natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HUNGARY Table 7 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 2000 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 2 ) Other changes in general government debt 3 ) 1 )
UNGARI Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 2000 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netosoetamine (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid , v. a aktsiad Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Erastamine Omakapitali juurdemaksed Muud Muud finantsvarad Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindamist Kasum (-) / kahjum (+) välisvaluutapositsioonidelt Muud hindamise mõjud2 ) Muud muutused valitsussektori võlas3 ) 1 )
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2008 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Age-related government expenditure ( as percentage points of GDP ) 23.5 21.8 2010 24.2 21.0 2020 30.3 18.8 2030 34.1 18.7 2040 40.1 19.9 2050 50.8 21.5 2060 57.6 22.5
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated (%) 2008 Vanadussõltuvusmäär ( 65aastaste ja vanemate hulk 15 - kuni 64aastaste suhtes ) Rahvastiku vananemisega seotud kulud ( protsendipunkti SKPst ) 23,5 21,8 2010 24,2 21,0 2020 30,3 18,8 2030 34,1 18,7 2040 40,1 19,9 2050 50,8 21,5 2060 57,6 22,5
Source : « Contribution of the Commission 's services regarding the peer review of the 2010 Hungarian pension reform » , the European Commission 2010 .
Allikas : „Contribution of the Commission 's services regarding the peer review of the 2010 Hungarian pension reform » , Euroopa Komisjon 2010 .
Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in April 2008 in HUF / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 )
Vahetuskursimehhanismis ERM2 osalemine HUF / EUR kurss aprillis 2008 Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 )
No 253.752 10.1 - 24.7
Ei 253,752 10,1 - 24,7
Table 9 ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Hungarian forint ( average of three-month period ending in specified month ) 2008 Sep. 10.3 3.6 2009 June 18.3 8.0 2010 Mar . 6.9 5.0
Table 9 b ) Ungari forinti vahetuskursi surve põhinäitajad ( antud kuus lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2008 sept 10,3 3,6 2009 juuni 18,3 8,0 2010 märts 6,9 5,0
June Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 8.2 3.8
juuni Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 8,2 3,8
Dec. 21.3 6.1
dets 21,3 6,1
Mar . 20.0 7.7
märts 20,0 7,7
Sep. 13.7 7.1
sept 13,7 7,1
Dec. 9.1 5.6
dets 9,1 5,6
2 ) Differential ( in percentage points ) between three-month Treasury bill rates and the three-month EURIBOR .
2 ) Pankadevahelise turu kolme kuu intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe ( protsendipunktides ) .
C h a r t 6 Hungarian forint : nominal exchange rate development against the euro
J o o n i s 6 Ungari forinti nominaalkurss euro suhtes
24 April 2008-23 April 2010 ) 70 75 80 85 90 95 100 105 110 115 120 125 130 2008 2009 70 75 80 85 90 95 100 105 110 115 120 125 130 70 80 90 100 110 120 130
aprill 2008 -- 23 . aprill 2010 ) 70 75 80 85 90 95 100 105 110 115 120 125 130 2008 2009 70 75 80 85 90 95 100 105 110 115 120 125 130 70 80 90 100 110 120 130
April 2000-April 2010 ) 70 80 90 100 110 120 130 2000 2002 2004 2006 2008
aprill 2000 -- aprill 2010 ) 70 80 90 100 110 120 130 2000 2002 2004 2006 2008
Note : An upward ( downward ) movement of the line indicates an appreciation ( depreciation ) of the Hungarian forint .
Märkus . Joone ülespoole ( allapoole ) liikumine näitab Ungari forinti kallinemist ( odavnemist ) .
