natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cohesion Policy has also been helping to create the necessary stable, participatory, transparent and accountable institutions in the management of public funds, thereby improving acceptance by the civil society and increasing the efficiency of public spending in general.
Ühtekuuluvuspoliitika on ka aidanud luua riigi rahanduse haldamiseks vajalikke stabiilseid, osalevaid, läbipaistvaid ja vastutustundlikke institutsioone ja seega soodustanud kodanikuühiskonna heakskiitu ning tõhustanud üldiselt avaliku sektori kulutusi.
cohesion policy has become a key instrument at Community level to deliver the renewed Lisbon strategy for growth and jobs as defined by the integrated guidelines for growth and jobs;
ühtekuuluvuspoliitikast on ühenduse tasandil saanud peamine vahend majanduskasvu ja tööhõive ühtsetes suunistes määratletud majanduskasvu ja tööhõive edendamise Lissaboni strateegia elluviimisel;
Cohesion policy has been rethought in order to achieve more efficient implementation and better alignment with the goals of the Europe 2020 Strategy.
Ühtekuuluvuspoliitika on läbi vaadatud, et seda tõhusamini rakendada ja viia see rohkem kooskõlla strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega.
Cohesion Policy has been supporting the mobilisation of local growth potential, by focusing intervention on priority areas such as research and innovation, ICT, transport infrastructure, the business environment and human capital.
Ühtekuuluvuspoliitika on aidanud soodustada kohalikku kasvupotentsiaali, kuna sekkutud on prioriteetsetesse valdkondadesse, nt teadustegevus ja innovatsioon, info- ja sidetehnoloogia, transpordiinfrastruktuur, ettevõtluskeskkond ja inimkapital.
Cohesion policy has confirmed its role as the principal financial European instrument to deliver the Growth and Jobs Agenda on the ground.
Ühtekuuluvuspoliitika on juba tõestanud oma rolli Euroopa tasandi peamise rahalise vahendina majanduskasvu ja töökohti käsitleva kava täideviimisel sihtkohtades.
Cohesion policy has developed a unique system of multi-level governance involving both 'vertical' partners (Community, national, regional and local authorities) and 'horizontal stakeholders (business representatives, trade unions, NGOs, etc).
Ühtekuuluvuspoliitika raames on loodud ainulaadne mitmetasandiline juhtimissüsteem, mis hõlmab nii „vertikaalseid” partnereid (ühendus, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused) kui ka „horisontaalseid” huvirühmi (ettevõtluse esindajad, ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne).
Cohesion policy has enabled the EU agenda to become more visible and comprehensible to its citizens.
Tänu ühtekuuluvuspoliitikale on ELi eesmärgid saanud selle kodanikele nähtavamaks ja mõistetavamaks.
Cohesion policy has fostered integrated approaches to development
Ühtekuuluvuspoliitika on soodustanud integreeritud lähenemisviisi arengule
Cohesion policy has made a significant contribution to spreading growth and prosperity across the Union, while reducing economic, social and territorial disparities.
Ühtekuuluvuspoliitika on andnud märkimisväärse panuse majanduskasvu ja heaolu levikusse kõikjal ELis ning vähendanud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust.
Cohesion policy has played a key role in contributing to reduce regional inequalities across the EU.
Ühtekuuluvuspoliitikal on olnud võtmeroll ELi piirkondade ebavõrdsuste vähendamisele kaasaaitamisel.
Cohesion policy has played a key role in the convergence of the ORs with the rest of the EU and despite the significant progress they have made thanks to this policy, they still have some way to go.
Ühtekuuluvuspoliitika on olnud määrava tähtsusega äärepoolseimate piirkondade ülejäänud ELile lähenemise protsessis ning kuigi äärepoolseimates piirkondades tänu ühtekuuluvuspoliitikale tehtud edusammud on olulised, tuleb astuda veel täiendavaid samme.
