natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assessing how Sweden 's structural budgetary position changed during the crisis is , however , particularly difficult in view of uncertainty over the level and growth rate of potential output .
Need stiimulid halvendasid nimetatud aastal eelneva aastaga võrreldes kiiresti eelarveseisundit . Pidades silmas potentsiaalse kogutoodangu taseme ja kasvumääraga seotud ebakindlust , on siiski väga raske hinnata , kuidas Rootsi struktuurne eelarveseisund kriisi perioodil muutus .
Turning to developments in general government gross debt , between 2000 and 2009 the debt-to-GDP ratio declined cumulatively by 11.3 percentage points ( see Chart 3a and Table 6 ) .
Valitsussektori koguvõla arengu osas märgitakse , et ajavahemikus 2000 -- 2009 vähenes võla suhe SKPsse kokku 11,3 protsendipunkti võrra ( vt joonis 3a ja tabel 6 ) . Võlakoormuse vähenemist soodustasid kõige enam esmased ülejäägid ja 2004 .
Looking at the factors underlying this decline in public debt , primary surpluses in particular and -- from 2004 to 2007 -- the growth / interest rate differential contributed favourably to this development ( see Chart 3b ) .
Vaatlusaastal 2009 oli Rootsi valitsussektori eelarve puudujääk 0,5% SKPst , mis on oluliselt madalam kui 3 % kontrollväärtus . Valitsussektori võla suhe SKPsse oli 42,3% , s. t madalam kui 60 % kontrollväärtus ( vt tabel 4 ) .
Noticeable debt-increasing deficit-debt adjustments occurred in 2001 , 2004 , 2005 and 2009 , mainly reflecting government purchases of financial assets ( see Table 7 and the statistical section ) .
ROOTSI kasvu -/ intressimäärade erinevus ( vt joonis 3b ) . Märkimisväärsed eelarvepositsioonivälised võlamuutused , mille tõttu võlakoormus suurenes , leidsid aset 2001 .
In 2009 the general government debt-to-GDP ratio increased notably in a deteriorating macroeconomic environment , giving rise to a negative growth / interest rate differential .
aastal , kajastades peamiselt valitsuse poolt finantsvara soetamist ( vt tabel 7 ja statistikaosa ) . Halvenevas makromajanduskeskkonnas suurenes valitsussektori võla suhe SKPsse 2009 .
As regards Sweden 's general government debt structure , the share of public debt with a short-term maturity was relatively high in the period under review ( see Table 6 ) .
aastal jõuliselt , tuues kaasa kasvu -/ intressimäärade negatiivse vahe . Rootsi valitsussektori võla struktuuri seisukohalt oli lühiajalise võla osatähtsus vaatlusperioodil suhteliselt suur ( vt tabel 6 ) .
Fiscal balances are therefore relatively sensitive to changes in interest rates .
Intressimäärade muutuste mõju Rootsi eelarve tasakaalule on seega suhteliselt suur .
At the same time , at 14.3% the proportion of government debt denominated in foreign currency was noticeable in 2009 , reflecting a significant increase compared with 2008 , mostly owing to government borrowing on behalf of the central bank to strengthen the central bank 's foreign exchange reserves .
Samal ajal suurenes välisvaluutas nomineeritud riigivõla osatähtsus 2008 . aastaga võrreldes oluliselt , ulatudes 2009 .
Given the level of the government debt-to-GDP ratio , the fiscal balances are , however , relatively insensitive to changes in exchange rates .
aastal märkimisväärse , 14,3% tasemeni . Selle tingis peamiselt valitsuse laenuvõtt -- keskpanga nimel --, et toetada keskpanga välisvaluutareserve .
At the same time , the Swedish government has incurred a sizeable amount of contingent liabilities resulting from government interventions to support financial institutions and financial markets during the crisis ( see the statistical section ) .
