natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 37.9 87.8 12.2 5.1 7.1 86.9 4.2 20.8 79.2 1997 46.5 90.4 9.6 3.5 6.0 89.7 4.8 11.4 88.6
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 37,9 87,8 12,2 5,1 7,1 86,9 4,2 1997 46,5 90,4 9,6 3,5 6,0 89,7 4,8 1998 51,4 90,7 9,3 4,5 4,8 90,0 6,0 1999 55,7 91,8 8,2 4,1 4,1 91,2 6,4 2000 55,4 92,5 7,5 3,9 3,6 92,0 6,3 2001 61,3 93,9 6,1 3,7 2,4 93,5 6,6 2002 60,1 93,7 6,3 4,3 2,0 93,3 6,3 2003 70,2 93,4 6,6 5,9 0,7 93,3 6,9 2004 74,9 94,3 5,7 5,2 0,4 94,2 6,9 2005 74,2 94,9 5,1 4,7 0,4 94,8 7,1
2005 74.2 94.9 5.1 4.7 0.4 94.8 7.1 15.5 84.5 Sources : ESCB and European Commission .
Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon . Märkus .
Notes : Year-end data .
Aastalõpuandmed .
M A LTA Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
M A LTA Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) (% SKPst )
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 6.6 - 8.5 - 1.9 .
Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-) / kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 6,6 - 8,5 - 1,9 . .
. Sources : ESCB and European Commission .
Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon . Märkus .
Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) constant primary balance constant overall balance balanced budget 72 70 68 66 64 62 60 58 72 70 68 66 64 62 60 58
Joonis 5 Võlakoormuse võimalikud arengustsenaariumid eri eelarveseisundite korral püsiv esmane bilanss püsiv üldbilanss tasakaalus eelarve 72 70 68 66 64 62 60 58 72 70 68 66 64 62 60 58
Note : The three scenarios assume that the debt ratio for 2006 is 69.6% of GDP as forecast and that the 2006 overall balance of - 2.9% of GDP or the primary balance of 0.9% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 2007 onwards .
Kolmes stsenaariumis eeldatakse , et 2006 . aastal moodustab võlg SKPst prognoositud 69,6% ning et - 2,9% ne üldbilanss või 0,9% ne esmane bilanss jääb kõnealusel perioodil samaks või et alates 2007 .
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 33.4 31.3 7.0 11.4 7.5 5.5 2.1 42.0 36.5 14.3 12.0 2.2 0.0 7.9 5.5 - 8.5 - 6.3 - 3.9 1997 34.8 33.6 8.0 12.2 8.0 5.4 1.1 42.6 37.4 13.9 12.3 2.8 0.0 8.4 5.2 - 7.9 - 5.1 - 3.3 1998 32.5 31.7 7.7 11.2 7.3 5.4 0.9 42.3 37.0 14.2 12.3 3.1 0.0 7.3 5.3 - 9.7 - 6.6 - 4.9 1999 34.7 33.6 8.5 12.1 7.4 5.6 1.1 42.3 36.7 13.5 12.5 3.6 0.0 7.1 5.6 - 7.6 - 3.9 - 2.8 2000 34.6 33.5 9.1 12.5 7.5 4.5 1.1 40.8 35.8 12.9 11.8 3.6 0.0 7.5 4.9 - 6.1 - 2.5 - 2.0 2001 36.5 36.2 10.0 13.1 8.3 4.8 0.3 42.8 38.3 14.7 12.4 3.5 0.0 7.7 4.5 - 6.4 - 2.9 - 2.7 2002 38.0 37.5 11.3 13.6 8.0 4.5 0.5 43.5 38.7 14.5 12.6 3.7 0.0 7.9 4.8 - 5.5 - 1.8 - 1.1 2003 38.6 38.0 11.9 13.1 8.1 5.0 0.5 48.6 40.2 14.9 12.9 3.6 0.0 8.7 8.4 - 10.0 - 6.4 - 4.9 2004 42.6 40.7 12.0 15.0 8.3 5.4 1.9 47.7 42.6 15.2 13.3 4.0 0.0 10.1 5.1 - 5.0 - 1.0 - 2.9 2005 44.2 40.3 11.8 15.7 8.8 3.9 3.9 47.4 41.7 14.8 13.3 3.9 0.0 9.7 5.7 - 3.2 0.8 2.2
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta 33,4 31,3 7,0 11,4 7,5 5,5 2,1 42,0 36,5 14,3 12,0 2,2 0,0 7,9 5,5 - 8,5 - 6,3 - 3,9 1997 34,8 33,6 8,0 12,2 8,0 5,4 1,1 42,6 37,4 13,9 12,3 2,8 0,0 8,4 5,2 - 7,9 - 5,1 - 3,3 1998 32,5 31,7 7,7 11,2 7,3 5,4 0,9 42,3 37,0 14,2 12,3 3,1 0,0 7,3 5,3 - 9,7 - 6,6 - 4,9 1999 34,7 33,6 8,5 12,1 7,4 5,6 1,1 42,3 36,7 13,5 12,5 3,6 0,0 7,1 5,6 - 7,6 - 3,9 - 2,8 2000 34,6 33,5 9,1 12,5 7,5 4,5 1,1 40,8 35,8 12,9 11,8 3,6 0,0 7,5 4,9 - 6,1 - 2,5 - 2,0 2001 36,5 36,2 10,0 13,1 8,3 4,8 0,3 42,8 38,3 14,7 12,4 3,5 0,0 7,7 4,5 - 6,4 - 2,9 - 2,7 2002 38,0 37,5 11,3 13,6 8,0 4,5 0,5 43,5 38,7 14,5 12,6 3,7 0,0 7,9 4,8 - 5,5 - 1,8 - 1,1 2003 38,6 38,0 11,9 13,1 8,1 5,0 0,5 48,6 40,2 14,9 12,9 3,6 0,0 8,7 8,4 - 10,0 - 6,4 - 4,9 2004 42,6 40,7 12,0 15,0 8,3 5,4 1,9 47,7 42,6 15,2 13,3 4,0 0,0 10,1 5,1 - 5,0 - 1,0 - 2,9 2005 44,2 40,3 11,8 15,7 8,8 3,9 3,9 47,4 41,7 14,8 13,3 3,9 0,0 9,7 5,7 - 3,2 0,8 2,2
M A LTA Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 19.0 2010 20.4 0.9 2020 30.0 2.2 2030 36.0 1.8 2040 35.9 1.0 2050 40.6 0.3
M A LTA Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 19,0 2010 20,4 0,9 2020 30,0 2,2 2030 36,0 1,8 2040 35,9 1,0 2050 40,6 0,3
Source : « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
Allikas : „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » . Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 .