HUNGARY Table 10 Hungarian forint : real exchange rate developments ( monthly data ;
UNGARI Tabel 10 Ungari forinti reaalkursi areng ( kuuandmed ;
percentage deviation in March 2010 from ten-year average calculated for the period April 2000-March 2010 ) Mar . 2010 Real bilateral exchange rate against the euro Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1 )
kõrvalekalle (%) 2010 . aasta märtsis kümne aasta keskmisest , mis on arvutatud ajavahemiku aprill 2000 -- märts 2010 kohta ) märts 2010 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euros suhtes Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss1 ) , 2 ) 1 )
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 2000 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 7.9 - 8.5 - 6.2 2.4 - 5.4 0.7 0.6 3.7 4.5 - 0.8 6.7 - 2.3 73.6 77.4 - 63.8 2001 - 5.4 - 6.0 - 4.2 2.8 - 5.3 0.8 0.6 9.4 6.7 2.7 - 4.2 0.1 71.4 72.8 - 56.8 2002 - 6.6 - 6.9 - 3.1 0.8 - 5.4 0.7 0.3 6.6 4.1 2.5 - 3.2 2.8 63.0 65.2 - 64.8 2003 - 8.0 - 8.0 - 3.9 0.1 - 5.0 0.8 0.0 4.1 0.6 3.6 3.8 - 0.5 62.1 65.9 - 77.7 64.2 2004 - 8.2 - 8.2 - 3.4 0.6 - 5.2 - 0.2 0.1 9.9 3.3 6.6 1.2 - 1.8 64.3 67.1 - 83.1 65.7 2005 - 6.5 - 7.2 - 2.5 1.3 - 5.7 - 0.3 0.7 8.9 5.0 3.9 4.1 - 4.4 67.7 69.0 - 92.3 77.1 2006 - 6.6 - 7.2 - 2.3 1.4 - 5.9 - 0.3 0.6 6.6 1.0 5.5 3.5 - 1.0 77.1 78.0 - 95.4 100.9 2007 2008 2009
Tabel 11 Välisareng (% SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 2000 Maksebilanss Jooksev - ja kapitalikonto 1 ) Jooksevkonto Kaupade konto Teenuste konto Tulukonto Jooksevülekanded Kapitalikonto Kombineeritud otse - ja portfelliinvesteeringud1 ) Otseinvesteeringud Portfelliinvesteeringud Muud investeeringud Reservvarad Kaupade ja teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon 2 ) Koguvälisvõlg 2 ) - 7,9 - 8,5 - 6,2 2,4 - 5,4 0,7 0,6 3,7 4,5 - 0,8 6,7 - 2,3 73,6 77,4 - 63,8 2001 - 5,4 - 6,0 - 4,2 2,8 - 5,3 0,8 0,6 9,4 6,7 2,7 - 4,2 0,1 71,4 72,8 - 56,8 2002 - 6,6 - 6,9 - 3,1 0,8 - 5,4 0,7 0,3 6,6 4,1 2,5 - 3,2 2,8 63,0 65,2 - 64,8 2003 - 8,0 - 8,0 - 3,9 0,1 - 5,0 0,8 0,0 4,1 0,6 3,6 3,8 - 0,5 62,1 65,9 - 77,7 64,2 2004 - 8,2 - 8,2 - 3,4 0,6 - 5,2 - 0,2 0,1 9,9 3,3 6,6 1,2 - 1,8 64,3 67,1 - 83,1 65,7 2005 - 6,5 - 7,2 - 2,5 1,3 - 5,7 - 0,3 0,7 8,9 5,0 3,9 4,1 - 4,4 67,7 69,0 - 92,3 77,1 2006 - 6,6 - 7,2 - 2,3 1,4 - 5,9 - 0,3 0,6 6,6 1,0 5,5 3,5 - 1,0 77,1 78,0 - 95,4 100,9 2007 2008 2009
Note : Figures include Special Purpose Entities .
Arvud sisaldavad sihtotstarbelisi ettevõtteid ( SPEd ) .
