natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3.3.1 For 2014-2020, the Facility will continue with its aim of facilitating access to micro-finance and social entrepreneurship by guaranteeing loans of up to EUR 25 000, with a budget of EUR 191.6 million for seven years (EUR 27 million per year).
2.3.3.1 Programmi eesmärk aastatel 2014–2020 on endiselt juurdepääsu lihtsustamine mikrorahastamisele ja sotsiaalsele ettevõtlusele, tagades 25 000 euro ulatuses laene 191,6 miljoni suurusest eelarvest seitsmeks aastaks (27 miljonit eurot aastas).
2.3.3.1 Members of France's National Assembly have identified more than 500 reasons used by central purchasing departments to extract such additional benefits from their suppliers8.
2.3.3.1 Prantsuse Rahvusassamblee liikmed on tuvastanud rohkem kui 500 põhjendust, mille on esitanud suured ostukeskused eesmärgiga saada sedasi oma tarnijatelt täiendavat kasu8.
2.3.3.1 Reaching the Lisbon employment targets
2.3.3.1 Lissaboni tööhõivealaste eesmärkide saavutamine
2.3.3.1 The 2009 decision assigned funding to the PIOB that amounted in 2011 to 22% of its eligible expenses; the Commission works in close contact with this body and has even helped train its staff on EU budgetary matters.
2.3.3.1 2009. aasta otsusega eraldati PIOBile vahendeid ulatuses, mis 2011. aastal moodustas 22 % tema toetuskõlblikest kuludest; komisjon teeb kõnealuse organiga tihedat koostööd ning on ühtlasi kaasa aidanud koolitada selle organi personali ELi eelarve valdkonnas.
2.3.3.1 The communication draws attention to the effectiveness of the social dialogue on CSR and the constructive role of the European Works Councils in the definition of best practice.
2.3.3.1 Teatises tuuakse välja sotsiaaldialoogi mõju ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevates küsimustes ja Euroopa töönõukogude konstruktiivne roll heade tavade määratlemisel.
2.3.3.1 The Lisbon strategy was relaunched at the March 2005 European Council, and the governments and economic and social partners were urged to act in three priority areas:
2.3.3.1 Lissaboni strateegia taaskäivitati märtsis 2005 toimunud Euroopa Ülemkogul ning riikide valitsusi ja majandus- ja sotsiaalpartnereid innustati tegutsema kolmes prioriteetses valdkonnas:
2.3.3.1 The two main drivers of profitability, and not only for financial companies, are:
2.3.3.1 Tulususe kaks peamist stiimulit on (ja mitte ainult finantsettevõtete jaoks):
2.3.3.1.1 The Lisbon employment targets call for a 60% employment rate for women by 2010.
2.3.3.1.1 Üks Lissaboni tööhõivealane eesmärk on saavutada 2010. aastaks naiste 60%-ne tööhõive.
2.3.3.1.2 The Commission focuses on compliance with equal treatment legislation, effective use of the new Structural Funds and making work pay in particular through the individualisation of rights linked to tax and benefit systems.
2.3.3.1.2 Komisjon keskendub soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide täitmisele, uute struktuurifondide tulemuslikule kasutamisele ja töötamise tasuvaks muutmisele eriti maksu- ja toetussüsteemiga seotud õiguste määratlemise kaudu.
2.3.3.1.2 The Commission focuses on compliance with equal treatment legislation, effective use of the new Structural Funds and making work pay in particular through the individualisation of rights linked to tax and benefit systems.
2.3.3.1.2 Komisjon keskendub soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide täitmisele, uute struktuurifondide tõhusale kasutamisele ja töötamise tasuvaks muutmisele, eelkõige maksu- ja toetussüsteemiga seotud õiguste individualiseerimise kaudu.
2.3.3.1.3 The Committee acknowledges that common priorities in the co-ordination of employment policies are necessary to increase the female participation rate.
2.3.3.1.3 Komitee tunnistab, et naiste osalusmäära suurendamiseks on vajalikud ühised prioriteedid tööhõivepoliitika kooskõlastamisel.
2.3.3.1.4 The EESC believes that national governments, national equality bodies and the social partners of all Member States have a clear obligation to ensure that the pay systems they put in place do not lead to pay discrimination between women and men.