Cohesion policy has promoted partnership as a key element of good governance
Ühtekuuluvuspoliitikaga on edendatud partnerlust kui hea valitsemistava peamist tegurit
Cohesion Policy has set out stable conditions for continued funding of R&D and Innovation strategies.
Ühtekuuluvuspoliitikaga on kehtestatud püsivad tingimused teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegiate jätkuvaks rahastamiseks.
Cohesion policy has, on the other hand, experienced an opposite trend: whereas in 1965 expenditure on this policy amounted to only 6%, it rose to 10.8% in 1985, 17.2% in 1988, and will amount to 35.7% of the EU budget in 2013.
Ühtekuuluvuspoliitika puhul on aga suundumus vastupidine: kui 1965.aastal eraldati ühtekuuluvuspoliitikale vaid 6 %, siis 1985. aastal juba 10,8 %, 1988. aastal 17,2 % ning 2013. aastal on need kulutused 35,7 % ELi eelarvest.
Cohesion policy helps to foster development, including the impact of complex problems such as challenges posed by globalisation, climate change, demographic trends, in an integrated manner which gives coherence to different sectoral policies.
Ühtekuuluvuspoliitika aitab edendada arengut, sealhulgas käsitleb globaliseerumise, kliimamuutuse ja demograafiliste arengusuundadega seotud keeruliste probleemide mõju terviklikult, muutes eri valdkondade poliitika järjepidevamaks.
Cohesion policy helps to improve the quality of public investment
Ühtekuuluvuspoliitika aitab parandada avaliku sektori investeeringute kvaliteeti
Cohesion policy helps to spread the benefits.
Ühtekuuluvuspoliitika aitab kasusaajate hulka laiendada.
Cohesion policy in future can continue to make a significant contribution to the Lisbon priorities by placing greater emphasis on:
Tulevane ühtekuuluvuspoliitika saab ka edaspidi anda olulise panuse Lissaboni prioriteetide elluviimisse, pannes suuremat rõhku järgmisele.
Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs:
Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele:
Cohesion policy in the new Member States: off to a good start
Ühtekuuluvuspoliitika uutes liikmesriikides: õnnestunud algus
Cohesion Policy instruments
Ühtekuuluvuspoliitika vahendid
Cohesion policy instruments should be aligned with the Europe 2020 strategy in such a way as not to undermine European cohesion policy.
Ühtekuuluvuspoliitika vahendid tuleb Euroopa 2020. aasta strateegiaga kooskõlastada Euroopa ühtekuuluvuspoliitikat kahjustamata.
Cohesion policy interventions will be enhanced as the most important instrument to tackle research and innovation capacity building at regional level, including the development of research infrastructures, through funding allocations based on pre-defined envelopes for eligible regions.
Laiendatakse sekkumisi ühtekuuluvuspoliitika raames kui kõige olulisemat vahendit teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse tõstmiseks, sealhulgas teaduse infrastruktuuride arendamiseks piirkondlikul tasandil, rahastades assigneeringuid abikõlblike piirkondade eelnevalt kindlaks määratud rahastamispakettide alusel.
Cohesion policy investment in people has high returns
Ühtekuuluvuspoliitika raames inimkapitali tehtud investeeringutel on suur kasutegur
Cohesion policy is a fundamental policy of the EU and has as its main objective the achievement of economic, social and territorial integration convergence across the whole of the EU and all its Member States.
Ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa Liidu üks põhipoliitika, mille peamine eesmärk on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse integratsioonilähenemise saavutamine kogu Euroopa Liidus ja kõigis selle liikmesriikides.
Cohesion policy is a key Community policy advancing the growth and jobs agenda across all the Union’s territories.
Ühtekuuluvuspoliitika on olulise tähtsusega ühenduse poliitika, mis edendab majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava kõikidel Euroopa Liidu aladel.
Cohesion Policy is a key delivery mechanism for Europe 20205, with a long tradition of designing and implementing integrated regional and urban programmes in partnership with regional and local authorities, economic actors, social partners and civil society.
