natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time the services surplus rose , while the income deficit declined .
Samal ajal kasvas ka teenuste konto ülejääk ning tulude konto puudujääk alanes .
The shifts recorded in the balance of payments of Hungary over the past two years have been associated with a significant contraction of capital inflows , against the background of the global financial and economic crisis .
Viimase kahe aasta jooksul Ungari maksebilansis toimunud muutusi on seostatud kapitali sissevoolu märkimisväärse kahanemisega üleilmse finants - ja majanduskriisi kontekstis .
From a financing perspective , foreign direct investment contributed substantially to the financing of Hungary 's external deficit .
Finantskonto puhul on välismaiste otseinvesteeringute sissevoolu roll Ungari väliskaubanduse puudujäägi rahastamisel olnud märkimisväärne .
Reflecting the reversal of the current account deficit , direct investment decreased in 2009 .
2009 . aastal otseinvesteeringud vähenesid , kajastades jooksevkonto puudujäägi muutumist ülejäägiks .
The substantial reduction in private credit inflows was offset by larger international and European financial support programmes .
Erasektori laenude sissevoolu tugevat vähenemist tasakaalustasid ulatuslikumad rahvusvahelised ja Euroopa finantsabiprogrammid .
Against this background , gross external debt increased sharply , from 64.2% of GDP in 2003 to 155.0% and 163.2% in 2008 and 2009 respectively .
Selle taustal kasvas jõuliselt koguvälisvõlg , mille maht suurenes 64,2% lt SKPst 2003 . aastal 155,0% ni 2008 .
Moreover , Hungary 's net international investment position deteriorated substantially , from - 63.8% of GDP in 2000 to - 106.3% and - 112.9% in 2008 and 2009 respectively .
Lisaks halvenes märkimisväärselt Ungari rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon , alanedes -- 63,8% lt SKPst 2000 . aastal -- 106,3% ni 2008 .
The high level of this position and its rapid deterioration also point to the importance of policies supporting external sustainability .
aastal . Netoinvesteerimispositsiooni kõrge taseme kiire langus näitab ühtlasi , kui oluline on toetada välispositsiooni jätkusuutlikkust .
Hungary is a small , open economy , although the ratio of foreign trade in goods and services to GDP contracted from 81.9% in 2008 to 77.1% in 2009 for exports and from 81.0% in 2008 to 71.2% in 2009 for imports ( see Table 11 ) .
Ungari on väikese avatud majandusega riik , ehkki kaupade ja teenuste väliskaubandus vähenes 2008 . aasta 81,9% lt 2009 .
With the normalisation of global financial market conditions , reaching and maintaining a sustainable long-term external position will depend on implementation of the appropriate domestic economic policies .
aastal 71,2% ni SKPst ( vt tabel 11 ) . Üleilmsete finantsturutingimuste normaliseerudes tuleb pikaajalise jätkusuutliku välispositsiooni saavutamiseks ja säilitamiseks rakendada asjakohast riiklikku majanduspoliitikat .
Concerning measures of economic integration with the euro area , in 2009 exports of goods to the euro area constituted 58.1% of total exports , whereas the corresponding figure for imports amounted to 55.1% .
Euroalaga majandusliku lõimumise kohta märgitakse , et 2009 . aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse 58,1% koguekspordist ning impordi vastav näitaja oli 55,1% .
The share of euro area countries in Hungary 's inward direct investment stood at 53.2% in 2009 and in its portfolio investment liabilities at 57.6% in 2008 .
aastal oli euroala riikide osatähtsus Ungari sissetulevates otseinvesteeringutes 53,2% ning 2008 . aastal oli nende osatähtsus portfelliinvesteeringutega seotud kohustustes 57,6% .
The share of Hungary 's assets invested in the euro area amounted to 41.7% in the case of direct investment in 2009 and 73.0% for portfolio investment in 2008 ( see Table 12 ) .
Ungari varad , mis on investeeritud euroala riikidesse , moodustasid 2009 . aastal 41,7% otseinvesteeringutest ja 2008 .