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 2000 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 71.7 56.0 73.0 38.0 2001 71.0 55.6 71.2 29.6 59.9 30.5 2002 67.9 54.0 62.4 40.7 63.0 49.8 2003 67.8 53.1 67.2 39.0 73.8 35.4 2004 65.2 56.2 66.8 51.0 71.6 46.7 2005 62.5 56.5 62.6 51.7 76.4 49.4 2006 60.2 55.3 77.1 30.8 69.6 71.8 2007 58.7 55.0 63.7 40.0 66.4 75.0 2008 56.9 54.5 58.9 45.1 57.6 73.0 2009 58.1 55.1 53.2 41.7 -
Tabel 12 Euroalaga lõimumise näitajad (% kogusummast ) 2000 Väliskaubandus euroalaga Kaupade eksport Kaupade import Investeerimispositsioon euroalaga Sissetulevad otseinvesteeringud 1 ) Väljaminevad otseinvesteeringud 1 ) Portfelliinvesteeringutega seotud kohustused 1 ) Portfelliinvesteeringute varad1 ) Memokirjed : Väliskaubandus ELiga Kaupade eksport Kaupade import 71,7 56,0 73,0 38,0 2001 71,0 55,6 71,2 29,6 59,9 30,5 2002 67,9 54,0 62,4 40,7 63,0 49,8 2003 67,8 53,1 67,2 39,0 73,8 35,4 2004 65,2 56,2 66,8 51,0 71,6 46,7 2005 62,5 56,5 62,6 51,7 76,4 49,4 2006 60,2 55,3 77,1 30,8 69,6 71,8 2007 58,7 55,0 63,7 40,0 66,4 75,0 2008 56,9 54,5 58,9 45,1 57,6 73,0 2009 58,1 55,1 53,2 41,7 -
Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) ( percentages ; average for period ) 2009 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 7.7 3.6 2010 Feb. 7.7 3.7 Apr. 2009 to Mar .
Tabel 13 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) 2009 dets Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 7,7 3,6 2010 veebr 7,7 3,7 apr 2009 -- märts 2010 8,4 6,0 3,8
Jan. 7.6 3.8 Mar .
märts 7,2 3,6
C h a r t 7 Long-term interest rate ( LTIR )
J o o n i s 7 Pikaajaline intressimäär
12.0 11.0 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
12,0 11,0 10,0 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 2002 2004 2006 2008 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
ECB Convergence Report May 2010
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010 POOLA
POLAND 5.7 5.7.1
5.7 5.7.1 POOLA HINDADE ARENG
POLAND PRICE DEVELOPMENTS
Vaatlusperioodil 2009 . aasta aprillist 2010 .
and , to a more limited degree , enhance product market competition have helped towards the achievement of price stability . From 2000 onwards inflation developments appear to have largely mirrored the output performance of the Polish economy with some lag .
aasta märtsini oli Poola 12 kuu keskmine ÜTHIinflatsioonimäär 3,9% , s. t oluliselt kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 1,0% kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) . Värskeimate andmete alusel oodatakse , et 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon lähikuudel langeb .
After a sharp slowdown at the beginning of this decade , macroeconomic developments up to mid-2008 were characterised by a sustained upswing in economic activity , which was only partly interrupted in the first half of 2005 .
Vaadeldes arengut pikema aja jooksul , on tarbijahindade inflatsioon järsult langenud , alanedes 2000 . aasta 10,1% lt 2003 .
Output expanded at an annual rate of over 6 % in 2006 and 2007 , with overheating pressures emerging gradually .
aastal , tingituna peamiselt Poola űhinemisest ELiga . Pärast madala inflatsioonitaseme perioodi aastatel 2005 -- 2006 hakkas hinnasurve 2006 .
Growth was driven mainly by domestic demand on the back of an ever-improving labour market situation and stronger growth in credit to the private sector .
aasta lõpus taas tugevnema . Selle põhjusteks olid toiduainehindade kasv , riiklikult reguleeritud hindade ja kaudsete maksude tõus ning suurenev palgadünaamika .
A notable increase in labour demand and employment , coupled with a decrease in the participation rate and net labour outflows , resulted in sizeable labour shortages in some sectors ( particularly in construction , but also in services ) and regions , with the unemployment rate falling from 20 % in 2002 to 7.1% in 2008 .
aastal püsis inflatsioon kõrgel , ligikaudu 4 % tasemel , kajastades peamiselt üleilmseid energia - ja toiduainehindade šokke 2008 . aastal ja investeerimispanga Lehman Brothers pankroti järel toimunud Poola zloti järsu odavnemise hilinenud mõju ( vt joonis 1 ) .