Sellel on pikaajaline kogemus sidusate piirkondlike ja linnaprogrammide kavandamisel ja rakendamisel koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, majandustegevuses osalejate, tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga.
Cohesion Policy is already targeted to support the Member States and regions with the greatest need in order to reduce disparities, promote growth and strengthen EU economic and social cohesion.
Ühtekuuluvuspoliitika on juba praegu suunatud suuremat abi vajavate liikmesriikide ja piirkondade toetamisele, et vähendada erinevusi, stimuleerida majanduskasvu ja tugevdada ELi majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
Cohesion policy is also necessary in a situation where other Community policies have important benefits combined with limited but localised costs.
Ühtekuuluvuspoliitika on samuti vajalik olukorras, kus muudest ühenduse tegevustest, mille kulud on piiratud ja kohalikud, on märkimisväärselt kasu.
Cohesion policy is an important expression of solidarity with the poorer and weakest regions of the EU – but it is more than that.
Ühtekuuluvuspoliitika abil saab väljendada solidaarsust ELi vaeseimate ja nõrgimate piirkondadega, kuid mitte ainult.
Cohesion policy is anchored in Article 158 of the EC Treaty, which states that the Community aims to promote harmonious development and that with this purpose it shall develop and pursue its actions leading to the strengthening of economic and social cohesion.
Ühtekuuluvuspoliitika põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 158, milles on märgitud, et ühenduse eesmärk on edendada harmoonilist arengut ning sel eesmärgil arendab ja järgib ühendus oma meetmeid, mille tulemusel tugevneb majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus.
Cohesion policy is crucial to the harmonious development of the various territories of the EU, especially in the case of the ORs, where the territorial dimension takes on its full significance.
Ühtekuuluvuspoliitika on oluline poliitikavaldkond ELi eri piirkondade ühtlase arengu seisukohast ja seda eriti äärepoolseimate piirkondade puhul, kus territoriaalne aspekt omandab eriti olulise tähenduse.
Cohesion Policy is designed to deliver smart investments.
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on teha arukaid investeeringuid.
Cohesion policy is focused on investments in human and physical capital that are critical to growth and employment potential, including physical and ICT infrastructure, research capacity and innovation, education and training and adaptability of workers.
Ühtekuuluvuspoliitika keskendub investeerimisele inim- ja füüsilisse kapitali, mis on majanduskasvu ja tööhõive potentsiaali seisukohast kriitilise tähtsusega, kaasa arvatud füüsiline ning side- ja infotehnoloogia infrastruktuur, teadussuutlikkus ja innovatsioon, haridus ja väljaõpe ning töötajate kohanemisvõime.
Cohesion Policy is providing a stable and strategically targeted source of innovation financing, which has increased strongly to 25% of the overall budget in the period 2007-2013, compared to 11% in the period 2000-2006.
Need rahastamisvahendid on suurenenud, moodustades 25 % kogu eelarvest aastatel 2007–2013 (võrreldes aastatega 2000–2006, mil need moodustasid vaid 11 % kogu eelarvest).
Cohesion Policy is providing an important input to the real economy through delivery of the EU’s growth and jobs and sustainable development agendas.
Ühtekuuluvuspoliitika annab reaalmajandusse olulise panuse ELi majanduskasvu ja tööhõive ning säästva arengu tegevuskavade elluviimise kaudu.
Cohesion policy is run by shared management.
Ühtekuuluvuspoliitikat juhitakse ühiselt.
Cohesion policy is the main investment instrument for supporting the main priorities of the Union as enshrined in the Europe 2020 strategy.
Ühtekuuluvuspoliitika on peamine investeerimisvahend, millega toetatakse Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud liidu peamisi prioriteete.
Cohesion policy is the only policy to provide a stable seven-year framework of investment.
Ühtekuuluvuspoliitika on ainus poliitika, mis näeb ette stabiilse seitsmeaastase investeerimisraamistiku.
