üldkulu aasta-aastalt järjekindlalt suurenenud.
Figure 2 gives an overview of the expected major changes to the architecture of state aid rules.
joonis 2 annab ülevaate eeldatavatest suurematest muudatustest riigiabi eeskirjade ülesehituses.
Figure 2 gives an overview of the expected major changes to the architecture of State aid rules.
Joonisel 2 on ülevaade eeldatavatest suurematest muudatustest riigiabi eeskirjade ülesehituses.
Figure 2 presents the correlation between the reduction of income inequality and social expenditure.
Joonisel 2 esitatakse sissetulekute ebavõrdsuse vähendamise ja sotsiaalkulutuste vaheline korrelatsioon.
Figure 2 presents the expected fleet average CO2 emissions for different levels of the premium.
Joonisel 2 on näidatud eeldatav keskmine süsinikdioksiidiheite kogus autopargi kohta erinevate võimalike maksumäärade puhul.
Figure 2 shows that in some markets consumers have a low tendency to complain even though they experience problems, for example, in bus and rail and some food markets such as fruit and vegetables.
Joonisel 2 on näidatud, et mõnede turgude puhul kaebavad tarbijad harva, kuigi neil on probleeme, näiteks bussi- ja raudteetranspordi puhul ning mõnede toiduainete, näiteks puu- ja köögiviljade puhul.
Figure 2 shows the geographic coverage for this period.
Joonisel 2 on kujutatud kõnealuse perioodi meetmete geograafiline ulatus.
Figure 2 – CO2 fleet average for different levels of premium
Joonis 2: Keskmine süsinikdioksiidiheite kogus autopargi kohta erinevate võimalike maksumäärade puhul
Figure 2 – Comparative projections between fishing mortality, spawning stock biomass (SSB), yield in value and operational profits.
Joonis 2 – kalastussuremuse, kudekarja massi (SSB), kasumina väljendatud toodangu ja tegevuskasumi võrdlev prognoos.
Figure 2 — Comparison of Options.
Joonis 2 – valikute võrdlus.
Figure 2.
Joonis 2.
Figure 2.1.
Joonis 2.1.
Figure 20: Social expenditure components in 2013, EU-28, as % of total social protection expenditure
Joonis 20. EL 28 sotsiaalkulutused 2013. aastal, protsendina sotsiaalkaitse kogukulutustest
Figure 20: Surveys conducted among court users or legal professionals in 2013* (source: CEPEJ Study)
Joonis 1: Kohtureformid ELis 2014. aastal (allikas: Euroopa Komisjon3)
Figure 22.
Joonis 22.