natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ROMANIA Table 7 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 2000 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 2 ) Other changes in general government debt 3 ) 1 )
RUMEENIA Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 2000 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netosoetamine (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid , v. a aktsiad Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Erastamine Omakapitali juurdemaksed Muud Muud finantsvarad Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindamist Kasum (-) / kahjum (+) välisvaluutapositsioonidelt Muud hindamise mõjud 2 ) Muud muutused valitsussektori võlas 3 ) 1 )
1 ) Annual change in debt in period t as a percentage of GDP in period t , i.e. [ debt ( t )- debt ( t-1 )] / GDP ( t ) .
1 ) Aastane võlamuutus perioodil t protsendina SKPst perioodil t , s. t [ võlg ( t ) -- võlg ( t -- 1 )] / SKP ( t ) .
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2008 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Age-related government expenditure ( as percentage points of GDP ) 21.3 14.0 2010 21.3 14.7 2020 25.7 15.1 2030 30.3 17.0 2040 40.7 19.3 2050 54.0 22.0 2060 65.3 23.2
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated (%) 2008 Vanadussõltuvusmäär ( 65aastaste ja vanemate hulk 15 - kuni 64aastaste suhtes ) Rahvastiku vananemisega seotud kulud ( protsendipunkti SKPst ) 21,3 14,0 2010 21,3 14,7 2020 25,7 15,1 2030 30,3 17,0 2040 40,7 19,3 2050 54,0 22,0 2060 65,3 23,2
Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in April 2008 in RON / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 )
Vahetuskursimehhanismis ERM2 osalemine RON / EUR kurss aprillis 2008 Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 )
No 3.64281 4.5 - 19.3
Ei 3,64281 4,5 - 19,3
Table 9 ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Romanian leu ( average of three-month period ending in specified month ) 2008 Sep. 10.0 7.2 2009 June 6.3 10.4 2010 Mar . 5.5 6.5
Tabel 9 b ) Rumeenia leu vahetuskursi surve põhinäitajad ( antud kuus lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2008 sept 10,0 7,2 2009 juuni 6,3 10,4 2010 märts 5,5 6,5
June Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 8.3 6.4
juuni Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 8,3 6,4
Dec. 15.0 11.8
dets 15,0 11,8
Mar . 8.7 12.5
märts 8,7 12,5
Sep. 3.4 8.2
sept 3,4 8,2
Dec. 4.1 9.4
dets 4,1 9,4
C h a r t 5 Romanian leu : nominal exchange rate development against the euro
Joonis 5 Rumeenia leu nominaalkurss euro suhtes
Note : An upward ( downward ) movement of the line indicates an appreciation ( depreciation ) of the Romanian leu .
Märkus . Joone ülespoole ( allapoole ) liikumine näitab Rumeenia leu kallinemist ( odavnemist ) .
ROMANIA Table 10 Romanian leu : real exchange rate developments ( monthly data ;
RUMEENIA Tabel 10 Rumeenia leu reaalkursi areng ( kuuandmed ;
percentage deviation in March 2010 from ten-year average calculated for the period April 2000-March 2010 ) Mar . 2010 Real bilateral exchange rate against the euro Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1 )
kõrvalekalle (%) 2010 . aasta märtsis kümne aasta keskmisest , mis on arvutatud ajavahemiku aprill 2000 -- märts 2010 kohta ) märts 2010 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euros suhtes Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 1 )