Samal ajal on Rootsi valitsus võtnud mahukaid tingimuslikke kohustusi seoses valitsuse sekkumismeetmetega finantseerimisasutuste ja finantsturgude kriisiaegseks toetamiseks ( vt statistikaosa ) . Mis puutub muudesse eelarvenäitajatesse , siis on jooniselt 4 ja tabelist 5 näha , et valitsussektori kogukulude suhtarv vähenes 55,6% lt SKPst 2000 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 5 show that the general government total expenditure ratio declined from 55.6% of GDP in 2000 to 52.5% in 2007 , reflecting a fall in current expenditure ( by 3.4 percentage points ) related to , inter alia , a downsizing of public administration , lower interest payable ( by 1.7 percentage points ) and reductions in social benefits ( by 1.8 percentage points ) .
aastal . Selle tingis jooksvate kulude vähenemine 3,4 protsendipunkti võrra , mis oli muu hulgas seotud riigi haldussektori koomaletõmbamisega , väiksemate makstavate intressidega ( 1,7 protsendipunkti võrra ) ja sotsiaaltoetuste kärpimisega ( 1,8 protsendipunkti võrra ) .
In 2008 the downward trend reversed and a steep increase in the expenditure ratio was recorded in 2008 and 2009 , cumulatively amounting to 3.8 percentage points .
2008 . aastal langustrend pöördus ja aastatel 2008-2009 suurenes valitsussektori kulude suhtarv järsult kokku 3,8 protsendipunkti võrra .
This increase is mainly attributable to the decline in GDP ( denominator effect ) and an increase in social benefits .
Kasv tulenes peamiselt SKP langusest ( nimetaja mõju ) ja sotsiaaltoetuste tõusust .
At 56.3% of GDP in 2009 , the expenditure ratio is high in comparison with other countries with a similar level of per capita income .
Võrreldes teiste riikidega , kellel on sarnane sissetulek elaniku kohta , on kulude suhtarv , mis 2009 . aastal oli 56,3% SKPst , suur .
Government revenue in relation to GDP followed a volatile trend .
Valitsussektori tulude suhe SKPsse on olnud volatiilne . 2000 .
After declining by 4 percentage points from 2000 to 2002 it was subject to a cumulative increase of almost 2 percentage points over the period 2003-05 .
aastast kuni 2002 . aastani alanes see näitaja 4 protsendipunkti võrra , ent suurenes seejärel aastatel 2003 -- 2005 kokku ligikaudu 2 protsendipunkti võrra .
From 2006 the total revenue-to-GDP ratio followed a declining trend that halted in 2009 , when a slight increase was recorded relative to 2008 .
aastast on kogutulude ja SKP suhtarv langenud , ent langus peatus 2009 . aastal , mil täheldati vähest tõusu võrreldes 2008 .
Looking ahead , according to Sweden 's medium-term fiscal strategy , as presented in the 2009-12 update of the convergence programme ( dated January 2010 and thus preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 ) , the government 's fiscal strategy envisages a budget deficit of 1.1% of GDP in 2012 .
aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis ( avaldatud jaanuaris 2010 , seega enne Euroopa Komisjoni prognoose , mis on esitatud tabelis 4 ) esitatud Rootsi keskpika eelarvestrateegia põhjal öelda , et 2012 . aastal oodatakse eelarve puudujäägiks 1,1% SKPst .
For 2010 , the convergence programme suggests that the government expects an additional deterioration in the budget balance of 1.2 percentage points .
2010 . aastaks eeldab valitsus lähenemisprogrammi kohaselt eelarve tasakaalu edasist halvenemist 1,2 protsendipunkti võrra .
According to this fiscal strategy , the structural balance will be below the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified in the convergence programme as a structural surplus of 1 % of GDP .
Eelarvestrateegia põhjal peaks struktuurne tasakaal jääma stabiilsuse ja majanduskasvu paktis sätestatud keskpikast eelarve-eesmärgist allapoole . Lähenemisprogrammi kohaselt on selleks 1 % line struktuurne ülejääk SKPst .
The total revenue-to-GDP ratio is anticipated to fall by 1 percentage point , reflecting , inter alia , cuts in earned income taxes and social contributions . At the same time , the total expenditure ratio is expected
Kogutulude ja SKP suhtarv peaks alanema 1 protsendipunkti võrra , kajastades muu hulgas tulumaksumäära ja sotsiaalkindlustusmaksete kärpeid .
205 to decline by 2.2 percentage points over the programme horizon , reflecting , inter alia , a reduction in government spending on pensions and a recovery in GDP ( denominator effect ) .