Cohesion policy leverages public and private capital in support of productive investment
Ühtekuuluvuspoliitika tasakaalustab tootlike investeeringute toetamisel avaliku sektori ja erakapitali
Cohesion policy made an important contribution to R&D efforts in the 2000-2006 period, and strengthened innovative capacity notably in Objective 1 regions.
Ajavahemikul 2000–2006 aitas ühtekuuluvuspoliitika oluliselt kaasa teadus- ja arendustegevuse valdkonna jõupingutustele ning tugevdas märkimisväärselt uuendussuutlikkust eesmärgi 1 sihtpiirkondades.
Cohesion Policy makes a significant contribution to spreading growth and prosperity across the Union delivering European policy objectives, while reducing economic, social and territorial disparities.
Ühtekuuluvuspoliitika soodustab oluliselt majanduskasvu ja jõukust levitamist kogu ELis, täites Euroopa poliitikaeesmärke, vähendades samas majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi.
Cohesion policy makes an important contribution to realising these aims.
Ühtekuuluvuspoliitikal on kõnealuste eesmärkide saavutamisel oluline koht.
Cohesion policy must become the tool for a broader plan to encourage the all-round development of the regions and territories and to activate a range of sector-based measures and financing, not least from the private sector, tailored to regions' specific needs.
Ühtekuuluvuspoliitikast peab saama üldisem vahend, millega soodustatakse piirkondade arengut laiemalt ja kasutatakse mitmesuguseid sektoripõhiseid meetmeid ja (ka erasektori pakutavat) rahastamist ning mis on kujundatud piirkonna konkreetsete vajaduste järgi.
Cohesion policy must continue to strive to promote economic growth and competitiveness, while not forgetting social objectives in support of smart and inclusive growth.
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk peab jätkuvalt olema majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamine, unustamata seejuures sotsiaalseid eesmärke, mis toetavad arukat ja kaasavat majanduskasvu.
Cohesion policy must not remain purely focused on boosting the economy and competitiveness.
Siiski ei tohi ühtekuuluvuspoliitikas jätkata ühekülgset keskendumist majanduse edendamisele ja konkurentsivõimele.
Cohesion policy must not simply reduce the disparities between regions; it should also contribute to reducing the social inequalities affecting certain population groups, by promoting a society of full employment, equal opportunities, social integration and social cohesion.
Ühtekuuluvuspoliitika ei pea ainult vähendama piirkondadevahelisi erinevusi, vaid peab kaasa aitama ka teatud elanikkonnarühmade hulgas esineva sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamisele, ergutades täielikku tööhõivet, võrdseid võimalusi, sotsiaalset integratsiooni ja ühtekuuluvust pakkuvat ühiskonda.
Cohesion Policy nurtures coherent development strategies and contributes to economic growth and social development over the medium term.
Ühtekuuluvuspoliitikaga soodustatakse sidusaid arengustrateegiaid ning toetatakse majanduskasvu ja sotsiaalset arengut keskpikal perioodil.
Cohesion Policy objectives have been brought into line with the Europe 2020 strategy, and relevant CSRs are systematically being taken into account when planning investments.
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on viidud vastavusse strateegiaga „Euroopa 2020” ja investeeringute kavandamisel võetakse süstemaatiliselt arvesse asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi.
Cohesion policy offers opportunities to invest in health infrastructure – including telemedicine and in the training of health professionals in their OR.
Ühtekuuluvuspoliitika pakub võimalusi investeerida tervise infrastruktuuri, sealhulgas telemeditsiini ja tervishoiutöötajate koolitusse äärepoolseimates piirkondades.
Cohesion policy plays an important role in preparing candidate countries for EU membership by building capacities and methods for effective policy planning and delivery as well as through investment.
Ühtekuuluvuspoliitikal on oluline roll kandidaatriikide ettevalmistamisel ELi liikmeks saamiseks nii poliitika tõhusa kavandamise ja rakendamise suutlikkuse ja meetodite arendamise kaudu kui ka investeeringute kaudu.