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 2000 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 3.7 - 3.8 - 4.8 - 0.6 - 0.7 2.3 0.1 3.4 3.0 0.4 2.8 - 2.6 32.7 38.1 - 26.9 36.0 2001 - 5.3 - 5.5 - 7.4 - 0.3 - 0.7 2.8 0.2 4.3 2.9 1.3 2.8 - 3.6 33.1 40.7 - 25.0 35.0 2002 - 3.1 - 3.3 - 5.7 0.0 - 1.0 3.3 0.2 5.0 3.5 1.5 3.9 - 3.9 35.3 41.0 - 21.2 37.3 2003 - 5.6 - 5.9 - 7.6 0.1 - 2.3 3.9 0.4 4.6 3.7 1.0 3.6 - 1.9 34.7 42.2 - 27.1 37.2 2004 - 7.5 - 8.3 - 8.7 - 0.3 - 4.2 4.9 0.8 7.7 8.4 - 0.7 6.3 - 7.9 35.8 44.8 - 26.4 34.5 2005 - 7.9 - 8.6 - 9.8 - 0.4 - 2.9 4.5 0.7 7.5 6.6 1.0 6.6 - 6.6 33.0 43.2 - 29.5 39.4 2006 - 10.5 - 10.4 - 12.0 0.0 - 3.3 4.9 0.0 8.7 8.9 - 0.2 6.3 - 5.3 32.3 44.3 - 36.2 40.4 2007 - 12.8 - 13.5 - 14.3 0.3 - 3.3 3.9 0.7 6.0 5.7 0.4 11.2 - 3.5 29.2 43.2 - 47.1 50.9 2008 - 11.1 - 11.5 - 13.6 0.5 - 2.6 4.3 0.4 6.2 6.7 - 0.4 6.5 0.1 30.3 43.5 - 53.4 56.0 2009 - 4.0 - 4.5 - 5.9 - 0.3 - 1.8 3.5 0.5 4.2 3.8 0.4 2.0 - 1.0 31.2 37.3 - 61.9 68.9
Tabel 11 Välisareng (% SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 2000 Maksebilanss Jooksev - ja kapitalikonto 1 ) Jooksevkonto Kaupade konto Teenuste konto Tulukonto Jooksevülekanded Kapitalikonto Kombineeritud otse - ja portfelliinvesteeringud 1 ) Otseinvesteeringud Portfelliinvesteeringud Muud investeeringud Reservvarad Kaupade ja teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon 2 ) Koguvälisvõlg 2 ) - 3,7 - 3,8 - 4,8 - 0,6 - 0,7 2,3 0,1 3,4 3,0 0,4 2,8 - 2,6 32,7 38,1 - 26,9 36,0 2001 - 5,3 - 5,5 - 7,4 - 0,3 - 0,7 2,8 0,2 4,3 2,9 1,3 2,8 - 3,6 33,1 40,7 - 25,0 35,0 2002 - 3,1 - 3,3 - 5,7 0,0 - 1,0 3,3 0,2 5,0 3,5 1,5 3,9 - 3,9 35,3 41,0 - 21,2 37,3 2003 - 5,6 - 5,9 - 7,6 0,1 - 2,3 3,9 0,4 4,6 3,7 1,0 3,6 - 1,9 34,7 42,2 - 27,1 37,2 2004 - 7,5 - 8,3 - 8,7 - 0,3 - 4,2 4,9 0,8 7,7 8,4 - 0,7 6,3 - 7,9 35,8 44,8 - 26,4 34,5 2005 - 7,9 - 8,6 - 9,8 - 0,4 - 2,9 4,5 0,7 7,5 6,6 1,0 6,6 - 6,6 33,0 43,2 - 29,5 39,4 2006 - 10,5 - 10,4 - 12,0 0,0 - 3,3 4,9 0,0 8,7 8,9 - 0,2 6,3 - 5,3 32,3 44,3 - 36,2 40,4 2007 - 12,8 - 13,5 - 14,3 0,3 - 3,3 3,9 0,7 6,0 5,7 0,4 11,2 - 3,5 29,2 43,2 - 47,1 50,9 2008 - 11,1 - 11,5 - 13,6 0,5 - 2,6 4,3 0,4 6,2 6,7 - 0,4 6,5 0,1 30,3 43,5 - 53,4 56,0 2009 - 4,0 - 4,5 - 5,9 - 0,3 - 1,8 3,5 0,5 4,2 3,8 0,4 2,0 - 1,0 31,2 37,3 - 61,9 68,9
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 2000 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 58.4 51.7 2001 63.2 53.8 51.0 54.8 2002 61.7 54.6 53.2 50.2 2003 61.1 54.5 70.4 52.3 76.4 2004 59.4 52.3 71.0 66.7 98.2 2005 54.7 49.3 76.3 2.4 71.3 98.5 2006 54.0 49.9 80.9 0.4 70.5 20.9 2007 54.4 53.8 80.8 1.8 81.2 22.8 2008 53.4 51.2 82.7 10.9 65.0 19.1 2009 57.7 53.2 82.2 19.1 -
Tabel 12 Euroalaga lõimumise näitajad (% kogusummast ) 2000 Väliskaubandus euroalaga Kaupade eksport Kaupade import Investeerimispositsioon euroalaga Sissetulevad otseinvesteeringud 1 ) Väljaminevad otseinvesteeringud 1 ) Portfelliinvesteeringutega seotud kohustused 1 ) Portfelliinvesteeringute varad 1 ) Memokirjed : Väliskaubandus ELiga Kaupade eksport Kaupade import 58,4 51,7 2001 63,2 53,8 51,0 54,8 2002 61,7 54,6 53,2 50,2 2003 61,1 54,5 70,4 52,3 76,4 2004 59,4 52,3 71,0 66,7 98,2 2005 54,7 49,3 76,3 2,4 71,3 98,5 2006 54,0 49,9 80,9 0,4 70,5 20,9 2007 54,4 53,8 80,8 1,8 81,2 22,8 2008 53,4 51,2 82,7 10,9 65,0 19,1 2009 57,7 53,2 82,2 19,1 -
Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) ( percentages ; average for period ) 2009 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 8.7 3.6 2010 Jan. 9.1 3.8 Feb. 7.9 3.7 Mar .
