natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 ) The long-term interest rate is based on primary market yields .
1 ) Pikaajaline intressimäär põhineb tähtsamate riigivõlakirjade intressimääradel .
2 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Poland and Sweden plus 2 percentage points .
2 ) Perioodi november 2005 -- oktoober 2006 arvutused põhinevad Poola , Soome ja Rootsi intressimäärade keskmise kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 2 protsentipunkti .
3 ) The euro area average is included for information only .
3 ) Euroala keskmiste andmed on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil .
Chart 7 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Sources : ECB and European Commission .
Joonis 7 Pikaajaline intressimäär a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon .
100 ECB Convergence Report December 2006
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 4 LÄTI 4.1 HINDADE ARENG Vaatlusperioodil 2005 .
4 LATVIA 4.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Latvia was 6.7% , i.e. considerably above the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Läti 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 6,7% , s. t palju kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to decrease somewhat in the coming months .
Viimaste andmete põhjal on lähikuudel siiski oodata Läti 12 kuu keskmise ÜTHI-inflatsioonimäära mõningast vähenemist .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Latvia followed a broad downward trend in the second half of the 1990s ( see Chart 1 ) .
Kaugemale tagasi vaadates on tarbijahinnainflatsioon Lätis 1990 . aastate teisel poolel ulatuslikult langenud ( vt joonis 1 ) .
Average annual HICP inflation declined from 8.1% in 1997 to 2.1% in 1999 and remained around 2 % until 2002 .
Aastatel 1997 -- 1999 langes keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 8,1% lt 2,1% le ning püsis 2002 . aastani 2 % juures .
The trend reversed in 2003 , initially mainly on account of an increase in import prices caused by the depreciation of the lats vis-à-vis the euro , adjustments in administered prices and a combination of one-off factors related to EU accession .
Algselt tingis seda peamiselt impordihindade tõus seoses lati odavnemisega euro suhtes , reguleeritud hindade korrigeerimine ning ELiga ühinemisest tulenenud ühekordsed mõjud .
The process of disinflation during the years 1997-2002 reflected a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective as enshrined in the Latvijas Banka Law .
Inflatsioonitempo aeglustumine aastatel 1997 -- 2002 on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , millest kõige olulisem on rahapoliitika orienteerimine hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on Läti keskpanga ( Latvijas Banka ) seaduse järgi esmane eesmärk .
In 1994 , Latvia first pegged the lats to the special drawing right ( SDR ) 1 and then re-pegged it to the euro at the beginning of 2005 with a fluctuation band of ± 1 % around the parity .
aastal sidus Läti oma lati RVFi arveldusühikuga ( SDR ) 1 ning 2005 . aasta alguses euroga , kusjuures keskkursi kõikumisvahemikuks määrati ± 1 %.
In May 2005 , Latvia joined ERM II at the previously established central parity and unilaterally retained the existing narrow fluctuation band .
2005 . aasta mais ühines Läti ERM2ga .
After 1999 , the disinflation process was underpinned by fiscal policies , reforms designed to enhance product market competition , progressive financial market liberalisation and labour market reforms .
Pärast 1999 . aastat aeglustus inflatsioonitempo tänu eelarvepoliitikale , tooteturgudel toimuva konkurentsi elavdamiseks algatatud reformidele , finantsturu järkjärgulisele liberaliseerimisele ning tööturu reformimisele .
For most of the period from 2000 to 2005 , inflation developments should be viewed against a background of robust real GDP growth .
Analüüsides Läti inflatsiooni arengut aastatel 2000 -- 2005 tuleb silmas pidada riigi jõulist SKP reaalkasvu .
The Latvian economy expanded at an average annual rate of 7.9% during the period ( see Table 2 ) .
Läti majanduskasv oli sellel ajavahemikul keskmiselt 7,9% aastas ( vt tabel 2 ) .
The main driving force behind this strong economic performance was domestic demand .
Selle tugeva näitaja taga on peamiselt sisenõudlus .
The buoyant economic growth , together with labour emigration flows after EU accession , contributed to the decline in the unemployment rate , which fell from 13.7% in 2000 to 8.9% in 2005 .
Kiire majanduskasv ning samaaegne tööjõu väljavool pärast ELiga ühinemist toetasid töötuse määra vähenemist , mis langes 2000 . aasta 13,7% lt 2005 .