Cohesion Policy plays an important role in supporting the employment and social inclusion of disabled persons, as well as accessibility, through the operational programmes prepared and implemented by Member States, regions and the wider partnership in cooperation with the Commission, and funded by the European Regional Development Fund (ERDF) and European Social Fund (ESF).
Ühtekuuluvuspoliitikal on puuetega inimeste tööhõivealase ja sotsiaalse kaasamise ning ka juurdepääsetavuse toetamisel tähtis osa, seda liikmesriikides, regioonides ja koostöös komisjoniga laiemas partnerluses koostatud ja ellu viidud rakenduskavade kaudu, mida rahastavad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF).
Cohesion policy priorities
Ühtekuuluvuspoliitika prioriteedid
Cohesion Policy programmes also plan to invest in environmentally sustainable transport systems, including clean urban transport.
Ühtekuuluvuspoliitika programmide alusel kavandatakse investeerida ka keskkonda säästvatesse transpordisüsteemidesse, sealhulgas keskkonnasäästlikku linnatransporti.
Cohesion policy programmes are implemented on the basis of shared management between the EU and the Member States in a system of multi-level governance.
Ühtekuuluvuspoliitika programme rakendatakse ELi ja liikmesriikide vahelise koostööna toimuva haldamise alusel mitmetasandilise haldussüsteemi raames.
Cohesion Policy programmes have allocated over EUR 4.2bn to the promotion of energy efficiency in the period 2007-13.
Ühtekuuluvusprogrammide raames on eraldatud üle 4,2 miljardi euro energiatõhususe edendamiseks ajavahemikul 2007–2013.
Cohesion Policy programmes have allocated over EUR 9bn to the promotion of energy efficiency and renewable energies in the period 2007-13.
Ühtekuuluvuspoliitika programmide kaudu on jagatud üle üheksa miljardi euro energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate edendamiseks aastatel 2007–2013.
Cohesion Policy programmes have the potential and the necessary flexibility to ensure that targeted assistance can be delivered now to address priority needs and to accelerate spending in the areas with most growth potential.
Ühtekuuluvuspoliitika programmidel on potentsiaali ja vajalikku paindlikkust, et tagada praegu sihtotstarbelise abi andmine esmatähtsate vajaduste täitmiseks ning kulutuste suurendamiseks suurima kasvupotentsiaaliga valdkondades.
Cohesion Policy programmes need to better include partners at all levels
Ühtekuuluvusprogrammidega tuleb kaasata paremini kõikide tasandite partnereid
Cohesion Policy programmes need to concentrate resources on a small number of priorities and maximise their added value
Ühtekuuluvuspoliitika programmides tuleb keskendada vahendid väikesele arvule prioriteetidele ning maksimeerida nende vahendite lisaväärtust
Cohesion Policy programmes need to define clear objectives and results
Ühtekuuluvusprogrammide eesmärgid ja tulemused peavad olema selgelt kindlaks määratud
Cohesion Policy programmes need to give a stronger voice to cities
Ühtekuuluvusprogrammides tuleb anda laiem kõlapind linnadele
Cohesion Policy programmes need to operate in a favourable environment
Ühtekuuluvuspoliitika programmide elluviimiseks on vaja soodsat keskkonda
Cohesion policy programmes provide an opportunity to design strategies in an integrated way — focused on the specific needs of each territory — and reflecting the trade-offs and synergies between different types of investments.
Ühtekuuluvuspoliitika programmid annavad võimaluse koostada sidusaid strateegiaid, mis on keskendatud iga territooriumi konkreetsetele vajadustele ning mis kajastavad eri liiki investeeringute vahelisi kompromisse ja sünergiaid.
Cohesion Policy programmes13 and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)14 are both key means of turning the priorities of the SBA into practical action on the ground while ensuring complementarity between EU, national and regional support.