In line with these developments , compensation per employee grew considerably more than labour productivity , which resulted in a notable rise in unit labour cost growth in 2007 and 2008 .
Selline areng on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , millest kõige tähtsam on rahapoliitika suunatus hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on keskpanga seaduses määratletud esmane eesmärk . Poola keskpank ( Narodowy Bank Polski ) juhib ujuva vahetuskursi režiimi ja rakendab alates 1998 .
High wage growth , together with a sharp rise in food prices , strong hikes in house prices and increases in administered prices , contributed to the build-up of inflationary pressures from the end of 2006 onwards , which -- albeit starting from a rather low level -- brought inflation to 4.2% in 2008 .
aastast on tarbijahindade inflatsiooni keskpikk eesmärk olnud 2,5% ± 1 protsendipunkt . Vahetuskursi volatiilsus on olnud enamasti suhteliselt kõrge ja on seega impordihindade muutuste kaudu mõjutanud ka inflatsiooni .
This general pattern of inflation developments was also reflected in other relevant indices , such as the HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Üldiselt on inflatsiooni areng toimunud suhteliselt lõdva eelarvepoliitika tingimustes , mis ilmnesid eriti selgelt 2008 . aastal .
Looking at recent developments , annual HICP inflation remained at an elevated level of around 4 % throughout most of 2009 , but has started to decline in recent months , standing at 2.9% in March 2010 ( see Table 3a ) .
Hinnastabiilsuse saavutamist on toetanud mitmed reformid , mille eesmärk on olnud finantsturu stabiilsuse parandamine , tööturu paindlikkuse suurendamine ja vähemal määral konkurentsi elavdamine tooteturul . Alates 2000 .
The persistently high inflation rate in 2009 was attributable partly to surging food prices , although increases were lower than in 2008 owing to base effects , with a particular contribution from processed ECB Convergence Report May 2010
Pärast kiiret langust käesoleva aastakümne alguses iseloomustas Poola makromajanduslikku arengut kuni 2008 . aasta keskpaigani majandustegevuse püsiv hoogustumine , mis peatus osaliselt vaid 2005 .
Over the reference period from April 2009 to March 2010 , the 12-month average rate of HICP inflation in Poland was 3.9% , i.e. well above the reference value of 1.0% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) . On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to decline in the coming months .
Pidevalt paranevate tööturutingimuste ja erasektori laenumahu kiirema kasvu kontekstis toetus toodangu kasv peamiselt sisenõudlusele . Tööjõunõudluse ja tööhõive märgatav kasv ning tööjõus osalemise määra ja tööjõu netoväljavoolu vähenemine põhjustas mõnes sektoris ( eelkõige ehituses , aga ka teeninduses ) ja piirkonnas suure tööjõupuuduse , kusjuures töötuse määr vähenes 20 % lt 2002 .
Looking back over a longer period , consumer price inflation has followed a sharp downward trend , with HICP inflation falling from 10.1% in 2000 to 0.7% in 2003 .
Sellise arenguga kooskõlas suurenes töötaja kohta makstav hüvitis tööviljakusega võrreldes jõulisemalt , mis kiirendas oluliselt tööjõu erikulude kasvu 2007 . ja 2008 .
In 2004 there was a temporary rise in inflation mainly stemming from Poland 's accession to the Union . Following a period of low inflation in 2005 and 2006 , price pressures started to pick up again at the end of 2006 as a result of rising food prices , higher administered prices and indirect taxes , and growing wage dynamics .
Kiire palgakasv , toiduaine - ja eluasemehindade järsk tõus ning riiklikult reguleeritud hindade kerkimine aitasid kaasa inflatsioonisurve kogunemisele alates 2006 . aasta lõpust , mis tõstis inflatsiooni algselt suhteliselt madalalt tasemelt 2008 .