5.6.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2009 to March 2010 long-term interest rates in Hungary were 8.4% on average and thus well above the 6.0% reference value for the interest rate convergence criterion ( see Table 13 ) .
aastal 73,0% portfelliinvesteeringutest ( vt tabel 12 ) . 5.6.4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG taas .
Over the years Hungary 's long-term interest rates have been affected , among other factors , by the domestic fiscal situation and financial developments , as well as the global appetite for risk .
See asjaolu koos märkimisväärse ebakindluse ja pingetega rahvusvahelistel finantsturgudel ning krediidireitingu täiendava langetamisega 2008 . aasta lõpus ja 2009 .
Despite increasing temporarily in late 2003 and 2004 , the long-term interest rates declined from the beginning of 200116 to September 2005 ( see Chart 6a ) .
aasta alguses kahandas investorite riskivalmidust , suurendas riskipreemiaid ja vähendas likviidsust turgudel . 2009 .
In September 2005 the long-term interest rates reached a historical low of 5.6% .
aasta märtsis kerkisid Ungari pikaajalised intressimäärad kõrgtasemele 11,7% ni .
However , inflation concerns rose , the deficit increased markedly and Hungary 's long-term credit rating was downgraded .
Kui pinged rahvusvahelistel finantsturgudel järk-järgult leevenesid ja likviidsus taastus , alanesid ka riigivõlakirjade intressimäärad .
An upward adjustment in the long-term interest rates took place and in October 2006 they stood at 7.5% .
Ka ELi ja RVFi juhitav ühine finantsabiprogramm aitas survet alandada . 2010 .
Plans for fiscal consolidation and favourable sentiment in financial markets contributed to long-term interest rates hovering around 6.8% until the end of 2007 .
aasta märtsi lõpus ulatusid pikaajalised intressimäärad 7,2% ni . Pikaajaliste intressimäärade erinevus euroala keskmistest intressimääradest kõikus 2004 .
From the beginning of 2008 the rise in domestic inflation , together with increasing global risk aversion , again pushed up the long-term yields .
aasta oktoobrist kuni 2008 . aasta septembrini 2,0 ja 4,3 protsendipunkti vahel ( vt joonis 6b ) .
This , together with the considerable uncertainty and turbulence in international financial markets , as well as the further downgrades of the credit rating at the end of 2008 and at the beginning of 2009 , reduced appetite for risk among investors , increased risk premia and dampened 16 Data on Hungary 's long-term interest rates are available from 2001 onwards only .
aasta lõpus ja ulatus 2009 . aasta märtsis varasemate aegadega võrreldes kõrgeima 7,8% tasemeni , viidates suuremale riskikartlikkusele ja sisemajanduse tasakaalustamatusega seotud ebakindlusele .
ECB Convergence Report May 2010 155
Ülejäänud 2009 . aasta jooksul intressimäärade vahe vähenes ja oli 2010 .
market liquidity .
aasta märtsis 3,5 protsendipunkti .
Hungary 's long-term interest rate peaked at 11.7% in March 2009 . As tensions in international financial markets gradually eased and liquidity recovered , the government bond yields declined .
Finantslõimumise arenguga seoses tuleb märkida , et euroalaga võrreldes on Ungari kapitaliturg väiksem ja vähem arenenud ( vt tabel 14 ) . Ettevõtete emiteeritud väärtpaberite bilansiline jääk kasvas pidevalt ja ulatus 2009 .
Also , the EU and IMF-led joint financial assistance programme helped to alleviate pressures . At the end of March 2010 the long-term interest rates stood at 7.2% .
aastal 28,6% ni SKPst . Pankadepoolse rahastamisega võrreldes on aktsiaturu osakaal ettevõtlussektori rahastamisel piiratud .
The long-term interest rate differential with the euro area average fluctuated between 2.0 and 4.3 percentage points from October 2004 to September 2008 ( see Chart 6b ) .
Pangandussektoris on tähtis roll välismaistel pankadel ja valdav osa erasektorile antud laenudest on nomineeritud välisvääringus .