Ühtekuuluvuspoliitika programmid13 ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD)14 on mõlemad keskse tähtsusega vahendid, mille abil SBA prioriteedid viiakse ellu praktiliste meetmetena kohapeal, tagades samas ELi, riikliku ja piirkondliku toetuse vastastikuse täiendavuse.
Cohesion Policy provides significant investment to strengthen and further develop the EU's research capacity, to promote the emergence of new centres of excellence and to reinforce human capital potential.
Ühtekuuluvuspoliitika alusel tehakse suuri investeeringuid, et tugevdada ja arendada ELi suutlikkust teadustöö vallas, aidata kaasa uute tippkeskuste tekkimisele ja inimkapitali suurendamisele.
Cohesion policy reinforces good governance, ownership and institutional capacities
Ühtekuuluvuspoliitika tugevdab head valitsemistava, vastutust ja institutsioonilist suutlikkust
Cohesion policy resources are manifestly insufficient to solve the real problems.
Ühtekuuluvuspoliitika vahendid on ilmselgelt ebapiisavad tegelike probleemide lahendamiseks.
Cohesion policy resources should be more fully exploited as a large number of the priority projects are located in territories which will receive low levels of funding under this policy.
Ühtekuuluvuspoliitika vahendid tuleb täielikult ära kasutada, sest suur hulk prioriteetseid projekte teostatakse piirkondades, mis saavad ühtekuuluvuspoliitikast vähe kasu.
Cohesion policy should also be used to develop skills needed in the knowledge economy and to develop content through the delivery of applications and services (such as e-government, e-business, e-learning, e-health), which provide interesting alternatives to other, often more costly, service delivery models.
Ühtekuuluvuspoliitikat tuleks samuti kasutada teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste arendamiseks ning infosisu arendamiseks rakenduste ja teenuste osutamise teel (nagu näiteks e-valitsus, e-äri, e-kool, e-tervishoid), mis pakuvad huvitavat alternatiivi muudele, sageli kulukamatele teenuse osutamise mudelitele.
Cohesion policy should continue to play a critical role in these difficult times, in order to deliver smart, sustainable and inclusive growth, while promoting harmonious development of the Union and its regions by reducing regional disparities.
Ühtekuuluvuspoliitika on praegusel keerulisel ajal jätkuvalt oluline: see aitab luua arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning toetab samas piirkondadevahelisi erinevusi vähendades liidu ja selle piirkondade harmoonilist arengut.
Cohesion policy should continue to pursue its original objective, enshrined in the Treaty on the Functioning of the European Union, of promoting social, economic and territorial cohesion, placing cooperation and solidarity at the service of harmonious development and creating prosperous communities.
Ühtekuuluvuspoliitika peab jätkama pürgimist oma algeesmärgi suunas, mis on samuti kirjas Euroopa Liidu toimimise lepingus, st edendada sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, seades koostöö ja solidaarsuse harmoonilise arengu teenistusse, ning luua jõukaid kogukondi.
Cohesion policy should contribute to increasing growth, competitiveness and employment by incorporating the Community’s priorities for sustainable development as defined at the European Councils in Lisbon and Göteborg.
Euroopa Ülemkogu Lissaboni ja Göteborgi istungjärkudel määratletud ühenduse säästva arengu prioriteetide kaasamise teel peaks ühtekuuluvuspoliitika aitama kaasa majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisele.
Cohesion policy should focus on addressing the specific challenges of the European Employment Strategy in each Member State, by supporting actions under the convergence and the regional competitiveness and employment objectives.
Ühtekuuluvuspoliitika peab keskenduma Euroopa tööhõivestrateegiaga seotud väljakutsetele igas liikmesriigis eraldi, toetades lähenemise ja piirkondliku konkurentsivõime ning tööhõive eesmärkide raames võetavaid meetmeid.
Cohesion policy should have a clearer role to play in supporting Member States actions to address structural weaknesses and competitiveness challenges.
Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidel peaks olema selgem roll liikmesriikide tegevuse toetamisel, et lahendada struktuurse tasakaalustamatuse ning konkurentsivõimega seotud probleeme.