Tabel 13 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) 2009 dets Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 8,7 3,6 2010 veebr 7,9 3,7 apr 2009 -- märts 2010 9,4 6,0 3,8
7.1 3.6 Apr. 2009 to Mar .
jaan 9,1 3,8
C h a r t 6 Long-term interest rate ( LTIR )
Joonis 6 Pikaajaline intressimäär
12.0 11.0 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 2005 2006 2007 2008 2009 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
12,0 11,0 10,0 9,0 8,0 7,0 6,0 2005 2006 2007 2008 2009 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
SWEDEN 5.9 5.9.1 SWEDEN PRICE DEVELOPMENTS employee growth , kept inflation stable . In addition , labour market reforms implemented from the mid-2000s onwards facilitated a gradual decline in the unemployment rate , which in turn boosted private consumption growth .
ROOTSI 5.9 5.9.1 ROOTSI HINDADE ARENG reformid järk-järgult vähendada töötuse määra , mis omakorda kiirendas eratarbimise kasvu .
Later on , accelerating unit labour cost growth , the global energy and food price shock and the sharp depreciation of the krona resulted in higher inflation in Sweden .
Hiljem kiirenes inflatsioonitempo Rootsis tööjõu erikulude kiirema kasvu , üleilmse energia - ja toiduainehindade šoki ning krooni järsu odavnemise mõjul .
HICP inflation was around 1.5% during the period 2006-07 and increased to 3.3% in 2008 .
Aastatel 2006 -- 2007 püsis ÜTHI-inflatsioon 1,5% ümber , ent tõusis 2008 .
The presence of demand factors driving the increase in inflation is also evident from the other relevant indices , such as the HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
aastal 3,3% ni . Nõudlustegurite mõju inflatsioonitempo kiirenemises nähtub ka muudest asjakohastest indeksitest , nagu näiteks ÜTHI ( v. a töötlemata toiduained ja energia ) ( vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation was around 2.0% in the first half of 2009 , declining only marginally before increasing again , to reach 2.5% in March 2010 .
Hiljutised suundumused näitavad , et 2009 . aasta esimesel poolel püsis ÜTHI-inflatsioonimäär ligikaudu 2,0% tasemel , alanes seejärel mõnevõrra ja tõusis siis taas , ulatudes 2010 .
Inflation developments were thereby in line with Sveriges Riksbank 's inflation target .
Seega oli inflatsiooni areng kooskõlas Rootsi keskpanga inflatsioonieesmärgiga .
The reaction of inflation to the sharp contraction in economic activity in the aftermath of the global financial and economic crisis was limited owing to a significant depreciation of the krona and the lagged impact of past increases in unit labour costs .
Krooni märkimisväärse odavnemise ja tööjõu erikulude varasema tõusu hilinenud mõju tõttu reageeris inflatsioon majandustegevuse järsule vähenemisele pärast üleilmset finants - ja majanduskriisi piiratud ulatuses .
The increase in inflation in recent months was driven by higher energy prices resulting from both a base effect related to past developments in global commodity prices and higher electricity prices ( see Table 3a ) .