In 2008 and 2009 inflation stood at elevated levels of around 4 %, mainly reflecting the global food and energy price shocks in 2008 and the lagged impact of the sharp depreciation of the zloty after the collapse of Lehman Brothers ( see Chart 1 ) .
aastal 4,2% ni . Inflatsiooni üldine arengusuundumus nähtub ka muudest asjakohastest indeksitest , nagu näiteks ÜTHI ( v. a töötlemata toiduained ja energia ) ( vt tabel 2 ) .
These inflation developments reflect a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective , as enshrined in the central bank law . Narodowy Bank Polski operates a floating exchange rate system and since 1998 has had an inflation targeting framework in place .
Hiljutine areng näitab , et aastane ÜTHI-inflatsioonimäär jäi peaaegu kogu 2009 . aasta jooksul kõrgele tasemele ( ligikaudu 4 %) , ent on hakanud viimastel kuudel alanema , langedes 2010 .
The medium-term CPI inflation target has been 2.5% ± 1 percentage point since 2004 .
aasta märtsis 2,9% ni ( vt tabel 3a ) . 2009 .
In general , the inflation developments have taken place in the context of a rather loose fiscal policy , which became particularly apparent in 2008 .
aasta püsivalt kiire inflatsioon tulenes osaliselt toiduainehindade tõusust , ehkki baasefektide mõjul oli see väiksem kui 2008 .
A number of reforms designed to improve financial market stability , make the labour market more flexible
aastal .
food items , given their relatively large share of around 20 % in Poland 's HICP basket . The sharp depreciation of the zloty also contributed to inflation developments .
Suur osa inflatsioonitempo kiirenemises oli töödeldud toiduainete kirjel , sest selle osakaal Poola ÜTHI korvis on suhteliselt suur , moodustades ligikaudu 20 %.
The contribution of services and energy prices to overall inflation remained significant in the course of 2009 , with services prices reflecting lagged demand pressures .
Inflatsiooni arengut mõjutas ka zloti järsk odavnemine . Teenuste ja energiahindade mõju koguinflatsioonile oli 2009 .
Energy prices were largely driven by increases in administered energy prices ( mainly for electricity , gas and heating for households ) and , since late 2009 , higher global oil prices .
Energiahindu kergitasid suuresti reguleeritud energiahindade ( peamiselt elektri - ja gaasihinnad ning kodumajapidamiste küttehinnad ) tõus ja alates 2009 . aasta lõpust kõrgemad üleilmsed naftahinnad .
The overall contribution of increases in administered prices ( stemming in particular from services for the maintenance and repair of dwellings as well as energy items ) and indirect taxes ( tobacco products and alcoholic beverages ) to annual inflation -- at around 0.9 percentage point and 0.8 percentage point respectively in 2009 -- remained substantial .
Riiklikult reguleeritud hindade ( eelkõige eluruumide hooldus - ja remonditeenused ning energia kirjed ) ja kaudsete maksude ( tubakas , alkohoolsed joogid ) tõusu kogumõju aastasele inflatsioonimäärale oli märkimisväärne , moodustades 2009 . aastal vastavalt ligikaudu 0,9 ja 0,8 protsendipunkti .
All of these factors offset the sharp decline in nominal wage growth ( particularly in the industry and construction sectors , by around 16 percentage points from the second quarter of 2008 onwards ) which occurred in response to the slowdown of the Polish economy .
Kõik need tegurid ilmnesid vastukaaluks nominaalpalkade kasvu järsule aeglustumisele ( eriti tööstus - ja ehitussektoris , ligikaudu 16 protsendipunkti alates 2008 . aasta teisest kvartalist ) , mis tulenes Poola majandustegevuse langusest .
Following the global financial and economic crisis , real GDP growth fell from 5 % in 2008 to 1.7% in 2009 , which turned out to be the strongest growth performance recorded among the Member States in the aftermath of the crisis .
Üleilmse finants - ja majanduskriisi järel alanes SKP reaalkasv 5 % lt 2008 . aastal 1,7% ni 2009 .
The most recent decline in the HICP inflation rate seems to be relatively broad-based , with particularly low increases in food prices .
aastal , mis oli ühtlasi liikmesriikide seas suurim kriisijärgne majanduskasv . ÜTHI-inflatsiooni hiliseim langus näib olevat suhteliselt laiapõhjaline , kusjuures eriti aeglast kasvu täheldatakse toiduainehindades .