Kogukulude suhtarv peaks lähenemisprogrammiga hõlmatud perioodil pensionidega seotud kulude languse ja SKP kasvu taastumise ( nimetaja mõju ) tõttu vähenema 2,2 protsendipunkti võrra .
Furthermore , after rising to 45.5% of GDP in 2010 , government gross debt is projected to slightly decrease over the programme horizon , reaching 45.2% of GDP in 2012 .
Valitsussektori koguvõlg peaks 2010 . aastal kasvama 45,5% ni SKPst , ent hakkab tõenäoliselt programmi perioodil mõnevõrra alanema , vähenedes 2012 .
Turning to factors impacting on Sweden 's public finances over the long term , as indicated in Table 8 , the country is facing a marked increase in the old age dependency ratio .
Vaadeldes tabelis 8 esitatud tegureid , mis mõjutavad Rootsi riigirahandust pikema aja jooksul , võib öelda , et riigis hakkab peagi märgatavalt tõusma vanadussõltuvusmäär .
According to the 2009 projections of the European Commission and the EU 's Economic Policy Committee , starting from a level of 27.1% of GDP in 2010 , Sweden is likely to experience a notable increase in age-related government expenditure between 2010 and 2060 , amounting to 2.6 percentage points .
aasta prognooside kohaselt ning võttes lähtepunktiks 27,1% SKPst 2010 . aastal , peaksid aastatel 2010 -- 2060 rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulud Rootsis märgatavalt suurenema , kasvades 2,6 protsendipunkti võrra .
22 This reflects in part the implementation of pension reforms in the 1990s , which , inter alia , established a second , privately-funded pillar .
aastatel ellu viidud pensionireforme , millega muu hulgas loodi teine , erakapitalist rahastatav pensionisammas . Tuleb 22 „2009 Ageing Report » , Euroopa Komisjon ja majanduspoliitika komitee .
However , continued vigilance is required as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than expected .
203 siiski olla jätkuvalt tähelepanelik , sest tegelik demograafiline ning majandus - ja finantsareng võivad osutuda eeldatust ebasoodsamaks .
In the European Commission 's 2009 Sustainability Report , Sweden is assessed to be at low risk with regard to the sustainability of its public finances .
Euroopa Komisjoni 2009 . aasta jätkusuutlikkuse aruandes peetakse Rootsi riigirahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske väikeseks .
23 Turning to fiscal challenges , it is important that the envisaged phasing-out of expansionary fiscal policies implemented during the crisis is pursued in a strict and timely manner .
23 Riigirahanduse valdkonnas on tähtis kindlalt ja õigeaegselt loobuda kriisi ajal rakendatud ekspansiivsest eelarvepoliitikast .
Moreover , further consolidation efforts may be required to counter the risk that growth may not return to pre-crisis levels for an extended period of time .
Lisaks võib vajalikuks osutuda täiendav eelarve konsolideerimine maandamaks riski , et majanduskasv ei pruugi jõuda tagasi kriisieelsele tasemele pikema aja jooksul .
The rules-based fiscal framework consisting , inter alia , of an expenditure ceiling and a structural surplus target over the business cycle , has been beneficial to fiscal performance and should anchor Sweden 's budgetary consolidation strategy in the years to come .
Reeglitel põhinev eelarveraamistik , mis muu hulgas hõlmab kulupiiranguid ja eesmärki saavutada majandustsükli jooksul struktuurne eelarveülejääk , on toetanud eelarvetulemusi ja peaks kinnistama Rootsi konsolideerimisstrateegia lähiaastateks .
5.9.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
5.9.3 VAHETUSKURSI ARENG
In this period the krona depreciated sharply against the euro until March 2009 , appreciating thereafter . Over the reference period , the Swedish currency mostly traded substantially weaker than its April 2008 average exchange rate , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate .
keskpangaga vahetustehingute kokkuleppe kuni 500 miljoni euro kohta Islandi kroonide vastu ning 2008 . aasta detsembris Läti keskpangaga vahetustehingute kokkuleppe 375 miljoni euro kohta Läti lattide vastu .
The maximum upward deviation from this benchmark was 1.0% , while the maximum downward deviation amounted to 25.0% ( see Chart 5 and Table 9a ) . In 2009 Sveriges Riksbank took several measures to promote stability in the financial system , some of which involved foreign currency .