The spread increased in late 2008 and reached the historically high level of 7.8% in March 2009 .
Kui aktsiaturu kapitaliseeritus oli 2009 . aasta lõpus 21,7% SKPst , siis erasektorile antud pangalaenude jääk oli 66,9% SKPst .
The widening of the spread indicated increased risk aversion and concerns about domestic economic imbalances .
Euroalaga võrreldes on need suhtarvud siiski madalad . Euroala pankade rahvusvahelised nõuded Ungari pankade vastu ulatusid 2009 .
Over the rest of 2009 the interest rate differential declined to stand at 3.5 percentage points in March 2010 .
Pikaajaliste intressimäärade keskmine tase Ungaris oli 2009 . aasta aprillist 2010 .
Regarding financial integration developments , the Hungarian capital market is smaller and less developed than the euro area average ( see Table 14 ) . The outstanding amount of debt securities issued by corporations has increased steadily and stood at 28.6% of GDP in 2009 .
aasta märtsini väldanud vaatlusperioodil 8,4% , mis on oluliselt kõrgem kui intressimäära kriteeriumi 6,0% kontrollväärtus ( vt tabel 13 ) . Aastate jooksul on Ungari pikaajalisi intressimäärasid mõjutanud muu hulgas riigi eelarveolukord ja finantsareng ning rahvusvaheline riskivalmidus .
The importance of the stock market for the financing of the corporate sector is limited compared with the financing provided by the banking sector .
aastal , langes pikaajaliste intressimäärade tase alates 2001 . aasta algusest 16 kuni 2005 .
Foreign-owned banks play a major role in the banking sector , and the majority of the loans to the private sector are in foreign currencies .
aasta septembris alanesid pikaajalised intressimäärad 5,6% ni , mis on kõigi aegade madalaim tase .
The stock market capitalisation stood at 21.7% of GDP , while outstanding bank loans to the private sector stood at 66.9% of GDP at the end of 2009 .
Ent inflatsiooniga seotud ebakindlus kasvas , eelarve puudujääk suurenes märgatavalt ja Ungari pikaajalist krediidireitingut alandati .
However , all of these ratios remain low in comparison to the euro area .
Pikaajalised intressimäärad hakkasid taas tõusma , ulatudes 2006 . aasta oktoobris 7,5% ni .
The international claims of euro area banks on banks in Hungary stood at 22.9% of total liabilities in 2009 . 156
aasta algusest tõusid aga intressimäärad sisemaise inflatsiooni kiirenemise ja üleilmse riskikartlikkuse suurenemise mõjul 16 Andmed Ungari pikaajaliste intressimäärade kohta on kättesaadavad alates 2001 .
ECB Convergence Report May 2010
aastast . EKP Lähenemisaruanne Mai 2010
LIST OF TABLES AND CHARTS HUNGARY 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Table 5 General government budgetary position Chart 2 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Chart 4 General government expenditure and revenue Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios Table 7 General government deficit-dept adjustment Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Hungarian forint Chart 6 Hungarian forint : nominal exchange rate development against the euro ( a ) Exchange rate over the reference period ( b ) Exchange rate over the last ten years Table 10 Hungarian forint : real exchange rate developments Table 11 External developments Table 12 Indicators of integration with the euro area 164 164 164 165 165 165