Inflatsiooni tõus viimastel kuudel tuleneb kõrgematest energiahindadest , mis omakorda on tingitud üleilmsete toormehindade varasema arenguga seotud baasefektist ja elektrihindade kasvust ( vt tabel 3a ) .
Sweden , and in particular its export-oriented manufacturing sector , was hard hit by the global financial and economic crisis .
Rootsit ja eelkõige tema ekspordile suunatud töötleva tööstuse sektorit tabas üleilmne finants - ja majanduskriis rängalt .
The sharp drop in external demand resulted in a wave of lay-offs in the sector , and there was a slump in investment activity .
Välisnõudluse suur langus põhjustas nimetatud sektoris töölt vabastamiste laine ja investeeringud kahanesid järsult .
The employment cuts were , however , less pronounced compared with the fall in production .
Tootmise vähenemisega võrreldes langes tööhõive siiski vähem .
Together with a sluggish adjustment in compensation per employee growth , this resulted in a gradual deceleration in unit labour costs growth .
Koos töötaja kohta makstava hüvitise kasvu aeglase kohandumisega aeglustas see järk-järgult tööjõu erikulude kasvu .
The Swedish economy contracted by 4.9% in 2009 and is now operating with sizeable spare capacity .
2009 . aastal langes Rootsi majanduskasv 4,9% ning majanduses on praegu ulatuslikult reservvõimsust .
After several quarters of uneven economic performance , there are signs of gradual economic recovery , supported by increasing foreign demand .
Mitme kvartali vältel täheldatud ebaühtlaste majandustulemuste järel on ilmnenud märgid majanduse järkjärgulisest taastumisest , mida toetab suurenev välisnõudlus .
ECB Convergence Report May 2010
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide värskeimate prognooside kohaselt jääb inflatsioonimäär 2010 .
Over the reference period from April 2009 to March 2010 , the 12-month average rate of HICP inflation in Sweden was 2.1% , i.e. well above the reference value of 1.0% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta aprillist 2010 . aasta märtsini oli Rootsi 12 kuu keskmine ÜTHIinflatsioonimäär 2,1% , s. t oluliselt kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 1,0% kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
Looking ahead , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to remain broadly constant in the next few months .
Eeldatakse , et 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon jääb lähikuudel üldjoontes muutumatuks .
Looking back over a longer period , inflation developments in Sweden have generally been stable ( see Chart 1 ) , reflecting the country 's advanced economic development and the credibility of monetary policy underpinned by moderate wage formation .
Vaadeldes arengut pikema aja jooksul , on inflatsiooni areng Rootsis olnud üldjoontes stabiilne ( vt joonis 1 ) , kajastades riigi arenenud majandust ja usaldusväärset rahapoliitikat , mida toetab mõõdukas palgakujundus .
Annual HICP inflation has risen occasionally above 2.0% , mirroring developments in global commodity markets , episodes of depreciation of the Swedish krona against the major global currencies and escalated wage growth in times of declining productivity .
Kohati on aastane ÜTHI-inflatsioon tõusnud 2,0% tasemest kõrgemale , peegeldades üleilmsete toormeturgude arengut , perioode , mil Rootsi krooni vahetuskurss nõrgenes tähtsamate vääringute suhtes , ja tööviljakuse vähenemise aegadel kiirenenud palgakasvu .
Nevertheless , these periods of higher inflation have been sporadic .
Need kõrgema inflatsiooni perioodid on siiski olnud juhuslikud .
In 2009 on average annual HICP inflation stood at 1.9% .
2009 . aastal oli keskmine ÜTHI-inflatsioon 1,9% .
Sweden 's long-term inflation performance reflects a number of economic policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability .
See inflatsiooni pikaajaline areng on seotud mitme majanduspoliitilise valikuga , millest kõige olulisem on rahapoliitika suunatus hinnastabiilsuse saavutamisele .
Since 1995 Sveriges Riksbank has followed an inflation target , quantified as an annual rise of 2 % in the CPI , with a tolerance margin of ± 1 percentage point .
Alates 1995 . aastast on Rootsi keskpank ( Sveriges Riksbank ) kasutanud inflatsiooni otsejuhtimist , mis on määratletud tarbijahindade inflatsiooni 2 % aastase tõusuna kõikumisvahemikuga ± 1 protsendipunkti .
Prudent fiscal policy and moderate wage formation have generally been supportive in achieving price stability in Sweden .
