natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fact that inflation remained relatively stable over a long period reflects a number of important policy choices , most notably the decision to maintain a pegged exchange rate arrangement since Malta became independent in 1964 .
aastal . See pikaajaline stabiilsus on seotud mitme tähtsa poliitilise valikuga , millest kõige olulisem on otsus säilitada seotud vahetuskursi süsteem , mida Malta on kasutanud alates iseseisvumisest 1964 .
For most of this period , the Maltese lira was pegged to a basket of currencies , with large weights being assigned to the ECU / euro , pound sterling and US dollar .
aastal . Suurem osa sellest ajast on Malta liir olnud seotud valuutakorviga , millest suuremad osad moodustavad eküü / euro , naelsterling ja USA dollar .
Since May 2005 , the lira has been participating in ERM II .
2005 . aasta maist osaleb liir ERM2s .
The maintenance of price stability as a primary objective of monetary policy was enshrined in the Central Bank of Malta Act in 2002 .
Hinnastabiilsuse säilitamine kui rahapoliitika esmane eesmärk on sätestatud 2002 . aasta Malta keskpanga seaduses .
Relatively contained inflation has also been bolstered by the liberalisation of foreign trade and regulatory reforms in some network industries .
Riigi suhteliselt mõõdukat inflatsiooni on aidanud hoida väliskaubanduse liberaliseerimine ning kommunikatsioonivõrkude sektori reformid .
Furthermore , fiscal policy has become more supportive of the achievement of price stability over time .
Hinnastabiilsuse saavutamist on aja jooksul hakanud paremini toetama ka eelarvepoliitika . Pärast 2000 .
Following a period of solid economic growth until 2000 , output growth slowed significantly , but this did not have a marked impact on inflation , in part because inflation was already at a relatively low level at the start of this decade .
aastani kestnud jõulist majanduskasvu aeglustus toodangu kasv oluliselt , kuid märgatavat mõju inflatsioonile sellel ei olnud . Osaliselt oli see nii sellepärast , et inflatsioon oli käesoleva kümnendi alguses juba niigi suhteliselt madal .
In recent years , inflation developments were also driven by a number of special factors , such as an increase in the VAT rate , which took effect from 1 January 2004 and , more recently , measures that led to a more frequent adjustment of domestic energy prices to world market prices .
Viimastel aastatel on inflatsiooni arengut mõjutanud ka mitu erakorralist tegurit , nagu näiteks käibemaksumäära tõstmine 1 . jaanuaril 2004 ning hiljuti rakendatud meetmed , mille tulemusel on hakatud sisemaiseid energiahindu tihemini maailmaturu hindadega kohandama .
Real GDP growth remained sluggish on average , with two years of output contraction being recorded since 2001 ( see Table 2 ) .
Pärast 2001 . aastat on kahel korral registreeritud toodangu vähenemist ( vt tabel 2 ) .
This period of economic stagnation reflected a combination of external weakness , partly associated with increased competition in Malta 's export markets , and domestic factors , such as the temporary effects of restructuring operations in the manufacturing sector .
See majandusstagnatsiooni aeg oli tingitud mitme välisnõrkuse kombinatsioonist , mis on osaliselt seotud tihenenud konkurentsiga Malta eksporditurgudel , ning sisemaistest teguritest , nagu näiteks tootmissektori restruktureerimise ajutine mõju .
These restructuring efforts left their mark on the labour market , with job losses in certain manufacturing industries and employment gains in some service sectors and in the newly established pharmaceutical industry .
Viimane on jätnud jälje tööturule : teatavates tootmisharudes on töökohti kaotatud ning mõnes teenindussektoris ja hiljuti loodud ravimisektoris on tööhõive suurenenud .
On balance , unemployment remained broadly stable during this period , with the unemployment rate standing at 7.3% in 2005 .
Kokkuvõttes oli tööpuudus sellel perioodil ühtlane . 2005 .
Developments in wages and unit labour costs were restrained by soft labour market conditions .
aastal oli töötuse määr 7,3% . Leebed tööturutingimused hoidsid palku ja tööjõu erikulusid vaos .
Import prices , which tend to be driven largely by the prices of electronic components , fluctuations in oil prices and the Maltese lira-US dollar exchange rate , were volatile , especially in 2001 .
Impordihinnad , mida Maltal kipuvad mõjutama elektroonikakomponentide hinnad , naftahinna kõikumine ning liiri-dollari kurss olid muutlikud eriti 2001 . aastal .
In 2002 , the authorities amended the mechanism of price controls for the main types of fuel by increasing the frequency of price adjustments so as to reflect global trends more closely and by gradually dismantling subsidies on diesel fuel .
2002 . aastal muutis Malta peamiste kütuseliikide hinnakontrolli mehhanismi , hakates hindu tihedamalt reguleerima , et viia need paremasse kooskõlla maailmaturu hindade arenguga , ning kaotades järk-järgult diislidotatsioonid .
The general pattern of inflation is also apparent from other relevant price indices , such as HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Inflatsiooni üldine arengusuund nähtub ka muudest asjakohastest hinnaindeksitest , nagu näiteks ÜTHI ( välja arvatud töötlemata toidukaubad ja energia , vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation followed an upward trend during the first half of 2006 , although it declined later during the year .
2006 . aastal esimesel poolel kulges ÜTHI-inflatsiooni aastane määr tõususuunas , kuigi aasta teises pooles hakkas langema .
In April 2006 , it picked up to 3.5% and hovered around that level until August , when it fell to 3.0% .
Aprillis tõusis see 3,5% ni , püsis selle lähedal kuni augustini ning langes siis 3,0% ni .
In October , the annual rate of HICP inflation decelerated further to 1.7% ( see Table 3a ) .
Oktoobris langes ÜTHI-inflatsiooni aastane määr kuni 1,7% ni ( vt tabel 3a ) .
A primary factor behind these fluctuations in inflation since 2005 has been developments in energy prices , as reflected , for example , in the introduction of a surcharge on electricity and water consumption in early 2005 , which has subsequently been revised on various occasions .
Inflatsiooni kõikumine alates 2005 . aastast on peamiselt seotud energiahindade arenguga , mis kajastus näiteks lisamaksu kehtestamises elektri ja vee tarbijatele 2005 .
Changes in ECB Convergence Report December 2006 M A LTA
aasta alguses . Hiljem on seda lisamaksu mitu korda muudetud .
administered prices ( including the surcharge on electricity and water consumption ) have accounted for around 0.8 percentage point of total HICP inflation in 2006 to date .
Reguleeritud hindade ( kaasa arvatud elektri ja vee lisamaksu ) osa 2006 . aasta inflatsioonis moodustab kogu ÜTHI-inflatsioonist 0,8 protsendipunkti .
The share of administered prices in the HICP basket is relatively low at 7.6% .
Reguleeritud hindade osa ÜTHI-korvis oli suhteliselt väike : 7,6% .
Since 2005 , economic activity has shown signs of recovery , but price pressures from the demand side of the economy remain very limited .
2005 . aastast peale on majandusaktiivsus näidanud paranemise märke , kuid nõudlusepoolelt lähtuv hinnasurve on jätkuvalt väga nõrk .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 2.6% to 2.8% for 2007 and from 2.4% to 2.6% for 2008 ( see Table 3b ) .
Suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Maltale 2007 . aastal inflatsioonimääraks 2,6% -- 2,8% ning 2008 .
Upside risks to inflation prospects are mainly associated with the potential indirect and second-round effects of the recent oil price shock .
aastal 2,4 -- 2,6% ( vt tabel 3b ) . Inflatsiooni tõusuriskid tulenevad hiljutiste naftahinna järsu tõusu võimalikust kaudsest ja teisesest mõjust .
Given the closer alignment of domestic energy prices with market prices , oil price shocks may pass through more rapidly to domestic inflation in the future .
Kuna Malta ühitab oma sisemaiseid energiahindu turuhindadega rohkem , võib naftahinna tõusu mõju edaspidi kiiremini sisemaisesse inflatsiooni üle kanduda .
In addition , although it is not as strong as in other countries with less developed financial markets , the ongoing rapid rise in the growth of credit , especially to the construction sector , needs to be carefully monitored in view of its potential to generate domestic price pressures .
Peale selle tuleb tähelepanelikult jälgida laenuvõtu kiiret kasvu ( eriti ehitussektoris ) , mis ei ole küll nii kiire kui teistes vähem arenenud finantsturuga riikides , kuid võib tekitada sisemaist hinnasurvet .
Downside risks to the inflation projections are related to the effects of the liberalisation of product markets and ongoing efforts to streamline regulatory and administrative procedures in the public sector .
Inflatsiooniettevaateid mõjutavad langusriskid on seotud tooteturgude liberaliseerimisest tuleneva mõjuga ning avaliku sektori reguleerivate ja haldusmenetluste jätkuva lihtsustamisega .
Looking further ahead , the catching-up process may also have a bearing on inflation , given that GDP per capita and price levels are still lower in Malta than in the euro area ( see Table 2 ) .
Kaugemal tulevikus võib inflatsiooni mõjutada ka järelejõudmisprotsess , arvestades et Malta SKP elaniku kohta ja hinnatase on ikka veel euroalast madalam ( vt tabel 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable price stability in Malta will be dependent on , inter alia , the implementation of a sound and credible medium-term fiscal strategy .
Püsikindlat hinnastabiilsust toetava keskkonna saavutamine Maltal sõltub muu hulgas tugeva ja usaldusväärse keskpika eelarvestrateegia rakendamisest .
Wage increases should reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Palgatõus peaks olema kooskõlas tööviljakuse suurenemise , tööturutingimuste ning konkureerivate riikide arenguga .
It will also be important to focus on overcoming the structural constraints on economic growth and job creation .
Samuti on tähtis , et Malta lahendaks majanduskasvu ja töökohtade loomist takistavad struktuuriprobleemid .
Enhancing competition in product markets and improving the functioning of the labour market are key elements in this regard .
Ses suhtes on võtmetähtsusega konkurentsi elavdamine tooteturgudel ning tööturu toimimise parandamine .
Such measures will also help to make these markets more flexible , thereby facilitating adjustment to possible country or industryspecific shocks .
Need meetmed aitavad ühtlasi muuta neid turge paindlikumaks , mis teeb omakorda hõlpsamaks kohanemise kogu riiki või üksikuid sektoreid mõjutavate hinnašokkidega .
Together with the conduct of an appropriate monetary policy , these measures will help to achieve an environment conducive to price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Sellised meetmed koos asjakohase rahapoliitikaga aitavad saavutada hinnastabiilsust toetavat keskkonda , parandada riigi konkurentsivõimet ja kiirendada tööhõive kasvu .
In the reference year 2005 the general government budget balance showed a deficit of 3.2% of GDP , i.e. above the 3 % reference value ( see Table 4 ) .
kontrollväärtuse ( vt tabel 4 ) .
The general government debt-toGDP ratio was 74.2% , i.e. above the 60 % reference value .
Valitsussektori võla ja SKP suhe oli 74,2% , s. t 60 % lisest kontrollväärtusest kõrgem .
Compared with the previous year , the deficit ratio decreased by 1.8 percentage points and the public debt ratio decreased by 0.7 percentage point .
Eelmise aastaga võrreldes vähenes Malta eelarvepuudujäägi ja SKP suhe 1,8 ning võlakoormus 0,7 protsendipunkti .
In 2006 , the deficit ratio is forecast by the European Commission to decrease to 2.9% and the general government debt ratio is projected to decline to 69.6% .
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk 2006 . aastal langema 2,9% ni ja võlakoormus 69,6% ni .
The deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP in 2004 but not in 2005 .
Eelarvepuudujäägi suhtarv oli avaliku sektori investeerimiskulutuste omast suurem 2004 . aastal , kuid mitte 2005 .
Malta is in an excessive deficit situation .
Malta on ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras .
Looking back over the years 1996 to 2005 , the public debt-to-GDP ratio increased cumulatively by 37.0 percentage points until 2004 , declining somewhat in 2005 ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Aastaid 1996 -- 2005 vaadates tuleb märkida , et Malta võlakoormus kasvas kuni 2004 . aastani kokku 37,0 protsendipunkti , vähenedes veidi 2005 .
As shown in greater detail in Chart 2b , the primary balance was the strongest factor driving debt developments , in particular in the first half of the period under review .
aastal ( vt joonis 2a ja tabel 5 ) . Nagu joonisel 2b täpsemalt näidatud , mõjutas võlakoormuse arengut eriti vaatlusaluse perioodi esimesel poole kõige rohkem esmase eelarvetasakaal .
Reflecting low GDP growth rates , the growth / interest-rate differential had a debt-augmenting effect in several years , notably in 2001 , 2003 and 2004 .
Aeglase SKP kasvuga seoses suurenes majanduskasvu ja intressimäärade vahe tõttu võlakoormus mitmel aastal , eriti aastatel 2001 , 2003 ja 2004 .
Deficit-debt adjustments reduced the debt ratio in 1998 , 2000 and 2002 .
Eelarvepositsiooniväliste võlamuutuste tõttu vähenes võlakoormus aastatel 1998 , 2000 ja 2002 .
The patterns observed may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics .
See mudel võib viidata esmase eelarvepuudujäägi ja võlakoormuse ebasoodsa arengu tihedale seotusele .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short-term maturity is noticeable ( see Table 5 ) .
Sellega seoses võib märkida , et Malta riigivõlas moodustavad märgatava osa lühiajalised võlad ( vt tabel 5 ) .
M A LTA account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively sensitive to changes in interest rates .
Võlakoormust arvestades on intressimäärade kõikumise mõju Malta eelarvetasakaalule juba suhteliselt suur .
Foreign currency-denominated debt accounts for only a small proportion of Malta 's public debt stock , and most of it is denominated in euro .
Välisvaluutas nomineeritud võlad moodustavad Malta riigivõlast vaid väikese osa ja sellestki on enamik nomineeritud eurodes .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates .
Seepärast on vahetuskursside mõju eelarvetasakaalule suhteliselt väike .
Since 1996 a pattern of volatile but gradually improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Malta eelarvepuudujäägi ja SKP suhe on alates 1996 . aastast arenenud muutlikult , kuid pidevalt paranedes ( vt joonis 3a ja tabel 7 ) .
The deficit ratio moved from 8.5% of GDP in 1996 to 3.2% in 2005 , reaching very high levels around 10 % in 1998 and 2003 .
aastal 3,2% . Aastatel 1998 ja 2003 registreeriti väga suur , ligikaudu 10 % ne puudujääk .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that , on balance , cyclical factors have had overall only a relatively small impact on the change in the fiscal balance .
Nagu joonisel 3b täpsemalt näidatud , viitavad Euroopa Komisjoni hinnangud sellele , et tsüklilised tegurid on Malta eelarve tasakaalu kokkuvõttes vaid suhteliselt vähesel määral mõjutanud . 2003 .
Non-cyclical factors had a large deficitincreasing effect in 2003 , which was more than offset by an opposite effect in 2004 .
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 M A LTA puudujääk oluliselt , aga 2004 .
Noncyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
aastal tasakaalustas vastupidine areng seda ohtralt . Riigieelarve tasakaalu mittetsüklilised muutused võivad olla kas seotud püsivate struktuurimuutustega või tingitud ajutistest meetmetest .
Available evidence suggests that temporary measures had a deficit-increasing effect of 0.8% of GDP in 2004 and a deficit-reducing effect of 1.3% of GDP , in part reflecting the sale of land and a tax amnesty on wealth held abroad , in 2005 .
Olemasolevate andmete järgi otsustades võib arvata , et ajutiste meetmete tõttu suurenes Malta eelarvepuudujääk 2004 . aastal 0,8% ni SKPst ning vähenes 2005 .
Without the measures , the 2005 deficit would have amounted to 4.5% of GDP .
aastal 1,3% ni , mis tulenes osaliselt maamüügist ning maksuamnestiast välismaal hoitavale varale . Ilma nende meetmeteta oleks Malta 2005 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio fluctuated between 40 % and 50 % of GDP in the period under review .
aasta eelarvepuudujääk moodustanud SKPst 4,5% . Mis puutub muudesse eelarvepoliitika näitajatesse , siis on jooniselt 4 ja tabelist 7 näha , et valitsussektori kogukulutuste ja SKP suhe kõikus vaatlusalusel perioodil 40 % ja 50 % vahel .
In 2001 the ratio started to rise steeply , reversing its previous trend and reflecting higher spending on public employment and social transfers .
2001 . aastal aga hakkas see suhtarv seoses riigiteenistuse palkadeks ja sotsiaaltoetusteks makstavate summa suurenemisega hoopis kasvama .
The reduction in the expenditure ratio in 2004 reflected a decline in capital spending , while current spending continued to climb rapidly as a percentage of GDP .
Suhtarvu vähenemine 2004 . aastal oli seotud kapitalikulutuste vähenemisega , samas kui jooksvad kulud kasvasid SKP suhtes endiselt kiiresti .
In 2005 , current spending declined for the first time since 2000 , inducing a decline in the total spending ratio .
aastal vähenesid jooksvad kulud esimest korda pärast 2000 . aastat , mille tõttu vähenes ka kogukulutuste suhtarv .
On balance , the expenditure ratio was 5.4 percentage points higher in 2005 than in 1996 .
Kokkuvõttes olid kogukulutused 2005 . aastal 5,4 protsendipunkti kõrgemad kui 1996 .
The expenditure ratio is high in comparison with other countries with a similar level of per capita income and even compared with some of the highly advanced economies . Government revenue in relation to GDP also increased between 1996 and 2005 , by 10.8% percentage points overall , reflecting higher direct and indirect taxes .
Võrreldes teiste riikidega , kellel on sarnane sissetulek elaniku kohta , ja isegi mõne väga arenenud majandusega riigiga , on see suhtarv suur . Ka valitsussektori tulude ja SKP suhe on aastatel 1996 -- 2005 seoses otseste ja kaudsete maksude tõusuga suurenenud -- kokku 10,8 protsendipunkti .
According to Malta 's medium-term fiscal strategy , as presented in the convergence programme for 2005-2008 , dated December 2005 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , the government intends to proceed with its consolidation course , bringing the deficit ratio down to 1.2% by 2008 .
aasta lähenemisprogrammis ( detsember 2005 ) avaldatud ja enne Euroopa Komisjoni prognoose ( vt tabel 4 ) esitatud keskpikas eelarvestrateegias , on ette nähtud , et valitsus jätkab senist konsolideerimispoliitikat ning vähendab riigieelarve puudujääki 2008 . aastaks 1,2% ni SKPst .
The strategy is based on significant expenditure reduction , particularly in the area of capital spending but also covering public consumption and social transfers .
Selleks tuleb oluliselt kärpida kulusid , eriti kapitalikulutusi , aga ka avaliku sektori tarbimist ja sotsiaaltoetusi .
This would also allow a reduction in the revenue ratio .
Selle abil oleks ühtlasi võimalik vähendada tulude suhet SKPsse .
In 2006 , estimates point to deficit-reducing temporary effects of 0.8% of GDP , reflecting the sale of land .
Hinnangute kohaselt väheneb Malta eelarvepuudujääk 2006 . aastal maamüügi tulemusel 0,8% SKPst .
For 2007 , current information suggests that the government plans to reduce the deficit ratio somewhat .
Olemasolevad andmed näitavad , et 2007 . aastaks kavandab valitsus eelarvepuudujääki mõningal määral vähendada .
Further consolidation is required if Malta is to attain the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which in the convergence programme is quantified as a balanced budget in cyclically adjusted terms and net of temporary measures .
Stabiilsuse ja majanduskasvu paktis sätestatud keskpika eesmärgi saavutamiseks , mis on riigi lähenemisprogrammis määratletud kui tsükliliste mõjude suhtes korrigeeritud ja ajutistest mõjudest puhastatud tasakaalus eelarve , peab Malta konsolideerimist jätkama .
With regard to the prospects of countries with a public debt ratio clearly above 60 % of GDP achieving a reduction to the reference value , the ECB presents calculations in Chart 5 .
Joonisel 5 on esitatud EKP arvutused 60 % lisest kontrollväärtusest selgelt suurema võlakoormusega riikide väljavaadete kohta vähendada oma võlakoormust kontrollväärtuseni .
On the assumption that Malta achieves the overall fiscal position and public debt ratio projected by the European Commission for 2006 , a balanced budget from 2007 onwards would reduce public debt to below 60 % of GDP by 2010 .
aastaks ette nähtud üldise eelarvepositsiooni ning võlakoormuse , siis väheneb võlakoormus tasakaalus eelarve abil alates 2007 . aastast alla 60 % lise kontrollväärtuse 2010 .
However , maintaining either the overall or primary balance ratio at their respective 2006 levels of - 2.9% and 0.9% would not appear to be sufficient to reduce the debt ratio below the reference value .
Kui aga kas üldise või esmase eelarvetasakaalu ja SKP suhe jääb samaks mis 2006 . aastal ( vastavalt -- 2,9% ja 0,9% ) , siis ilmselt sellest ei piisa , et viia riigi võlakoormus riigivõla kontrollväärtusest allapoole .
Such calculations are based on the assumption of a constant nominal rate of interest of 6 % ( an average real cost of public debt outstanding of 4 % plus 2 % ECB Convergence Report December 2006
Nende arvutuste aluseks on võetud eeldus , et intresside nominaalmäär püsib konstantselt 6 % juures ( riigivõla jäägi keskmine reaalkulu 4 % pluss inflatsioon 2 %) .
inflation ) . The real GDP growth rate is as projected by the European Commission in its autumn 2006 forecast for 2006 and 2007 and as assumed by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission for 2008 and beyond .
aasta sügise prognoosis aastateks 2006 -- 2007 . ELi majanduspoliitika komitee ning Euroopa Komisjon eeldavad sama tulemust 2008 .
While these calculations are purely illustrative and can by no means be regarded as forecasts , the indication that maintaining the overall and primary deficit ratios at 2006 levels would not enable the public debt ratio to be reduced to the 60 % reference value highlights the need for further progress in consolidation .
Kuigi need arvutused on puhtalt selgitava tähendusega ning neid ei tohi pidada prognoosideks , rõhutab vajadust ulatuslikuma konsolideerimise järele asjaolu , et üldise ja esmase eelarvepuudujäägi suhtarvu püsimise tõttu ei ole võimalik võlakoormust riigivõla kontrollväärtusest allapoole viia .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Nagu tabelist 8 näha , ootab Maltat alates 2010 . aastast ees rahvastiku märkimisväärne vananemine .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 1 Malta is expected to experience an increase of 2.2 percentage points of GDP in age-related public expenditures in the years to 2020 , which then declines to an increase of 0.3 percentage point by 2050 , reflecting also in part the characteristics of the national pension arrangements .
Komisjoni viimaste ettevaadete 1 kohaselt kasvab rahvastiku vananemisega seotud kulude ja SKP suhe 2020 . aastani 2,2 protsendipunkti .
However , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Sellegipoolest tuleb olla jätkuvalt tähelepanelik , sest tegelik demograafiline , majanduslik ja rahanduslik areng võib osutuda ettevaadetes prognoositust ebasoodsamaks .