153 TABELITE JA JOONISTE LOETELU UNGARI 1 HINDADE Tabel 1 Joonis 1 Tabel 2 ARENG ÜTHI-inflatsioon Hindade areng Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooniprognoosid Ungari forinti nominaalkurss euro suhtes a ) Vahetuskurss vaatlusperioodil b ) Vahetuskurss viimasel kümnel aastal Tabel 10 Ungari forinti reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng Tabel 12 Euroalaga lõimumise näitajad 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 13 Pikaajalised intressimäärad Joonis 7 Pikaajaline intressimäär a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHIinflatsiooni erinevused euroala suhtes Tabel 14 Finantsarengu ja - lõimumise valitud näitajad Joonis 6 162 162 162 163 163 163
160 160 161 161 161 161 162 162 162 162 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) 166 Chart 7 Long-term interest rate ( LTIR ) 166 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) 166 ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 166 Table 14 Selected indicators of financial development and integration 166
2 RIIGIRAHANDUSE ARENG Tabel 4 Valitsussektori rahanduse seis Tabel 5 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (--) a ) Tasemed b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori koguvõlg a ) Tasemed b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Joonis 5 Potentsiaalsed võlasuhted tulevikus eelarve tasakaalu alternatiivsete eelduste põhjal Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Ungari forinti vahetuskursi surve põhinäitajad 158 158 159 159 159 159 160 160 160 160
ECB Convergence Report May 2010 157
162 EKP Lähenemisaruanne Mai 2010
to Mar . 2010 5.7 1.4 4.8 1.0 0.3 20 15 10 5 0 - 5 - 10 2000 2002 2004 2006 2008 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG J o o n i s 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) 2009 dets 2010 apr 2009 -- jaan veebr märts märts 2010 6,2 1,0 5,6 0,9 5,7 1,4 4,8 1,0 0,3 20 15 10 5 0 - 5 - 10 2000 2002 2004 2006 2008 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2009 Dec. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.4 0.9
Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 )
Source : European Commission ( Eurostat ) .
5,4 0,9 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
HUNGARY Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2009 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
UNGARI Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid ( aastane muutus , %) a ) ÜTHI hiljutine areng 2009 nov ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelneva kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelneva kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
4.6 4.0 4.3 4.4 2011 2.8 3.0 2.5 3.0 5.2 3.4 6.2 Dec. 5.4 3.1 6.1 Jan. 6.2 5.2 5.4 2010 Feb. 5.6 5.8 5.0 Mar . 5.7 6.3 4.8
4,6 4,0 4,3 4,4 2011 2,8 3,0 2,5 3,0 5,2 3,4 6,2 dets 5,4 3,1 6,1 jaan 6,2 5,2 5,4 2010 veebr 5,6 5,8 5,0 märts 5,7 6,3 4,8
Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2008 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 3.8 - 3.0 - 0.9 72.9 60.0 2009 - 4.0 - 3.0 - 1.3 78.3 60.0 2010 1 ) - 4.1 - 3.0 - 1.4 78.9 60.0
Tabel 4 Valitsussektori rahanduse seis (% SKPst ) 2008 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Kontrollväärtus Ülejääk / puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus - 3,8 - 3,0 - 0,9 72,9 60,0 2009 - 4,0 - 3,0 - 1,3 78,3 60,0 2010 1 ) - 4,1 - 3,0 - 1,4 78,9 60,0
Table 5 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 2000 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 43.8 43.4 9.7 16.3 13.1 4.4 0.4 46.8 40.9 10.6 12.6 5.1 0.0 12.7 5.9 - 3.0 2.1 0.3 2001 43.2 42.7 10.0 15.3 12.9 4.4 0.5 47.2 40.7 11.1 12.5 4.6 0.0 12.5 6.6 - 4.0 0.6 - 0.3 2002 42.3 41.8 10.0 14.9 12.9 4.0 0.5 51.2 42.2 12.2 13.2 4.0 0.0 12.8 8.9 - 8.9 - 4.9 - 4.0 2003 42.2 41.8 9.5 15.7 12.7 3.9 0.4 49.4 43.9 13.2 13.9 4.1 0.0 12.7 5.6 - 7.2 - 3.2 - 3.7 2004 42.3 41.9 8.9 16.0 12.3 4.6 0.4 48.7 43.9 12.6 13.9 4.4 0.0 13.1 4.8 - 6.4 - 2.0 - 2.9 2005 42.2 41.6 9.0 15.5 12.6 4.4 0.6 50.1 44.7 12.6 14.6 4.1 0.0 13.4 5.4 - 7.9 - 3.8 - 3.9 2006 42.6 41.7 9.3 15.0 12.6 4.8 0.9 51.9 45.7 12.2 15.0 3.9 - 0.1 14.7 6.2 - 9.3 - 5.4 - 4.9 2007 44.8 44.0 10.2 15.6 13.6 4.5 0.8 49.8 44.3 11.5 15.2 4.1 0.0 13.6 5.5 - 5.0 - 0.9 - 1.4 2008 45.4 44.8 10.6 15.6 13.8 4.8 0.6 49.2 45.1 11.6 15.9 4.2 0.0 13.4 4.1 - 3.8 0.4 - 0.9 2009 45.8 44.6 9.8 16.3 13.0 5.5 1.2 49.8 46.0 11.2 16.1 4.7 0.1 14.0 3.8 - 4.0 0.7 - 1.3
Tabel 5 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2000 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulu Jooksvad kulud Hüvitised töötajatele Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluv intress millest : intressimäära vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulud Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane tasakaal Ülejääk / puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 43,8 43,4 9,7 16,3 13,1 4,4 0,4 46,8 40,9 10,6 12,6 5,1 0,0 12,7 5,9 - 3,0 2,1 0,3 2001 43,2 42,7 10,0 15,3 12,9 4,4 0,5 47,2 40,7 11,1 12,5 4,6 0,0 12,5 6,6 - 4,0 0,6 - 0,3 2002 42,3 41,8 10,0 14,9 12,9 4,0 0,5 51,2 42,2 12,2 13,2 4,0 0,0 12,8 8,9 - 8,9 - 4,9 - 4,0 2003 42,2 41,8 9,5 15,7 12,7 3,9 0,4 49,4 43,9 13,2 13,9 4,1 0,0 12,7 5,6 - 7,2 - 3,2 - 3,7 2004 42,3 41,9 8,9 16,0 12,3 4,6 0,4 48,7 43,9 12,6 13,9 4,4 0,0 13,1 4,8 - 6,4 - 2,0 - 2,9 2005 42,2 41,6 9,0 15,5 12,6 4,4 0,6 50,1 44,7 12,6 14,6 4,1 0,0 13,4 5,4 - 7,9 - 3,8 - 3,9 2006 42,6 41,7 9,3 15,0 12,6 4,8 0,9 51,9 45,7 12,2 15,0 3,9 - 0,1 14,7 6,2 - 9,3 - 5,4 - 4,9 2007 44,8 44,0 10,2 15,6 13,6 4,5 0,8 49,8 44,3 11,5 15,2 4,1 0,0 13,6 5,5 - 5,0 - 0,9 - 1,4 2008 45,4 44,8 10,6 15,6 13,8 4,8 0,6 49,2 45,1 11,6 15,9 4,2 0,0 13,4 4,1 - 3,8 0,4 - 0,9 2009 45,8 44,6 9,8 16,3 13,0 5,5 1,2 49,8 46,0 11,2 16,1 4,7 0,1 14,0 3,8 - 4,0 0,7 - 1,3
HUNGARY C h a r t 2 General government surplus (+)/ deficit (-)
UNGARI J o o n i s 2 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-)
( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) cyclical factors non-cyclical factors total change - 2 - 4 0 0 - 6 - 5 - 5 - 8 - 10 - 10 2000 2002 2004 2006 2008 - 10 5 5
b ) Aastane muutus ja mõjutegurid ( protsendipunkti SKPst ) tsüklilised tegurid mittetsüklilised tegurid kogumuutus - 2 - 4 0 0 - 6 - 5 - 5 - 8 - 10 - 10 2000 2002 2004 2006 2008 - 10 5 5
Table 6 General government gross debt -- structural features 2000 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 55.0 64.4 35.6 33.9 1.7 74.5 3.8 17.3 82.7 2001 52.0 69.5 30.5 29.0 1.4 70.0 3.6 19.4 80.6 2002 55.6 75.2 24.8 23.8 0.9 67.3 3.5 21.7 78.3 2003 58.4 75.5 24.5 23.6 0.8 61.5 3.9 19.6 80.4 2004 59.1 73.5 26.5 24.5 2.0 57.8 4.1 17.7 82.3 2005 61.8 71.0 29.0 26.5 2.5 54.3 4.6 15.9 84.1 2006 65.6 70.8 29.2 28.6 0.6 53.5 4.6 16.1 83.9 2007 65.9 68.4 31.6 29.6 2.0 50.9 4.7 13.3 86.7 2008 72.9 59.9 40.1 30.8 9.3 48.4 4.5 10.6 89.4 2009 78.3 53.6 46.4 46.4 0.0 44.3 4.6 10.5 89.5