Seevastu 2009 . aasta veebruaris teatavaks tehtud ennetav kokkulepe Rootsi keskpanga ja Eesti Panga vahel puudutas kohalikku vääringut ning andis Eesti Pangale võimaluse laenata kuni 10 miljardit Rootsi krooni Eesti kroonide vastu eesmärgiga kaitsta finantsstabiilsust .
Specifically , Sveriges Riksbank drew down EUR 3 billion on its existing swap line with the ECB in June 2009 in order to boost its foreign currency reserves .
Kõigi nende kokkulepete kehtivus oli 2009 . aasta lõpuks lõppenud .
Furthermore , Sveriges Riksbank announced that it had entered into a swap facility agreement with the US Federal Reserve System for USD 10 billion in September 2008 .
Aidates vähendada finantshaavatavust , võisid need kokkulepped avaldada ka mõju Rootsi krooni vahetuskursile .
Among the foreign currency measures , Sveriges Riksbank granted swap facilities to the Central Bank of Iceland of up to EUR 500 million in exchange for Icelandic krona in May 2008 and to Latvijas Banka of EUR 375 million in exchange for Latvian lats in December 2008 . In contrast , a precautionary arrangement between Sveriges Riksbank and Eesti Pank announced in February 2009 was denominated in domestic currency and gave Eesti Pank the option to borrow up to SEK 10 billion against Estonian kroons in order to safeguard financial stability .
Vaadeldes hiljutist arengut üksikasjalikumalt , võib öelda , et krooni järsk odavnemine kajastas peamiselt Rootsi majanduse väljavaate halvenemist , investorite kartusi seoses välise haavatavusega sealses piirkonnas , pidades sealhulgas silmas Rootsi pankade osalemist Balti riikide majandustes ning investeerimispanga Lehman Brothers pankroti järel 2008 . aasta septembris üleilmsetel finantsturgudel valitsenud suurenenud ebakindlust .
As they helped to reduce financial vulnerabilities , they might also have had an impact on the exchange rate of the Swedish krona .
aasta märtsi alguses alanes Rootsi krooni kurss euro suhtes ligikaudu 11,7 kroonini euro kohta .
Looking at recent developments in more detail , the sharp depreciation of the Swedish krona primarily reflected the deteriorating outlook for Sweden 's economy , investor concerns about
Seejärel aitasid üleilmsete finantsturutingimuste järkjärguline normaliseerumine ja investorite meeleolu paranemine Balti riikide suhtes , kus Rootsi pangad väga aktiivselt osalevad , kaasa Rootsi krooni vahetuskursi tugevnemisele euro suhtes .
In the two-year reference period from 24 April 2008 to 23 April 2010 , the Swedish
23 . aprillil 2010 oli krooni vahetuskurss euro suhtes 9,59 krooni , mis on 2,4% nõrgem kui 2008 .
22 « 2009 Ageing Report , European » Commission and Economic Policy Committee .
Volatiilsus jäi kõrgele tasemele ka edaspidi , kajastades peamiselt üleilmse finants - ja majanduskriisi mõju . Lühiajaliste intressimäärade erinevus kolme kuu EURIBORist oli positiivne , ent alanes 2008 .
23 « Sustainability Report 2009 » , European Commission . 206
aasta märtsis lõppenud 23 „Sustainability Report 2009 » , Euroopa Komisjon .
ECB Convergence Report May 2010
aprillini 2010 ei osalenud Rootsi kroon vahetuskursimehhanismis ERM2 .
SWEDEN external vulnerabilities in the region , including the involvement of Swedish banks in the economies of the Baltic States , and the heightened uncertainty in global financial markets following the collapse of Lehman Brothers in September 2008 .
Vaatlusperioodil kaubeldi Rootsi vääringuga enamasti 2008 . aasta aprilli keskmisest vahetuskursist , mida kasutatakse illustreerivalt võrdlusalusena ERM2 keskkursi puudumisel , oluliselt odavamalt .
At the beginning of March 2009 the krona reached a low vis-à-vis the euro of around 11.7 kronor per euro .