2.3.3.1.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvab, et kõikide liikmesriikide valitsustel, riiklikel võrdõiguslikkuse organitel ja sotsiaalpartneritel on selge kohustus tagada, et nende sätestatud palgasüsteemid ei põhjustaks naiste ja meeste vahelist diskrimineerimist;
2.3.3.1.5 The Committee is concerned that certain new form of work organisation can result in exploitation of workers and in precarious jobs often carried out by women, and firmly believes that a balance should be struck between flexibility and security.
2.3.3.1.5 Komitee on mures, et teatud uut tüüpi töökorralduse tulemus võib olla töötajate ärakasutamine ja ebakindlad tööd, mida teostavad tihti naised; usub kindlalt, et paindlikkuse ja turvalisuse vahel peab valitsema tasakaal.
2.3.3.1.5 The Committee is concerned that certain new form of work organisation can result in exploitation of workers and in precarious jobs often carried out by women, and firmly believes that flexibility should be balanced with job stability and security.
2.3.3.1.5 Komitee on mures, et teatud uut tüüpi töökorralduse tulemus võib olla töötajate ärakasutamine ja ebakindlad tööd, mida teostavad tihti naised; usub kindlalt, et paindlikkus peab olema tasakaalus töö stabiilsuse ja turvalisusega.
2.3.3.2 According to the Confederation of the Food and Drink Industries of the EU (FoodDrinkEurope) and the European Brands Association (AIM), 84% of European suppliers to the large retail sector were victims of breach of contract in 2009; 77% were threatened with product delisting unless they gave the supermarkets unjustified benefits; 63% saw a reduction in their invoice price for no valid commercial reason; 60% were forced to make payments for which there was nothing in return.
2.3.3.2 Euroopa Liidu toiduaine- ja joogitööstuste konföderatsiooni (FoodDrinkEurope) ja Euroopa kaubamärgiomanike assotsiatsiooni (AIM) andmetel kannatas 2009. aastal lepingutingimuste rikkumise all 84 % suurte jaemüügikettide Euroopa tarnijatest; 77 % tarnijate tooted ähvardati müügivalikust välja jätta, kui nad ei paku jaemüüjatele põhjendamatuid eeliseid; 63 % tarnijatest oli sunnitud leppima arvel esitatud hinna alandamisega ilma veenva kaubandusliku põhjuseta; 60 % tarnijatest oli sunnitud tegema makseid, millel polnud tegelikult mingit alust.
2.3.3.2 Eliminating the gender pay gap
2.3.3.2 Sugudevaheliste palgaerinevuste kaotamine
2.3.3.2 For these reasons, "big is beautiful" and "financial innovation is good" were the long-standing mottoes of many actors on the financial markets.
2.3.3.2 Nendel põhjustel olid pikka aega paljude finantsturu osaliste motod „suur on ilus” ja „finantsinnovatsioon on hea”.
2.3.3.2 Guarantee schemes were approved for 12 Member States2.
2.3.3.2 Tagatiskavad kiitsid heaks 12 liikmesriiki10.
2.3.3.2 In the EESC's view11 the "European social market economy model does not regard enterprises simply as capitalised companies or bodies for processing contracts but also – and more especially – as collective entities which should provide a forum for social dialogue".
2.3.3.2 EMSK leiab10, et “Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelis ei käsitleta ettevõtteid üksnes äriühingutena või lepingutäitjatena, vaid isegi eelkõige kollektiividena, mis peaksid kujutama enesest kohta, kus toimub sotsiaalne dialoog”.
2.3.3.2 In the EESC's view11 the "European social market economy model does not regard enterprises simply as capitalised companies or bodies for processing contracts but also – and more especially – as collective entities which should provide a forum for social dialogue".
2.3.3.2 EMSK leiab11, et “Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelis ei käsitleta ettevõtteid üksnes äriühingutena või lepingutäitjatena, vaid isegi eelkõige kollektiividena, mis peaksid kujutama enesest kohta, kus toimub sotsiaalne dialoog”.
2.3.3.2 It may be useful for companies operating in the ICT sector to set up "Climate Change Offices".
2.3.3.2 Positiivselt võiks mõjutada „kliimamuutuse kontorite” asutamine info- ja sidetehnoloogiaga seotud ettevõtete juurde.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men3 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1 Hoolimata võrdset töötasu käsitlevatest Euroopa Liidu õigusaktidest on ELi naiste keskmine töötasu 15% madalam kui meestel3 ning see erinevus väheneb palju aeglasemalt kui naiste ja meeste tööhõive erinevused.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men4 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1 Hoolimata võrdset töötasu käsitlevatest Euroopa Liidu õigusaktidest on ELi naiste keskmine töötasu 15% madalam kui meestel4 ning see erinevus väheneb palju aeglasemalt kui naiste ja meeste tööhõive erinevused.
2.3.3.2.2 In its forthcoming communication on the gender pay gap and the involvement of social partners, the Commission should ensure that there is greater consistency in national legal provisions on equality rights, together with ease of access to avenues of redress.
2.3.3.2.2 Valmivas teatises sooliste palgaerinevuste ja sotsiaalpartnerite kaasatuse kohta peaks komisjon tagama suurema kooskõlastatuse võrdõiguslikkust puudutavate riiklike õigussätete vahel koos lihtsa juurdepääsuga hüvitusvõimalustele.
2.3.3.3 That is why the international framework agreements on CSR are very interesting.
2.3.3.3 Seetõttu on ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevad rahvusvahelised raamlepingud (IFA) väga huvitavad.
2.3.3.3 Women entrepreneurs
2.3.3.3 Naisettevõtjad
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1 Naised moodustavad Euroopa Liidus keskmiselt 30% ettevõtjatest.
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1 Naised moodustavad keskmiselt 30% Euroopa Liidu ettevõtjatest.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2 Riiklikud õppekavad peaksid sisaldama ettevõtlusalast õpet kesk- ja kõrghariduse tasandil, et eelkõige naiste seas edendada naiste osalemise kultuuri uuenduslike ideede arendamisel kõnealuses valdkonnas.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3 Konkreetne, ent integreeritud naisettevõtluspoliitika aitaks pöörata tähelepanu eelkõige sugudevahelistele erinevustele tööhõives, mis esinevad tehnilistes valdkondades nagu inseneriteadus, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused ja kvalifitseeritud töökohad.
2.3.3.4 Gender Equality in social protection and the fight against poverty
2.3.3.4 Sooline võrdõiguslikkus sotsiaalses kaitses ja võitluses vaesuse vastu
2.3.3.4 The EESC agrees with the point made in the communication that "The role of employees, their representatives and their trade unions in the development and implementation of CSR practices should be further enhanced."
2.3.3.4 EMSK kiidab heaks teatises toodud väite, mille kohaselt “peaks suurendama töötajate, nende esindajate ja ametiühingute rolli ettevõtete sotsiaalse vastutuse arendamisel ja rakendamisel”.
2.3.3.4 Variety of supply – economies of scope: the main risk is always of a systemic nature, but could be summarised as: "too interconnected to fail".
2.3.3.4 Pakkumise ulatus – mitmekülgsussääst: peamine risk on alati süsteemne, kuid selle võib kokku võtta järgmiselt: „too interconnected to fail” (liiga tihedalt omavahel seotud, et läbi kukkuda).
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 2.3.3.4.1 EMSK mainis oma äsjases arvamuses11 järgmist: “EMSK rõhutab ettevõtte sotsiaalset dimensiooni Euroopa Liidus ja Euroopa töönõukogude osatähtsust.
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 EMSK mainis oma äsjases arvamuses12 järgmist. “EMSK rõhutab ettevõtte sotsiaalset dimensiooni Euroopa Liidus ja Euroopa töönõukogude osatähtsust.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.1 Sotsiaalse kaitse süsteemid peaksid kõrvaldama tegurid, mis vähendavad naiste ja meeste motivatsiooni astuda ja jääda tööturule, andes neile võimaluse individuaalselt pensioni koguda.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.1 Sotsiaalse kaitse süsteemid peaksid kõrvaldama tegurid, mis vähendavad naiste ja meeste motivatsiooni siseneda ja jääda tööturule, andes neile võimaluse koguda individuaalset pensioni.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence4.
2.3.3.4.2 Strateegiaid peaks tõhustama tagamaks, et vaesumisohus naised, tööturul või mitte, arendaksid turukõlblikke oskusi, mis tagaksid nende tulevase materiaalse sõltumatuse4
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence5.
2.3.3.4.2 Strateegiaid peaks tõhustama tagamaks, et vaesumisohus naised, tööturul või mitte, arendaksid turukõlblikke oskusi, mis tagaksid nende tulevase materiaalse sõltumatuse5.
2.3.3.4.3 The EESC proposes that strategies with regard to gender equality in social protection and the fight against poverty should be stepped up to ensure that taxation and social security systems address the needs of women at risk of poverty, particularly single mothers.
2.3.3.4.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku tõhustada strateegiaid, mis on seotud soolise võrdõiguslikkusega sotsiaalses kaitses ja võitlusega vaesuse vastu, et tagada vaesumisohus naiste, eelkõige üksikemade vajaduste arvestamine maksustamis- ja sotsiaalkindlustussüsteemides.
2.3.3.4.4 In practice, the enhancement of work attractiveness should not be limited exclusively to the remuneration package but also to other non-fiscal incentives such as job flexibility and training opportunities for low-skilled workers.
2.3.3.4.4 Praktikas ei tohiks töötamise atraktiivsuse suurendamine piirduda vaid palgapaketiga, vaid peaks hõlmama ka mitterahalisi stiimuleid nagu töö paindlikkus ja koolitusvõimalused madala kvalifikatsiooniga töötajatele.
2.3.3.4.5 The risk of poverty is highest among single parent households (35% of the EU average), 85% of which are headed by women.
2.3.3.4.5 Vaesusrisk on suurim üksikvanemaga leibkondades (35% ELi keskmisest), kus perekonnapea on 85% juhtudest naine.
2.3.3.5 Financial innovation: this means introducing new products/services to manage new risks or to manage known risks in new ways.
2.3.3.5 Finantsinnovatsioon: finantsinnovatsioon tähendab uute toodete/teenuste turule toomist, et juhtida uusi riske ja juhtida uutmoodi teadaolevaid riske.
2.3.3.5 Recognising the gender dimension in health
2.3.3.5 Soolise mõõtme arvessevõtmine tervishoius
2.3.3.5 The EESC encourages enterprises and vocational training bodies to include in their training programmes education in respect of sustainable development and CSR.
2.3.3.5 EMSK kutsub ettevõtteid ja kutseharidusorganisatsioone üles lisama oma õppekavadesse jätkusuutlikku arengut ja ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitleva ainekava.
2.3.3.5.1 Women and men are confronted with specific health risks, diseases, issues and practices impacting on their health.
2.3.3.5.1 Naistel ja meestel on erinevad terviseriskid ja haigused, tervist mõjutavad probleemid ja käitumine.
2.3.3.5.1 Women and men are confronted with specific health risks, diseases, issues and practices impacting on their health.
2.3.3.5.1 Naistel ja meestel on erinevad terviseriskid, haigused, tervist mõjutavad probleemid ja tervist mõjutav käitumine.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the National Action Plans should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2 Naiste töötervishoiu ja tööohutuse parandamise meetmete kontekstis kõige suurema naiste osalusega valdkondades peaksid riiklikud tegevuskavad sisaldama integreeritud poliitikat, milles pööratakse tähelepanu põllumajanduse naisettevõtjate töötervishoiustandarditele ja talupidamisega tegelevate perede naiste tervisele üldiselt, samuti korduvale pingele tööstuses.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the national strategies for health and long term care should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2 Naiste töötervishoiu ja tööohutuse parandamise meetmete kontekstis kõige suurema naiste osalusega valdkondades peaksid riiklikud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse strateegiad sisaldama integreeritud poliitikat, milles pööratakse tähelepanu naispõllumajandusettevõtjate töötervishoiustandarditele ja talupidamisega tegelevate perede naiste tervisele üldiselt, samuti korduvale pingele tööstuses.
2.3.3.5.3 Furthermore, the EESC also calls for increased consideration, investigation and analysis of the impact of the demands for caring for others and the resulting drain on women's physical and mental health.
2.3.3.5.3 Lisaks palub komitee rohkem arvestada, uurida ja analüüsida teiste eest hoolitsemise nõudmiste mõju ja sellest tulenevat koormust naiste füüsilisele ja vaimsele tervisele.
2.3.3.5.4 The EESC agrees with the EU gender equality objectives and submits that the Open Method of Coordination should be applied to the field of health care and incorporate gender equality objectives and include the strengthening of preventive programmes.
2.3.3.5.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega ja teeb ettepaneku avatud kooskõlastusmeetodi kohaldamiseks tervishoiu valdkonnas ja ühendada sellega soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid ning kaasata ka ennetuskavade tugevdamine.