Hinnastabiilsuse saavutamist Rootsis on üldjoontes toetanud ettevaatlik eelarvepoliitika ja mõõdukas palgakujundus .
Earlier this decade , Sweden -- a small and open economy -- enjoyed dynamic real GDP growth , driven mainly by robust external demand .
Käesoleva aastakümne alguses oli SKP reaalkasv väikese avatud majandusega Rootsis dünaamiline , toetudes peamiselt suurele välisnõudlusele .
Low volatility in global financial markets , good access of the private sector to debt financing and a relatively stable krona exchange rate created an environment conducive to new investment . Productivity gains , along with relatively moderate compensation per
Üleilmsete finantsturgude madal volatiilsus , laenuvahenditega rahastamise hea kättesaadavus erasektorile ja krooni suhteliselt stabiilne vahetuskurss lõid uusi investeeringuid soodustava keskkonna .
The latest available inflation forecasts from major international institutions range from 1.3% to 2.4% in 2010 and from 1.6% to 3.2% in 2011 .
Tööviljakuse kasv ja töötaja kohta makstava hüvitise suhteliselt aeglane tõus hoidsid inflatsiooni stabiilsena . Lisaks aitasid 2000 .
This rather benign inflation outlook is expected to be the result of spare capacity in the economy and the gradual economic recovery .
mistlik inflatsiooniväljavaade põhineb eelduste kohaselt majanduse reservvõimsusel ja majandustegevuse järkjärgulisel taastumisel .
Furthermore , recently concluded wage negotiations indicate only moderate wage increases for the period 2010-12 and should therefore also contribute to low and stable inflation .
Lisaks lubavad hiljutised palgaläbirääkimised arvata , et vahemikus 2010 -- 2012 jääb palgakasv mõõdukaks ja aitab seetõttu samuti hoida inflatsiooni madala ja stabiilsena .
The lagged impact of the recent appreciation of the krona constitutes a source of downside risk , while a stronger rebound in global commodity prices could drive up inflation more than currently expected .
Kui Rootsi krooni hiljutise kallinemise viitajaga mõju võib inflatsiooni alandada , siis üleilmsete toormehindade kiirem tõus võib tõsta inflatsiooni oodatust rohkem .
Looking ahead , the fact that the price level in Sweden is still relatively high compared with the euro area average ( see Table 2 ) suggests that further trade integration and increased competition may have a downward effect on prices .
Arvestades , et hinnatase püsib Rootsis euroala keskmisega võrreldes endiselt suhteliselt kõrge ( vt tabel 2 ) , võivad jätkuv kaubanduslik lõimumine ja konkurentsi tihenemine avaldada survet hindade languseks .
Maintaining price stability is a prerequisite for sustainable economic growth in Sweden over the medium term .
Hinnastabiilsuse säilitamine on eeltingimuseks jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks keskpika aja jooksul .
This requires , inter alia , maintaining stability-oriented monetary policy and the continuation of prudent fiscal policy , including the strict and timely phasing-out of the expansionary fiscal policies , and moderate wage formation .
Selleks tuleb muu hulgas hoida stabiilsusele suunatud rahapoliitkat ja viia jätkuvalt ellu ettevaatlikku eelarvepoliitikat , sealhulgas loobuda kindlalt ja õigeaegselt ekspansiivsest eelarvepoliitikast ning tagada mõõdukas palgakujundus .
It is essential to further improve the functioning of the labour market , which has been severely affected by the global financial and economic crisis .
Kuna üleilmne finants - ja majanduskriis on tõsiselt mõjutanud tööturgu , tuleb selle toimimist veelgi tõhustada .
Reforms should focus mainly on measures aimed at preventing employment losses leading to a structural deterioration in the unemployment level . In addition , more flexible employment protection legislation for regular employment could encourage the hiring of new workers .
Reformide keskpunktis peaksid olema eelkõige meetmed , mille abil vältida tööhõive vähenemisest tingitud tööpuuduse taseme struktuurset halvenemist . Lisaks toetaksid alalisi töötajaid käsitlevad paindlikumad töökaitsealased õigusaktid uute töötajate värbamist .
Financial sector policies should ensure that the banking sector is robust enough to withstand potential negative shocks related to exposures to other countries .