Tabel 6 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 2000 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta Euro 1 ) Muud Kodumaine finantseerimine (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaja järgi2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta , k. a ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 55,0 64,4 35,6 33,9 1,7 74,5 3,8 17,3 82,7 2001 52,0 69,5 30,5 29,0 1,4 70,0 3,6 19,4 80,6 2002 55,6 75,2 24,8 23,8 0,9 67,3 3,5 21,7 78,3 2003 58,4 75,5 24,5 23,6 0,8 61,5 3,9 19,6 80,4 2004 59,1 73,5 26,5 24,5 2,0 57,8 4,1 17,7 82,3 2005 61,8 71,0 29,0 26,5 2,5 54,3 4,6 15,9 84,1 2006 65,6 70,8 29,2 28,6 0,6 53,5 4,6 16,1 83,9 2007 65,9 68,4 31,6 29,6 2,0 50,9 4,7 13,3 86,7 2008 72,9 59,9 40,1 30,8 9,3 48,4 4,5 10,6 89,4 2009 78,3 53,6 46,4 46,4 0,0 44,3 4,6 10,5 89,5
C h a r t 3 General government gross debt
J o o n i s 3 Valitsussektori koguvõlg
( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment change in debt-to-GDP ratio 80 10 5 10 5 0 - 5 - 10 2000 2002 2004 2006 2008
b ) Aastane muutus ja mõjutegurid ( protsendipunkti SKPst ) esmane tasakaal kasvu -/ intressimäärade erinevus eelarvepositsiooniväline võlamuutus võla ja SKP suhtarvu muutus 80 10 5 10 5 0 - 5 - 10 2000 2002 2004 2006 2008
C h a r t 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 54 52 50 48 46 44 42 2000 Source : ESCB .
J o o n i s 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 54 52 50 48 46 44 42 2000 Allikas : EKPS .
C h a r t 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios constant primary balance constant overall balance balanced budget 80 75 70 65 46 44 42 60 55 2010 2011 2012 2013 60 55 80 75 70 65
J o o n i s 5 Potentsiaalsed võlasuhted tulevikus eelarve tasakaalu alternatiivsete eelduste põhjal konstantne esmane tasakaal konstantne üldtasakaal tasakaalus eelarve 80 75 70 65 46 44 42 60 55 2010 2011 2012 2013 60 55 80 75 70 65
Sources : European Commission projections and ECB calculations .
Allikad : Euroopa Komisjoni ettevaated ja EKP arvutused .
Notes : The three scenarios assume that the debt ratio for 2010 is 78.9% of GDP as forecast and that the overall balance of - 4.1% of GDP or the primary balance of 0.8% of GDP for 2010 will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 2011 onwards .
aastal moodustab võlg SKPst prognoositud 78,9% ning et 2010 . aasta -- 4,1% ne üldtasakaal või 0,8% ne esmane tasakaal jääb kõnealusel perioodil samaks või et alates 2011 .
The nominal rate of interest is assumed to be at 4.4% ( an average real cost of public debt outstanding of 1.4% plus 3 % inflation ) .
aastast jääb eelarve tasakaalu . Nominaalseks intressimääraks eeldatakse 4,4% ( riigivõla jäägi keskmine reaalkulu 1,4% pluss inflatsioon 3 %) .
The real GDP growth rate is as projected by the European Commission in its spring 2010 forecast for the period 2010-13 .
SKP reaalkasvuks on võetud Euroopa Komisjoni 2010 . aasta kevade prognoos aastateks 2010 -- 2013 .
Deficit-debt adjustments are assumed to be equal to zero .
Eelarvepositsioonivälised võlamuutused on võrdsustatud nulliga .