The latest available inflation forecasts from major international institutions range from 2.2% to 2.4% for 2010 and from 1.9% to 2.6% for 2011 ( see Table 3b ) .
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide värskeimate prognooside kohaselt jääb inflatsioonimäär 2010 . aastal vahemikku 2,2 -- 2,4% ja ulatub 2011 .
It appears that price developments will be affected by two opposing trends over the forecast horizon .
Prognoosiperioodil mõjutab hindade arengut tõenäoliselt kaks vastukäivat suundumust .
On the one hand , the recent appreciation of the zloty and its lagged dampening impact on import prices , low demand pressures and subdued wage growth as the labour market situation deteriorates further are expected to contribute to a decline in inflation .
Ühest küljest peaksid inflatsiooni alandama zloti hiljutine kallinemine ja selle hilinenud pärssiv mõju impordihindadele , vähene nõudlussurve ning tööturutingimuste edasisest halvenemisest tulenev palkade tagasihoidlik kasv .
On the other hand , the disinflation process may be slowed by the recovery of world growth and the expected subsequent rise in world food and commodity prices , as well as by further increases in administered prices and indirect taxes .
Teisest küljest võib aga inflatsioonitempo aeglustumist pidurdada maailmamajanduse kasvu taastumine ja eeldatavalt sellele järgnev üleilmne toiduaine - ja toormehindade tõus , aga ka riiklikult reguleeritud hindade ja kaudsete maksude edasine kasv .
The upside risks to the inflation outlook are associated mainly with a stronger than expected economic recovery in Poland and higher than expected commodity prices .
Inflatsiooniväljavaadet ohustavad tõusuriskid on peamiselt seotud Poola majanduse oodatust jõulisema taastumisega ja toormehindade eeldatust suurema kasvuga .
The downside risks relate mainly to the size of the exchange rate pass-through of the recent appreciation of the zloty , which may dampen import prices .
Langusriskid on peamiselt seotud sellega , kui suurt mõju avaldab zloti vahetuskursi hiljutine tugevnemine , sest see võib kärpida impordihindu .
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation and / or on the nominal exchange rate over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Poland than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflat - siooni ja / või zloti nominaalkurssi tõenäoliselt ka Poola majanduse järelejõudmine euroalale , arvestades et selle riigi SKP elaniku kohta ja hinnatase on euroala vastavatest näitajatest endiselt madalamad ( vt tabel 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the effect resulting from this catching-up process .
Järelejõudmisprotsessi mõju suurust on aga raske täpselt hinnata .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Poland requires , inter alia , maintaining a price stability-oriented monetary policy in the medium term and implementing a comprehensive and credible fiscal consolidation path in line with the requirements under the EDP .
Jätkusuutlikku lähenemist toetava keskkonna saavutamiseks on tähtis , et Poola säilitaks hinnastabiilsusele suunatud rahapoliitika keskpikas perspektiivis ning viiks ellu ulatuslikku ja usaldusväärset konsolideerimispoliitikat kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetega .
It will also be important for Poland to continue with the restructuring of its economy , to speed up the privatisation process ( particularly in the mining , chemicals and energy sectors ) and to further enhance competition in product markets .
Sama oluline on , et Poola jätkaks majanduse restruktureerimist , kiirendaks erastamisprotsessi ( eriti kaevandus -, keemia - ja energiasektoris ) ning elavdaks veelgi konkurentsi tooteturgudel .
To foster sustainable convergence in Poland , it is crucial that the country further improves the absorption capacity of capital inflows , particularly in view of rising inflows of Union funds , better tailors R & D expenditure to business needs and removes barriers to setting up SMEs .
Jätkusuutliku lähenemise edendamiseks on väga oluline parandada ka kapitali sissevoolu vastuvõtmise võimet , pidades eelkõige silmas kasvavat sissevoolu ELi fondidest , viia uurimis - ja arenduskulud vastavusse äritegevuse vajadustega ning eemaldada tõkked väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamisele .