natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2006 , the surplus ratio is forecast by the European Commission to decrease to 2.8% of GDP and the general government debt ratio is projected to decrease to 46.7% .
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk 2006 . aastal langema 2,8% ni ja võlakoormus 46,7% ni .
Sweden is not in an excessive deficit situation .
Rootsi ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras . Vastavalt Eurostati 2 .
In line with the Eurostat decision of 2 March 2004 , the fiscal balance and debt figures for Sweden include the mandatory funded pension scheme in the general government sector .
märtsi 2004 . aasta otsusele sisaldavad Rootsi puudujäägi - ja võlaandmed riikliku kogumispensionisüsteemi andmeid .
It is estimated that , excluding the scheme , the surplus ratio would have been 1.0 percentage point lower in the years 2004 and 2005 and 1.1 percentage points lower in 2006 , and the government debt ratio would have been 0.6 percentage point higher in 2004 and 2005 and 0.7 percentage point higher in 2006 .
Hinnanguliselt oleks eelarvepuudujäägi suhtarv ilma riikliku pensionisüsteemita 2004 . ja 2005 .
Looking back over the years 1996 to 2005 , the general government debt-to-GDP ratio decreased cumulatively by 22.6 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Aastatel 1996 -- 2005 vähenes valitsussektori võlakoormus kokku 22,6 protsendipunkti ( vt joonis 2a ja tabel 5 ) .
It declined continuously between 1996 and 2005 , with only one interruption , in 2001 .
Aastatel 1996 -- 2005 vähenes see pidevalt , kusjuures ainus erand oli 2001 .
Looking at the factors underlying the decline in public debt , the primary balance has been in surplus since 1996 ,
aasta . Võlakoormuse vähenemist tinginud tegurite puhul võib täheldada , et Rootsi esmane eelarve on 1996 .
SWEDEN more than compensating for the mostly unfavourable growth / interest-rate differential between 1996 and 2002 ( see Chart 2b ) .
aastast peale olnud ülejäägis , mis on majanduskasvu ja intressimäärade väga suurt vahet aastatel 1996 -- 2002 enam kui tasakaalustanud ( vt joonis 2b ) .
After peaking at 9.0% of GDP in 2000 , the primary surplus fell to 2.1% of GDP in 2003 , before increasing to 4.6% of GDP in 2005 .
Suurim oli Rootsi esmane eelarveülejääk 2000 . aastal ( 9.0% SKPst ) , pärast mida see langes 2,1% ni ning tõusis 2003 .
Noticeable debt-increasing deficit-debt adjustments occurred in 2001 , 2004 and 2005 ( see Table 6 ) , mainly reflecting government purchases of financial assets .
Märkimisväärsed eelarvepositsioonivälised võlamuutused , mille tõttu võlakoormus suurenes , toimusid 2001 . , 2004 .
The share of public debt with a short-term maturity has remained roughly constant for most of the past few years ;
aastal ( vt tabel 6 ) , mis tulenes peamiselt riigile finantsvara soetamisest . Lühiajalise võla osatähtsus Rootsi riigivõlas on paaril viimasel aastal jäänud enam -
at around 25 %, it is relatively high ( see Table 5 ) .
vähem samaks , püsides suhteliselt kõrgel 25 % juures ( vt tabel 5 ) .
Even taking into account the level of the government debt ratio , fiscal balances are therefore relatively sensitive to changes in interest rates .
Isegi sellist võlakoormuse suurust arvestades on intressimäärade kõikumise mõju Rootsi eelarvetasakaalule seetõttu suhteliselt suur .
While having fallen significantly , the proportion of government debt denominated in foreign currency was still noticeable in 2005 but , given the overall debt level , fiscal balances are relatively insensitive to changes in exchange rates .
Kuigi Rootsi riigivõlas on välisvaluutas nomineeritud võla osatähtsus oluliselt vähenenud , oli see 2005 . aastal sellegipoolest märkimisväärne , kuid võla kogusuurust arvestades ei ole vahetuskursi kõikumise mõju eelarvetasakaalule kuigi suur .
The budget balance ratio improved strongly between 1996 and 2000 , to reach a surplus of 5.0% of GDP ( see Table 7 and Chart 3a ) .
Eelarvetasakaalu ja SKP suhe paranes oluliselt aastatel 1996 -- 2000 ning jõudis 5,0% lisse ülejääki ( vt tabel 7 ja joonis 3a ) .
The balance then declined sharply , dropping marginally below zero in 2002 , after which increasing surpluses were recorded again .
Siis tabas seda järsk langus , mis viis suhtarvu 2002 . aastal veidi alla nulli , hiljem aga saavutati taas kasvav ülejääk .
The deterioration of the budget balance from 2000 until 2002 mainly reflects non-cyclical factors , such as an income tax reform and expansionary public spending policies , but also the effects of the economic slowdown .
Eelarvetasakaalu halvenemine aastatel 2000 -- 2002 tuleneb peamiselt mittetsüklilistest teguritest , nagu näiteks tulumaksureform ja riigi kulude kasv , aga ka majanduskasvu aeglustumisest .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors contributed positively to the fiscal balance from 1997 to 2000 and negatively from 2001 to 2003 , so that the overall impact was broadly neutral .
Nagu jooniselt 3b täpsemalt näha , paranes Rootsi eelarvetasakaal Euroopa Komisjoni hinnangul tsükliliste tegurite toel aastatel 1997 -- 2000 ning vähenes aastatel 2001 -- 2003 , nii et kokkuvõttes oli nende mõju neutraalne .
Non-cyclical factors had overall a positive effect on the fiscal balance .
Mittetsükliliste tegurite mõju eelarvetasakaalule oli kokkuvõttes positiivne .
Non-cyclical changes could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Mittetsüklilised muutused võivad viidata püsivatele struktuurimuutustele või ajutiste meetmete mõjule .
Available evidence suggests that temporary factors -- the liquidation of tax periodisation funds -- had a favourable impact on public finances of cumulatively about 1 % of GDP in 2004 and 2005 .
Olemasolevate andmete põhjal otsustades võib arvata , et riigi rahandus kasvas aastatel 2004 ja 2005 ajutiste tegurite tõttu ( maksustamisperioodifondide likvideerimine ) kokkuvõttes 1 % võrra SKPst .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio declined rapidly from 1996 to 2001 .
Mis puutub muudesse finantsnäitajatesse , siis on jooniselt 4 ja tabelist 7 näha , et valitsussektori kulud vähenesid SKP suhtes kiiresti aastatel 1996 -- 2001 .
The most significant contribution came from interest payable ( 3.2 percentage points ) and social benefits other than in kind ( 2.3 percentage points ) .
Kõige suurem osa selles oli intressimaksetel ( 3,2 protsendipunkti ) ning rahalistel sotsiaaltoetustel ( 2,3 protsendipunkti ) . Pärast 2001 .
In the two years after 2001 , total expenditure increased again , before declining gradually in 2004 and 2005 , with this pattern spread over most expenditure categories .
aastast kasvasid kogukulud kaks aastat , kuid vähenesid taas aastatel 2004 ja 2005 . Sama arengut võis täheldada enamiku kulukategooriate puhul .
On balance , the expenditure ratio was 8.7 percentage points lower in 2005 than in 1996 .
Kokkuvõttes oli kulude ja SKP suhe 2005 . aastal 1996 .
The expenditure ratio is high in comparison with other countries with a similar level of per capita income .
aasta tasemest 8,7 protsendipunkti madalam . Võrreldes teiste riikidega , kelle sissetulek elaniku kohta on sarnane , on see suhtarv suur .
Government revenue in relation to GDP experienced relatively moderate changes between 1996 and 2005 .
sektori tulude ja SKP suhe muutus aastatel 1996 -- 2005 suhteliselt tagasihoidlikult . Suurim oli see 1998 .
After peaking at 62.2% in 1998 , the revenue ratio declined to 57.3% in 2002 , increasing thereafter to 59.0% in 2005 .
aastal ( 62,2% ) , 2002 . aastal langes see 57,3% ni ning tõusis 2005 .
According to Sweden 's medium-term fiscal strategy , as presented in the convergence programme for 2005-08 , dated November 2005 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , the budget surplus will be preserved over the coming years .
-- 2008 . aasta lähenemisprogrammis ( november 2005 ) avaldatud ja enne Euroopa Komisjoni prognoose ( vt tabel 4 ) esitatud keskpikas eelarvestrateegias on ette nähtud eelarve ülejäägis püsimine .
The new government plans to implement the same fiscal strategy as the previous government , i.e. aimed at a 2 %- of-GDP surplus over the business cycle .
Uus valitsus kavatseb jätkata eelmise valitsuse ajal vastu võetud eelarvestrateegiat , s. t saavutada kogu tsükli jooksul 2 % line ülejääk .
Both total revenues and total expenditure are projected to decline as a share of GDP , reflecting an income tax reform and expenditure reductions .
Nii kogukulude kui ka kogutulud peaksid SKP suhtes tulumaksureformi ja kulude kärpimise tulemusel ettevaadete kohaselt vähenema .
There is currently no evidence of significant measures with a temporary effect in 2006 .
Praegu puuduvad andmed suuremate meetmete kohta , millel võiks olla 2006 .
For 2007 , current information suggests that the government plans a moderate decrease in the surplus ratio , although the surplus is still expected to be in excess of 2 % of GDP .
2007 . aastaks kavandab valitsus praeguste andmete põhjal eelarveülejäägi mõõdukat vähenemist , mis peaks sellegipoolest olema 2 % SKPst .
The medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact is quantified in the convergence programme as a cyclically adjusted surplus net of temporary measures of 2 % of GDP .
Stabiilsuse ja majanduskasvu paktis sätestatud keskpika eesmärgina on Rootsi lähenemisprogrammis määratletud kui tsükliliste mõjude suhtes korrigeeritud ja ajutiste meetmete mõjust puhastatud eelarveülejääk 2 % SKPst .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , keeping both the overall and primary budget balance ratios at their 2006
Mis puutub riigivõla ja SKP suhte edasisse arengusse , siis nii üldise kui ka esmase eelarvetasakaalu hoidmine SKP suhtes 2006 .
levels would imply that the debt ratio will decrease further .
aasta tasemel tähendaks seda , et võlg kahaneb ka edaspidi .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Nagu tabelist 8 näha , ootab Rootsit alates 2010 . aastast ees rahvastiku märkimisväärne vananemine .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Sweden is expected to experience only a moderate increase in agerelated public expenditures in the years to 2050 , amounting to 2.2 percentage points of GDP .
ELi majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjoni värskeimate ettevaadete 2 kohaselt suurenevad vananemisega seotud valitsussektori kulud Rootsis üksnes mõõdukalt , tõustes 2050 . aastani kokku 2,2 protsendipunktini SKPst .
However , continued vigilance is needed as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Sellegipoolest tuleb olla jätkuvalt tähelepanelik , sest tegelik demograafiline , majanduslik ja rahanduslik areng võib 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » .
relation to the euro area were reverting factors for the krona , which traded at SEK / EUR 9.21 at the end of October 2006 .
Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 .
Over the period under review , the exchange rate of the Swedish krona against the euro showed a relatively high degree of volatility , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes ( see Table 9b ) .
aasta novembrist kuni 2006 . aasta oktoobrini ei osalenud Rootsi kroon ERM2s , vaid paindliku vahetuskursi süsteemis ( vt tabel 9a ) .
At the same time , short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR were insignificant at the beginning of the period under review and turned moderately negative after May 2005 to fall to - 0.5 percentage point in the three-month period ending October 2006 .
Kuni 2005 . aasta keskpaigani krooni kurss langes , kuid hakkas pärast seda tõusma .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Swedish krona in October 2006 was close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro in 1999 ( see Table 10 ) .
Kokkuvõttes on krooni-euro kurss peaaegu kogu aeg olnud madalam kui 2004 . aasta novembri keskmine ( 9 krooni euro kohta , mis on joonisel 5 algväärtus ) .
As regards other external developments , since 1996 Sweden has maintained a sizeable surplus in its combined current and capital account of the balance of payments , which peaked at 7.3% of GDP in 2003 and has subsequently remained at an elevated level , to stand at 6.3% of GDP in 2005 .
Kõige suurem positiivne kõrvalekalle sellest algväärtusest oli kümne päeva libisevate keskmiste põhjal 0,8% .
From a financing perspective , direct investment has recorded net outflows over the past three years . The country 's net international investment position has been consistently negative .
Suurim negatiivne kõrvalekalle oli 6,6% ( vt joonis 5 ja tabel 9a ) . Seda arengut lähemalt vaadates võib märkida , et kui 2004 .
However , the net liabilities declined continuously from 40.4% to 19.0% of GDP in the period 1997-2004 , before increasing again to 23.3% of GDP in 2005 ( see Table 11 ) .
aasta novembri lõpuks oli kroonieuro kurss tõusnud 8,90 ni , siis 2005 . aasta novembri keskpaigas oli see langenud 9,60 - le .
It may be recalled that Sweden is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 48.9% for exports and 41.2% for imports in 2005 .
Selle nõrgenemise peamised põhjused olid tõenäoliselt intressimäärade vahe suurenemise ootused turul euroala varade kasuks ning majanduskasvu aeglustumise ootus . 2005 .
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 40.4% and 58.4% respectively .
aasta keskpaigast aitas kroonil tugevneda Rootsi tugev välispositsioon ning euroalaga võrreldes soodsad kasvuväljavaated . 2006 .
The corresponding 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
aasta oktoobri lõpus oli krooni-euro kurss 9,21 . Kogu vaatlusalusel perioodil kõikus kroonieuro vahetuskurss protsentuaalsete päevamuutuste aastase standardhälbe põhjal mõõdetuna suhteliselt palju ( vt tabel 9b ) .
EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Between November 2004 and October 2006 , the Swedish krona did not participate in ERM II but traded under a flexible exchange rate regime ( see Table 9a ) .
Samas oli lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe vaatlusaluse perioodi alguses väike , pöördus pärast 2005 . aasta mais negatiivseks ning langes kolme kuu jooksul 2006 .
In this period , the krona was under depreciation pressures until midNovember 2005 , before following mostly an appreciation trend .
oktoobrini - 0,5% ni . Kui vaadata ajas rohkem tagasi , siis 2006 .
On balance , the Swedish currency traded at an almost consistently weaker level than its November 2004 average exchange rate against the euro ( 9 kronor per euro , normalised to 100 in Chart 5 ) .
aasta oktoobris oli Rootsi krooni reaalkurss , s. o nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss , umbkaudu alates euro kasutuselevõtust 1999 . aastal ning alates 1996 .
The maximum upward deviation from this benchmark -- based on ten-day moving averages of daily data -- was 0.8% , while the maximum downward deviation amounted to 6.6% ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Mis puutub muusse välisarengusse , siis on Rootsi maksebilansi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto olnud suures ülejäägis , mis oli suurim 2003 . aastal ( 7,3% SKPst ) ning on pärast seda püsinud 6,3% juures 2005 .
Looking at these developments in more detail , after an initial appreciation to SEK / EUR 8.9 at the end of November 2004 , the krona depreciated , falling to SEK / EUR 9.6 in midNovember 2005 .
Riigi rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon on pidevalt olnud negatiivne . Sellegipoolest langesid Rootsi netokohustused aastatel 1997 -- 2004 40,4% lt 19,0% le , kuid tõusid 2005 .
Market expectations of a rise in the interest rate differential in favour of euro area assets and expectations of a slowdown in economic growth were probably reasons behind the weaker Swedish currency .
aastal taas 23,3% ni ( vt tabel 11 ) .
From the middle of November 2005 , Sweden 's strong external position and favourable growth prospects in
Meenutagem , et väikeses avatud majandusega Rootsis moodustas kaupade ja teenuste eksport 2005 .
184 ECB Convergence Report December 2006
aastal 48,9% SKPst ja import 41,2% .
figures for imports as a percentage of total imports were 48.8% and 70.3% .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja Euroopa Liitu koguekspordist vastavalt 40,4% ja 58,4% SKPst .
situation and the negative inflation differential vis-à-vis the euro area .
Samad näitajad impordi kohta olid vastavalt 48,8% ja 70,3% .
Over the reference period from November 2005 to October 2006 , long-term interest rates in Sweden were 3.7% on average and thus stood well below the 6.2% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Rootsi pikaajaliste intressimäärade keskmine 3,7% , mis on intressimäära kriteeriumi 6,2% lisest kontrollväärtusest palju madalam ( vt tabel 12 ) .
Swedish long-term interest rates followed a downward trend from 1996 until early 1999 ( see Chart 6a ) .
aastast kuni 1999 . aasta alguseni ( vt joonis 6a ) .
Subsequently , they began to increase , reflecting rising international yields and a gradual improvement in the country 's economic outlook .
Pärast seda hakkasid nad taas tõusma , peegeldades rahvusvaheliste intressimäärade arengut ning riigi majandusväljavaate paranemist . 2000 .