Nevertheless , unit labour cost growth turned negative in the period 2000-02 , reflecting the fact that growth in compensation per employee moderated while labour productivity growth remained strong .
aastal 8,9% le . Sellegipoolest pöördus tööjõu erikulude kasv aastatel 2000 -- 2002 negatiivseks , mis on seotud asjaoluga , et töötaja kohta makstavate hüvitiste kasv Lätis aeglustus , samal ajal kui tööviljakuse kasv oli jätkuvalt tugev .
However , this decreasing trend in unit labour costs reversed in 2003 when growth in compensation per employee rose considerably , significantly outpacing labour productivity gains .
Tööjõu erikulude vähenemine asendus aga 2003 . aastal suurenemisega , kui töötaja kohta makstavad hüvitised kasvasid oluliselt ja ületasid tööviljakuse kasvu .
The acceleration in compensation per employee growth mainly reflected developments in the services sector , as well as wage reforms in the public sector .
Töötaja kohta makstavate hüvitiste kasv tulenes peamiselt teenindussektori arengust ja avaliku sektori palgareformidest .
Given the high degree of openness in the Latvian economy , changes in import prices heavily influence domestic price developments .
Arvestades , et Läti majandus on väga avatud , mõjutavad impordihindade muutused tugevalt sisemajanduse hindade arengut .
After slowing down in 2001 , import prices started to increase more rapidly again throughout the period 2002-05 , mostly reflecting exchange rate and oil price developments .
Kui 2001 . aastal impordihindade tõus aeglustus , siis aastatel 2002 -- 2005 muutus see taas kiiremaks , mis tulenes peamiselt vahetuskursi ja naftahinna arengust .
The general pattern of inflation developments is also apparent from other relevant price indices , such as HICP inflation excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Seda inflatsiooni üldist arengusuunda näitavad ka muud asjakohased indeksid , nagu näiteks ÜTHI ilma töötlemata toidukaupade ja energia hindadeta ( vt tabel 2 ) . 2006 .
Looking at recent developments , the annual average rate of HICP inflation fluctuated at a high level throughout the first half of 2006 and stood at 5.6% in October ( see Table 3a ) .
aasta esimesel poolel kõikus keskmine aastane ÜTHI-inflatsioonimäär kõrgel tasemel . Oktoobris oli see 5,6% ( vt tabel 3a ) .
This was due mainly to rising prices for energy and services .
Selle arengu peamine mõjutegur oli teenuste ja energia hinnatõus .
Changes in indirect taxes and administered prices added on average around 1.4 percentage points to inflation during the same period .
Kaudsete maksude ning reguleeritud hindade muutmise arvelt lisandus inflatsioonile samal perioodil 1,4 protsendipunkti .
The share of administered prices in the Latvian HICP basket amounts to 12 %.
Reguleeritud hinnad moodustavad Läti ÜTHIkorvist 12 %.
Current inflation developments have also been affected by very dynamic economic conditions and excessively rapid wage growth , which 1 The SDR is a basket currency comprising the US dollar ( 45 %) , the euro ( 29 %) , the Japanese yen ( 15 %) and the pound sterling ( 11 %) , with the weights ( in parentheses ) assigned by the IMF with effect from 1 January 2001 based on their roles in international trade and finance .
Praegu on inflatsiooni mõjutanud ka väga dünaamilised majandustingimused ning ülikiire palgatõus , millele on nähtavasti suudetud piir panna . Läti SKP reaalkasv oli 2005 .
ECB Convergence Report December 2006 101
aastal keskmiselt 10,2% . 2006 .
seems to have become entrenched .
aasta II kvartaliks kiirenes see aasta võrdluses 11,7% ni .
Having averaged 10.2% in 2005 , real GDP growth accelerated further to an annual rate of 11.1% in the second quarter of 2006 .
Toodang kasvas valdavalt sisenõudluse toel , mis on osaliselt seotud madalate intressimääradega ning elava laenuvõtuga .
Output growth was driven predominantly by domestic demand , partly reflecting low interest rates and buoyant credit growth , while the contribution of net exports to growth remained negative , reflecting strong imports . The buoyancy of aggregate demand and migration outflows have also affected the labour market , with many domestic producers reporting labour shortages , particularly of skilled workers , in booming sectors , such as construction .
Samal ajal oli netoekspordi mõju toodangu kasvule negatiivne , peegeldades tugevat importi . Elav kogunõudlus ja elanike väljaränne on ühtlasi mõjutanud tööturgu , kus paljudel kodumaistel tootjatel on puudus eelkõige oskustööjõust , 1 RVFi arveldusühik on valuutakorv , mis koosneb USA dollarist ( 45 %) , eurost ( 29 %) , Jaapani jeenist ( 15 %) ning naelsterlingist ( 11 %) , mille sulgudes esitatud kaalud on RVF kindlaks määranud vastavalt iga valuuta osatähtsusele rahvusvahelises kaubanduses ja rahanduses ning mis kehtivad alates 1 .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from most major international institutions range from 4.4% to 6.3% for 2007 and from 5.4% to 5.8% for 2008 ( see Table 3b ) .
Suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Lätile 2007 . aastal inflatsioonimääraks 4,4 -- 6,3% ning 2008 .
Factors that can be expected to exert upward pressure on inflation dynamics in Latvia include the planned adjustments to gas tariffs over the coming years .
aastal 5,4 -- 5,8% ( vt tabel 3b ) . Tõususurvet inflatsioonile võib Lätis oodata muu hulgas kavandatavast gaasihinna reguleerimisest lähiaastatel .
Moreover , several upside risks to current inflation projections can be identified .
jaanuariks . Peale selle mõjutab praegusi inflatsiooniettevaateid mitu tõusuriski .
First , very robust output growth fuelled by strong credit expansion , and emerging bottlenecks in the labour market imply a risk of further increases in unit labour costs that may feed through to domestic prices .
Esiteks võivad tööjõu erikulud laenuvõtu tugeva hoogustumise toel väga kiirelt kasvava toodangu ning tööturul tekkivate kitsaskohtade tõttu veelgi tõusta ning see mõju võib edasi kanduda riiklikesse hindadesse .
Second , although the anticipated increases in energy prices , indirect taxes and administered prices are , as such , only expected to result in one-off price shocks , the combination of such price shocks in an environment of very buoyant growth and tightening labour market conditions implies considerable risks of second-round effects , which could translate into more significant and protracted increases in wages and inflation .
Teiseks , kuigi arvatakse , et energiahindade , kaudsete maksude ja reguleeritud hindade oodatava tõusuga kaasnevad üksnes ühekordsed hinnašokid , võivad väga kiire majanduskasvu ja keerukamaks muutuvate tööturutingimuste keskkonnas nendega kaasneda suured teisesed mõjud , mis võivad väljenduda palkade ja inflatsiooni pikaajalises tugevas tõusus .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Latvia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni tõenäoliselt ka järelejõudmisprotsess , arvestades et Läti SKP elaniku kohta ja hinnatase on ikka veel euroalast madalam ( vt tabel 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable price stability in Latvia will be dependent on the implementation of adequately tightened fiscal policies , which would help to offset demand-induced inflationary pressures .
Püsivat hinnastabiilsust soodustava keskkonna saavutamine Lätis sõltub muu hulgas piisavalt range eelarvepoliitika rakendamisest , mis aitaks tasakaalustada nõudlusest tulenevat inflatsioonisurvet .
Tight fiscal policies would also support fiscal consolidation .
Range eelarvepoliitika toetaks ka eelarve konsolideerimist .
In addition , the currently strong credit growth and large current account deficit need to be monitored closely , as they may indicate risks of overheating .
Peale selle tuleb tähelepanelikult jälgida praegust kiiret laenuvõtu kasvu ja suurt jooksevkonto puudujääki , sest need võivad viidata majanduse ülekuumenemise ohule .
Furthermore , it will be important to further enhance competition in product markets and to proceed with the liberalisation of regulated sectors .
Peale selle on oluline , et Läti elavdaks konkurentsi tooteturgudel ning jätkaks reguleeritud sektorite liberalisee - rimist .
In the Latvian labour market a number of structural problems still remain .
Läti tööturul on jätkuvalt mitu lahendamata struktuuriprobleemi .
Particularly in the light of the emerging bottlenecks , further action is needed to address skill mismatches and to increase labour force participation .
Esiletõusvaid kitsaskohti arvestades tuleb võtta täiendavaid meetmeid oskustööjõu puuduse leevendamiseks ning tööjõus osalemise määra suurendamiseks .
Wage increases should reflect labour productivity growth , the unemployment rate and developments in competitor countries .
Palkade tõus peaks olema kooskõlas tööviljakuse suurenemise , tööpuuduse vähenemise ning konkureerivate riikide arenguga .
Such measures , together with the conduct of an appropriate monetary policy , will help to achieve an environment conducive to price stability and support competitiveness and employment growth .
Sellised meetmed koos asjakohase rahapoliitikaga aitavad saavutada hinnastabiilsust toetavat keskkonda , parandada riigi konkurentsivõimet ja kiirendada tööhõive kasvu .
In the reference year 2005 the general government budget balance showed a surplus of 0.1% of GDP , hence the 3 % deficit reference value was comfortably met .
Vaatlusaastal 2005 oli Läti valitsussektori eelarve ülejääk 0,1% SKPst . Seega oli 3 % line eelarvepuudujäägi kontrollväärtus hõlpsasti saavutatud .
The general government debt-to-GDP ratio was 12.1% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Valitsussektori võla suhe SKPsse oli 12,1% , s. t 60 % lisest kontrollväärtusest oluliselt madalam ( vt tabel 4 ) .
Compared with the previous year , the budget balance ratio improved by 1.0 percentage point and the public debt ratio decreased by 2.4 percentage points .
Eelmise aastaga võrreldes paranes Läti eelarvetasakaalu suhtarv 1,0 protsendipunkti ja võlakoormus vähenes 2,4 protsendipunkti .
In 2006 , the budget balance is forecast by the European Commission to show a deficit of 1.0% of GDP and the general government debt ratio is projected to decline
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk 2006 . aastal olema 1,0% .
ECB Convergence Report December 2006 L AT V I A further , to 11.1% .
Valitsussektori võlakoormuse vähenemine peaks ettevaadete kohaselt jätkuma ja jõudma 11,1% ni . 2004 .
In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP . Latvia is not in an excessive deficit situation .
ja 2005 . aastal ei olnud Läti eelarvepuudujäägi suhtarv suurem kui riiklike investeeringute suhe SKPsse .
Looking back over the years 1996 to 2005 , the general government debt-to-GDP ratio decreased cumulatively by 1.8 percentage points , with some fluctuation during that time ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Läti ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras . Aastatel 1996 -- 2005 vähenes Läti võlakoormus mõningase kõikumisega kokku 1,8 protsendipunkti ( vt joonis 2a ja tabel 5 ) .
After an initial decline the debt ratio increased from 9.6% in 1998 to 14.5% in 2004 , after which it declined again .
Kui 1998 . aastaks vähenes võlakoormus 9,6% ni , siis 2004 .
As shown in greater detail in Chart 2b , the large decline in the debt ratio in 1997 and the large increase in 1999 were mainly driven by developments in the primary budget balance , whereas the large decline in 2005 was mainly with the result of a favourable growth / interestrate differential .
aastaks suurenes see 14,5% ni , pärast mida ta hakkas uuesti vähenema . Nagu jooniselt 2b täpsemalt näha , oli Läti võlakoormuse suur vähenemine 1997 .
The impact of deficit-debt adjustments varied in the period under review , with debt-increasing and debt-decreasing effects in individual years ( see Table 6 ) .
aasta tugev kahanemine oli peamiselt seotud aga majanduskasvu ja intressimäärade soodsa vahega . Eelarvepositsiooniväliste võlamuutuste mõju oli vaatlusalusel perioodil kõikuv ning põhjustas üksikutel aastatel nii võla suurene -
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity is currently low , having strongly declined over the past ten years ( Table 5 ) .
L ÄT I mist kui ka vähenemist ( vt tabel 6 ) . Sellega seoses võib märkida , et valitsussektori lühiajaline võlg on viimase kümne aastaga oluliselt vähenenud ja on praegu madal ( vt tabel 5 ) .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in interest rates .
Seepärast intressimäärad eelarvetasakaalu ei mõjuta .
While the proportion of public debt denominated in foreign currency is large , it is denominated almost exclusively in euro , the anchor currency of Latvia 's currency arrangement .
Kuigi suur osa Läti võlast on nomineeritud välisvaluutas , on tegemist peaaegu eranditult euroga , mis on Läti valuutasüsteemi ankurvaluuta . Vahetuskurssidest võib Läti eelarvetasakaalu mõjutada seega ainult lati-euro vahetuskurss .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than that of the lats vis-à-vis the euro .
Läti eelarvepuudujäägi ja SKP suhe on alates 1996 . aastast kõikunud , kuid seejärel järk-järgult paranenud .
Since 1996 a pattern of initially volatile but subsequently improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio , which was consistently below the 3 % reference value in all years except 1999 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Kõikidel aastatel peale 1999 . aasta on see jäänud alla 3 % lise puudujäägi kontrollväärtuse ( vt joonis 3a ja tabel 7 ) .
Starting from a deficit ratio of 0.4% in 1996 , the balance became a surplus of 1.4% in 1997 but deteriorated to a deficit of 5.3% in 1999 , reflecting the impact of the Russian financial crisis on revenues and expenditure .
aastal oli Eesti eelarve 0,4% lises puudujäägis , mis läks 1997 . aastal üle 1,4% liseks ülejäägiks ning 1999 .
In the years thereafter the fiscal balance gradually improved , leading to a surplus of 0.1% of GDP in 2005 .
aastal seoses Vene finantskriisi mõjuga tuludele ja kuludele uuesti 5,3% liseks puudujäägiks . Järgnevatel aastatel on eelarvetasakaal jõudsalt paranenud ning jõudnud 2005 .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had only a limited impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Nagu joonisel 3b täpsemalt selgitatud , viitavad Euroopa Komisjoni hinnangud sellele , et viimastel aastatel on tsüklilised tegurid Läti eelarvetasakaalu vähe mõjutanud .
The change , which was sizeable in some years , was therefore driven by non-cyclical factors .
Eelarvetasakaalu suur muutumine mõnel aastal oli seega peamiselt tingitud mittetsüklilistest mõjudest .
Noncyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Riigieelarve tasakaalu mittetsüklilised muutused võivad olla kas seotud püsivate struktuurimuutustega või tingitud ajutistest meetmetest .
Available evidence suggests that non-cyclical changes were generally of a structural nature and temporary measures had a deficit-reducing impact of 0.3% of GDP in 2004 and 0.1% in 2005 .
Olemasolevad andmed viitavad sellele , et mittetsüklilised mõjud olid üldiselt struktuurset laadi ning ajutiste meetmete tõttu vähenes eelarvepuudujääk 2004 . aastal 0,3% SKPst ja 2005 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio peaked at 42.0% in 1999 but decreased significantly thereafter , reaching a low of 34.6% in 2001 and 2003 .
Kui vaadelda järgmiseks muude finantsnäitajate arengut , siis nähtub jooniselt 4 ja tabelist 7 , et valitsussektori kogukulude suhe SKPsse oli kõrgeim 1999 . aastal ( 42,0% ) , kuid on pärast seda märgatavalt vähenenud ning jõudnud 2001 .
The decline in the expenditure ratio over the 1999-2003 period was mainly driven by reductions in social benefits .
aastal 34,6% ni . See langus aastatel 1999 -- 2003 oli peamiselt tingitud sotsiaaltoetuste kärpimisest .
In 2004 and 2005 the expenditure ratio increased again on the back of strongly rising capital expenditure , while the current expenditure-to-GDP ratio remained on a downward trend .
aastal tõusis see suhtarv suurenevate kapitalikulutuste toel taas . Samal ajal jätkas jooksevkulutuste suhe SKPsse langustrendi .
On balance , the expenditure ratio was 1.0 percentage point lower in 2005 than in 1996 .
Kokkuvõttes olid 2005 . aasta kogukulutused 1,0 protsendipunkti väiksemad kui 1996 .
Government revenue in relation to GDP , after having been on a downward trend from 1998 to 2001 , increased to 36.2% in 2005 .
Riigitulude suhe SKPsse vähenes aastatel 1998 -- 2001 , kuid tõusis 2005 . aastal 36,2% ni .
Overall , the government revenue ratio decreased by 0.3 percentage point between 1996 and 2005 .
Kokkuvõttes on see suhtarv 1996 . aastast 2005 .
Latvia 's medium-term fiscal strategy as presented in the convergence programme for 2005-08 , dated November 2005 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , foresees a marginally declining deficit ratio between 2006 and 2008 .
Oma keskpikas eelarvestrateegias , mille Läti esitas 2005 . aasta novembris oma lähenemisprogrammis aastateks 2005 -- 2008 enne Euroopa Komisjoni prognoose ( vt tabel 4 ) , on ette nähtud eelarvepuudujäägi marginaalne vähenemine aastatel 2006 -- 2008 .
The revenue and expenditure ratios are foreseen to rise further over the programme period , the latter in part reflecting strong increases in capital expenditure .
Tulude ja kulude suhtarvud peaksid strateegia kohaselt programmiperioodil veelgi tõusma , kusjuures viimase puhul on see osaliselt seotud kapitalikulutuste olulise suurenemisega .
It should be noted that in recent years Latvia has outperformed fiscal balance targets .
Tuleb märkida , et viimastel aastatel on Läti oma eelarve-eesmärgid ületanud .
For 2007 , current information suggests that the government plans a moderate ECB Convergence Report December 2006
aastal oodatakse , et ajutiste meetmete tõttu suureneb Läti eelarvepuudujääk 0,2% . 2007 .
reduction in the deficit ratio .
aastaks kavandab valitsus olemasolevate andmete põhjal eelarvepuudujäägi mõõdukat vähenemist .