2.3.3.5.4 The EESC agrees with the EU gender equality objectives and submits that these should be incorporated within the Open Method of Coordination in the field of healthcare, including the strengthening of preventive programmes.
2.3.3.5.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega ja teeb ettepaneku lülitada need tervishoiu valdkonna avatud kooskõlastusmeetodisse, sealhulgas ennetuskavade tugevdamise osas.
2.3.3.6 Combating multiple discrimination, in particular against immigrant and ethnic minority women
2.3.3.6 Võitlemine mitmekordse diskrimineerimisega, mille all kannatavad eelkõige sisserändajad ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1 Ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate naiste olukord on sageli raskem kui samadesse rühmadesse kuuluvatel meestel.
2.3.3.6.2 The EESC regrets that The Hague Objectives, adopted by the European Council to be implemented in the area of Freedom, Security and Justice during 2005-2010, do not address the specific situation of migrant women.
2.3.3.6.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahetseb, et Euroopa Ülemkogus vastu võetud Haagi eesmärkides, mida rakendatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal aastatel 2005–2010, ei käsitleta sisserännanud naiste konkreetset olukorda.
2.3.3.6.3 Transposition and implementation of existing asylum-related instruments, in particular temporary protection and minimum standards for reception conditions, are consistent with the obligations stemming from international conventions on human rights and the 1951 Geneva Convention.
2.3.3.6.3 Olemasolevate varjupaigaga seotud vahendite, eelkõige ajutine kaitse ja vastuvõtutingimuste miinimumstandardid, ülevõtmine ja rakendamine on kooskõlas rahvusvahelisest inimõiguste konventsioonist ja 1951. aasta Genfi konventsioonist tulenevate kohustustega.
2.3.3.7 The key actions set out by the Commission in this area
2.3.3.7 Komisjoni sätestatud põhimeetmed kõnealuses valdkonnas
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission , in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni sätestatud põhimeetmeid, eriti kus seatakse prioriteediks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise järelevalve ja tugevdamine.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission, in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni sätestatud põhimeetmeid, eriti kus seatakse prioriteediks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise järelevalve ja tugevdamine.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex3.
2.3.4 Kavas on luua elektrooniline turvatud sidevõrk, et tagada andmevahetus ja tegevuste koordineerimine liikmesriikide erinevate pädevate asutuste vahel ning liikmesriikide ja Frontexi agentuuri vahel3.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex4.
2.3.4 Kavas on luua elektrooniline turvatud sidevõrk, et tagada andmevahetus ja tegevuste koordineerimine liikmesriikide erinevate pädevate asutuste vahel ning liikmesriikide ja Frontexi agentuuri vahel4.
2.3.4 Aligning rights and key policies to economic and societal change
2.3.4 Õiguste ja võtmetähtsusega poliitikate kohandamine majanduslike ja sotsiaalsete muudatustega
2.3.4 All these public and private actors are engaged in development and implementation of various tools and instruments aimed at improving working conditions, and rights at work:
2.3.4 Kõik need avaliku ja erasektori osalejad tegelevad erinevate vahendite ja õigusaktide väljatöötamise ja rakendamisega, mille eesmärk on parandada töötingimusi ja tööalaseid õigusi:
2.3.4 Animal welfare is a common concern to consumers, legislators and producers.
2.3.4 Loomade heaolu on tarbijate, õigusloojate ja tootjate ühine mure.
2.3.4 Another important issue is then discussed - the forced sale of mortgaged property.
2.3.4 Teine uuritav küsimus puudutab hüpoteekvara sundmüüki.
2.3.4 At the same time, the Committee recognises the European Commission's competence and the salient role which it plays in the area of Public Procurement, and in activating and strengthening the European Defence Technological and Industrial Base, and believes that the European Commission's experience will be useful to its effort to restructure and develop Member States' defence industry.
2.3.4 Samas tunnistab komitee Euroopa Komisjoni pädevust ja vajalikku rolli avalike hangete valdkonnas ning Euroopa kaitsevaldkonna tehnoloogilise ja tööstusliku aluse aktiveerimisel ja tugevdamisel ning leiab, et Euroopa Komisjoni kogemus tuleb kasuks tema jõupingutustele, mille eesmärk on restruktureerida ja arendada liikmesriikide kaitsetööstust.