Suurim positiivne kõrvalekalle võrdluskursist oli 1,0% ja suurim negatiivne kõrvalekalle 25,0% ( vt joonis 5 ja tabel 9a ) . 2009 .
Thereafter , the gradual normalisation of financial market conditions and the improvement in investors » perceptions of the Baltic States , in which Swedish banks are very active , contributed to the rebound of the Swedish krona against the euro .
aastal võttis Rootsi keskpank ( Sveriges Riksbank ) meetmeid finantssüsteemi stabiilsuse edendamiseks . Mõned neist meetmetest olid seotud välisvaluutaga .
The Swedish currency traded at 9.59 kronor per euro on 23 April 2010 , i.e. 2.4% weaker than its average level in April 2008 .
Juunis kasutas Rootsi keskpank EKPga sisse seatud vahetustehingute liini 3 miljardi euro ulatuses välisvaluutareservide täiendamiseks . Lisaks sõlmis Rootsi keskpank 2008 .
The exchange rate of the Swedish krona against the euro showed a relatively high degree of volatility , as measured by annualised standard deviations in daily percentage changes until late 2008 , and it recorded a high degree of volatility thereafter , mainly reflecting the global financial and economic crisis .
aasta septembris 10 miljardi USA dollari ulatuses vahetustehingute kokkuleppe USA Föderaalreservi Süsteemiga . Välisvaluuta meetmed hõlmasid valuutavahetustehingute võimalusi Islandi ja Läti keskpanga tarvis : 2008 .
At the same time short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR were positive and then turned to zero at the end of 2008 .
aasta mais sõlmis Rootsi keskpank Islandi 204
They turned negative in January 2009 and stood at - 0.2 percentage points in the three-month period ending in March 2010 ( see Table 9b ) .
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010 ROOTSI kolmekuulisel perioodil -- 0,2 protsendipunkti ( vt tabel 9b ) .
In a longer-term context , in March 2010 the real exchange rate of the Swedish krona was close to its ten-year historical averages , both bilaterally against the euro and in effective terms ( see Table 10 ) .
Pikemas perspektiivis vaadatuna oli Rootsi krooni reaalkurss -- nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss -- 2010 . aasta märtsis selle kümne aasta keskmise näitaja lähedal ( vt tabel 10 ) .
As regards other external developments , since 2000 Sweden has maintained large surpluses , of 6.7% of GDP on average , in its combined current and capital account of the balance of payments , which reached 7.3% of GDP in 2009 .
Muu välisarengu osas märgitakse , et alates 2000 . aastast on Rootsi maksebilansi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto olnud keskmiselt suures ülejäägis , ulatudes 6,7% ni SKPst .
From a financial account perspective , direct , portfolio and other investment have been rather volatile over the past five years .
aastal suurenes ülejääk 7,3% ni SKPst . Finantskonto puhul on otse -, portfelli - ja muud investeeringud olnud viimase viie aasta jooksul suhteliselt kõikuvad .
In 2009 both direct and other investment reported substantial outflows , whereas portfolio investment reversed to record substantial inflows .
2009 . aastal täheldati nii otse - kui ka muude investeeringute suurt väljavoolu ning portfelliinvesteeringute märgatavat sissevoolu .
Against this background , gross external debt increased substantially from 119.8% of GDP in 2000 to 196.6% in 2008 and 205.2% in 2009 .
Selle taustal kasvas koguvälisvõlg oluliselt , suurenedes 119,8% lt SKPst 2000 . aastal 196,6% ni 2008 .
At the same time , the country 's net international investment position improved gradually from - 35.1% of GDP in 2000 to - 1.6% in 2007 , before abruptly deteriorating to - 14.1% and - 19.7% in 2008 and 2009 .
Samal ajal paranes järk-järgult Rootsi rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon , tõustes -- 35,1% lt SKPst 2000 . aastal -- 1,6% ni 2007 .
Sweden is a small , open economy , although the ratio of foreign trade in goods and services to GDP contracted from 53.6% in 2008 to 48.4% in 2009 for exports and from 46.3% in 2008 to 41.5% in 2009 for imports ( see Table 11 ) .
aasta 46,3% lt 2009 . aastal 41,5% ni ( vt tabel 11 ) .