From early 2000 until September 2005 , long-term interest rates followed a broadly declining trend , which then temporarily reversed due to rising inflationary pressures .
aasta algusest kuni 2005 . aasta septembrini arenesid pikaajalised intressimäärad üldiselt langussuunas , kuid tõusid siis ajuti suureneva inflatsiooni survel .
During this period , Sveriges Riksbank lowered its main interest rates by a total of 250 basis points from 4 % to 1.5% .
Sellel perioodil langetas Rootsi keskpank oma põhilisi intressimäärasid kokku 250 baaspunkti võrra 4 % lt 1,5% le .
Since September 2005 , long term interest rates in Sweden have increased mainly due to rising interest rates worldwide .
2005 . aasta septembrist on Rootsi pikaajalised intressimäärad maailma intressimäärade tõusu tõttu tõusnud .
Following a policy of inflation containment , Sveriges Riksbank increased gradually its repo rate by 125 basis points to 2.75% in October 2006 .
Kooskõlas inflatsiooni ohjeldamise poliitikaga tõstis Rootsi keskpank repomäära 2006 . aasta oktoobris 125 baaspunkti võrra 2,75% ni .
Between early 2001 and early 2003 , the spread between Swedish and euro area long-term interest rates gradually increased , reflecting a stronger fall in the long-term interest rates of the euro area than in those of Sweden ( see Chart 6b ) .
aasta algusest kuni 2003 . aasta alguseni , seoses pikaajaliste intressimäärade suurema langusega euroalal kui Rootsis ( vt joonis 6b ) .
Subsequently , the spread oscillated around 0.5 percentage point until the end of 2003 .
Pärast seda kõikus see vahe 2003 . aasta lõpuni 0,5 protsendipunkti juures .
These developments coincided with the rising inflation differential between Sweden and the euro area in the course of 2001 .
See areng lisandus Rootsi ja euroala inflatsiooni vahe suurenemisele 2001 . aastal .
Furthermore , the widening interest rate differential was associated with a weakening of the Swedish krona against the euro .
Peale selle oli see seotud Rootsi krooni nõrgenemisest euro suhtes . 2004 .
The long-term interest differential declined from early 2004 until mid2005 , and has been steady since then .
aasta algusest kuni 2005 . aasta keskpaigani pikaajaliste intressimäärade vahe kahanes ning on sellest peale püsinud ühtlasena .
In October 2006 it stood at around - 0.2 percentage point .
2006 . aasta oktoobris oli see - 0,2 protsendipunkti .
The decline of the long-term interest rate spread was supported by Sweden 's favourable fiscal ECB Convergence Report December 2006
Pikaajalise intressimäära langemist toetas ka Rootsi eelarve soodne olukord ning Rootsi ja euroala inflatsiooni negatiivne vahe . EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
LIST OF TABLES AND CHARTS SWEDEN 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation 188 Chart 1 Price developments 188 Table 2 Measures of inflation and 188 related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 189 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position 190 Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 190 Table 5 General government gross debt -- structural features 190 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 191 Table 6 General government 191 deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue 192 Table 7 General government budgetary position 192 Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 193 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona 194 Chart 5 Swedish krona : exchange rate 194 against the euro Table 10 Swedish krona : real exchange 195 rate developments Table 11 External developments 195 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( LTIRs ) 196 Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 196
TABELITE JA JOONISTE LOE TELU ROOTSI 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori koguvõlg a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Rootsi krooni vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 5 Krooni-euro vahetuskurss Tabel 10 Rootsi krooni reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni erinevused euroala suhtes 186 186 186
ECB Convergence Report December 2006 187
190 EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 1.8 2.4 1.6 2.3 1.2 1.7 Oct. 1.2 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 1.5 2.8 2.2 6 4 2 0 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 1,8 2,4 2006 aug sept 1,6 2,3 1,2 1,7 okt 1,2 1,6 nov 2005 -- okt 2006 1,5 2,8 2,2 6 4 2 0 - 2 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
1.9 3.1 1.3 July 1.8 2.6 1.6 2006 Aug . 1.6 2.3 1.8 Sep. 1.2 1.2 1.9 Oct. 1.2 0.5 1.8
1,9 3,1 1,3 juuli 1,8 2,6 1,6 aug 1,6 2,3 1,8 sept 1,2 1,2 1,9 okt 1,2 0,5 1,8