Finantssektori poliitika peaks tagama pangandussektori piisava tugevuse , et tulla toime teiste riikidega seotud võimalike negatiivsete šokkidega .
It is crucial that economic policy focuses on strengthening the competitiveness of the corporate sector by removing administrative barriers and fostering competition in product markets .
On väga tähtis , et majanduspoliitika keskenduks ettevõtete sektori konkurentsivõime tugevdamisele , kõrvaldades administratiivsed takistused ja edendades konkurentsi tooteturgudel .
5.9.2 FISCAL DEVELOPMENTS
5.9.2 RIIGIRAHANDUSE ARENG
Sweden is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit . In the reference year 2009 the general government budget balance showed a deficit of 0.5% of GDP , i.e. well below the 3 % deficit reference value .
neva aastaga võrreldes halvenes eelarve tasakaal 3,0 protsendipunkti võrra ning võla suhe suurenes 4,0 protsendipunkti võrra . Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks eelarve puudujääk 2010 .
The general government debt-to-GDP ratio was 42.3% of GDP , i.e. below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
aastal suurenema 2,1% ni SKPst ja võlakoormus kasvama 42,6% ni .
Compared with the previous year , the budget balance deteriorated by 3.0 percentage points , and the government debt ratio increased by 4.0 percentage points .
Muude eelarvetegurite osas ei ületanud eelarve puudujäägi suhtarv 2009 . aastal riiklike investeeringute suhet SKPsse .
In 2010 the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 2.1% of GDP and the government debt ratio is projected to rise to 42.6% . With regard to other fiscal factors , the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment to GDP in 2009 .
Vaadeldes Rootsi eelarveseisundi arengut aastatel 2000 -- 2009 , võib öelda , et alates 2000 . aastast kuni 2008 .
Looking at developments in Sweden 's budgetary position over the period 2000-09 , the budget was in surplus in 2000 and , with the exception of 2002 and 2003 , recorded surpluses until 2008 , before turning into a deficit in 2009 ( see Table 5 and Chart 2a ) .
aastani oli eelarve ülejäägis ( välja arvatud aastatel 2002 ja 2003 ) . Eelarve puudujääk tekkis taas 2009 .
As is shown in greater detail in Chart 2b , European Commission estimates indicate that the deterioration in the budget balance in 2001 and 2002 mainly reflected non-cyclical factors , such as an income tax reform and expansionary public spending policies .
Nagu joonisel 2b üksikasjalikumalt näha , võib Euroopa Komisjoni hinnangute alusel öelda , et eelarve tasakaalu halvenemine aastatel 2001-2002 kajastas peamiselt mittetsüklilisi tegureid , nagu tulumaksureform ja avaliku sektori ekspansiivne kulupoliitika .
By contrast , non-cyclical factors tended to contribute to an improvement in the budgetary position over the period 2003-07 .
Seevastu ajavahemikus 2003 -- 2007 toetasid mittetsüklilised tegurid eelarveseisundi paranemist .
In spite of some deficit-reducing temporary measures in 2004 , this seems to reflect mainly a lasting improvement in Sweden 's structural budgetary position , which is measured as the cyclically adjusted budget balance net of oneoff and temporary measures .
Kui jätta kõrvale mõningate puudujääki vähendavate ajutiste meetmete mõju 2004 . aastal , näib see peamiselt kajastavat püsivat positiivset muutust Rootsi struktuurses eelarvepositsioonis ( s. o tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal , v. a ühekordsed ja ajutised meetmed ) .
When the financial and economic crisis began in 2008 , the Swedish government gave the automatic stabilisers room to operate , which partly explains the large deficit-increasing impact of cyclical factors in 2008 . In addition , the Swedish government
Finants - ja majanduskriisi tekkimise ajal 2008 . aastal lasi Rootsi valitsus toimida eelarve automaatsetel stabilisaatoritel , mis selgitab osaliselt tsükliliste tegurite tugevat mõju puudujäägi suurenemisele samal aastal .
ECB Convergence Report May 2010 SWEDEN implemented comprehensive fiscal stimulus measures , in particular in 2009 , which contributed to the rapid budgetary deterioration in 2009 compared with 2008 .
Lisaks rakendas Rootsi valitsus ulatuslikke eelarvepoliitilisi stiimuleid , seda eelkõige 2009 . aastal .