Concerning measures of economic integration with the euro area , in 2009 exports of goods to the euro area constituted 38.6% of total exports , whereas the corresponding figure for imports was higher at 46.6% .
Euroalaga majandusliku lõimumise kohta märgitakse , et 2009 . aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse 38,6% koguekspordist ning impordi vastav näitaja oli 46,6% .
In 2008 the share of euro area countries in Sweden 's direct and portfolio investment liabilities stood at 56.5% and 43.4% respectively .
2008 . aastal oli euroala riikide osatähtsus Rootsi otse - ja portfelliinvesteeringutega seotud kohustustes vastavalt 56,5% ja 43,4% .
In the same year the share of Sweden 's assets invested in the euro area amounted to 44.8% in the case of direct investment and 37.8% for portfolio investment ( see Table 12 ) .
Samal aastal moodustasid Rootsi varad , mis on investeeritud euroala riikidesse , 44,8% otseinvesteeringutest ja 37,8% portfelliinvesteeringutest ( vt tabel 12 ) .
5.9.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2009 to March 2010 , long-term interest rates in Sweden were 3.3% on average and thus well below the 6.0% reference value for the interest rate convergence criterion ( see Table 13 ) .
5.9.4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG madalam kui intressimäära kriteeriumi 6,0% kontrollväärtus ( vt tabel 13 ) .
Swedish interest rates declined and reached a low level at 3 % by the middle of 2005 ( see Chart 6a ) .
Pikaajalised intressimäärad alanesid madala , 3 % tasemeni 2005 . aasta keskpaigaks ( vt joonis 6a ) .
This downward movement reflected , among other things , relatively contained inflation .
Langus kajastas muu hulgas suhteliselt mõõdukat inflatsiooni .
From late 2005 Sweden 's long-term interest rates increased owing to strong growth and international developments in government bond yields , reaching 4.5% in mid-2007 .
Alates 2005 . aasta lõpust hakkasid pikaajalised intressimäärad kiire majanduskasvu ja riigivõlakirjade intressimäärade rahvusvahelise arengu tõttu tõusma , ulatudes 2007 .
Amid the international financial turmoil , in Sweden inflation started to fall at the end of 2008 and the long-term interest rates declined to historically low levels of 2.7% in December 2008 .
Üleilmse finantskriisi ajal hakkas inflatsioon Rootsis 2008 . aasta lõpus alanema ja pikaajalised intressimäärad langesid detsembris 2,7% ni , mis on varasemate aegadega võrreldes madalaim tase .
Subsequently , long-term interest rates rose somewhat and hovered around 3.3% in March 2010 .
Seejärel aga intressimäärad taas tõusid mõnevõrra ning olid 2010 .
ECB Convergence Report May 2010
aasta märtsis 3,3% lähedal .
207 The spread between Swedish and euro area long-term interest rates ( see Chart 6b ) was relatively wide between 2002 and 2004 , reflecting to some extent periods when inflation was higher in Sweden than in the euro area , as well as the more pronounced fall in euro area bond rates .
Rootsi ja euroala pikaajaliste intressimäärade vahe ( vt joonis 6b ) oli aastatel 2002 -- 2004 suhteliselt suur , kajastades mõningal määral perioode , mil inflatsioonitempo oli Rootsis kiirem kui euroalal , aga ka euroala võlakirjade intressimäärade tugevamat langust . Alates 2005 .
From mid-2005 spreads have been negative , standing until June 2008 at - 0.2 percentage point on average .
aasta keskpaigast on intressimäärade vahe olnud negatiivne , ulatudes kuni 2008 . aasta juunini keskmiselt -- 0,2 protsendipunktini .
Subsequently , the spread widened and stood at - 0.4 percentage point in March 2010 .
Seejärel on vahe suurenenud , olles 2010 . aasta märtsis -- 0,4 protsendipunkti .
The Swedish capital market is highly developed .
Rootsi kapitaliturg on kõrgelt arenenud .
The debt securities issued by corporations stood at 125.9% of GDP at the end of 2009 , above the euro area average ( see Table 14 ) .
Ettevõtete emiteeritud võlakirjad moodustasid 2009 . aasta lõpus 125,9% SKPst , mis on suurem kui euroala keskmine tase ( vt tabel 14 ) .