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since ERM II central rate in MTL / EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) Yes 2 May 2005 0.429300 ± 15 % No 0.0 0.0
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 Osalus alates MTL / EUR ERM2 keskkurss Kõikumisvahemik Kahepoolse vahetuskursi devalveerimine omal algatusel : Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) jah 2 . maist 2005 0,429300 ± 15 % ei 0,0 0,0
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Maltese lira ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. 1.4 0.9 2006 Apr. 0.0 0.5
b ) Liiri vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 1,4 0,9 2006 aprill juuli 0,0 0,5 0,0 0,4
Jan. Exchange rate volatility Short-term interest rate differential 2 ) 1 )
jaan Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 1,4 0,8
July 0.4 1.1
juuli 0,4 1,1
Oct. 0.0 1.1
okt 0,0 1,1
Jan. 0.0 0.8
jaan 0,0 0,8
July 0.0 0.4
okt 0,0 0,3
Chart 6 Maltese lira : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Joonis 6 Liiri kõrvalekalded ERM2 keskkursist (%, igapäevased andmed , 1 .
1 November 2004 to 31 October 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q4 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 Q2 Q3 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
oktoober 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 IVkv 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 I kv II kv III kv IV kv I kv 2005 tähistab ERM2ga II kv III kv 2006 ühinemise päeva
Note : The vertical line indicates the date of entry into ERM II ( 2 May 2005 ) . A positive / negative deviation from the central rate implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
Märkus . Püstjoon ( 2 .
Deviations prior to 2 May 2005 refer to the Maltese lira 's central rate as established upon ERM II entry .
mai 2005 ) .
M A LTA Table 10 Maltese lira : real exchange rate developments ( monthly data ;
M A LTA Tabel 10 Liiri reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 2.1 3.8 8.3 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 - 0.7 3.3 6.0
aasta augusti seisuga võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 2,1 3,8 8,3 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 - 0,7 3,3 6,0
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 9.6 2.7 5.8 - 3.1 23.1 75.2 87.9 48.8 53.3 57.8 69.2 1997 - 5.8 4.3 1.3 3.0 21.6 75.0 82.7 45.8 55.6 54.8 72.0 1998 - 5.2 5.9 6.6 - 0.7 19.8 77.4 82.7 44.6 55.7 54.9 70.1 1999 - 2.7 7.6 20.2 - 12.7 17.7 81.3 86.4 39.0 53.5 49.0 66.1 2000 - 12.5 - 3.7 15.2 - 18.9 6.0 91.4 102.1 25.7 51.1 34.0 60.5 2001 - 4.6 - 6.5 6.1 - 12.6 13.7 79.7 85.1 41.5 52.0 52.5 64.6 2002 1.6 - 18.6 - 9.9 - 8.7 35.2 82.8 81.3 34.4 55.3 47.4 68.1 2003 - 4.3 - 23.9 8.3 - 32.2 41.2 78.6 82.1 34.5 56.4 48.7 68.0 2004 - 6.6 - 31.3 7.4 - 38.7 41.0 78.9 84.9 35.6 58.5 50.3 72.6 2005 - 7.1 - 37.2 10.0 - 47.1 45.2 72.5 82.6 37.3 61.3 51.6 75.0
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) - 9,6 2,7 5,8 - 3,1 23,1 75,2 87,9 48,8 53,3 57,8 69,2 1997 - 5,8 4,3 1,3 3,0 21,6 75,0 82,7 45,8 55,6 54,8 72,0 1998 - 5,2 5,9 6,6 - 0,7 19,8 77,4 82,7 44,6 55,7 54,9 70,1 1999 - 2,7 7,6 20,2 - 12,7 17,7 81,3 86,4 39,0 53,5 49,0 66,1 2000 - 12,5 - 3,7 15,2 - 18,9 6,0 91,4 102,1 25,7 51,1 34,0 60,5 2001 - 4,6 - 6,5 6,1 - 12,6 13,7 79,7 85,1 41,5 52,0 52,5 64,6 2002 1,6 - 18,6 - 9,9 - 8,7 35,2 82,8 81,3 34,4 55,3 47,4 68,1 2003 - 4,3 - 23,9 8,3 - 32,2 41,2 78,6 82,1 34,5 56,4 48,7 68,0 2004 - 6,6 - 31,3 7,4 - 38,7 41,0 78,9 84,9 35,6 58,5 50,3 72,6 2005 - 7,1 - 37,2 10,0 - 47,1 45,2 72,5 82,6 37,3 61,3 51,6 75,0
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.3 4.1 2006 Aug . 4.3 4.0 Sep. 4.3 3.8 Oct. 4.3 3.9 Nov. 2005 to Oct. 2006 4.3 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 4,3 4,1 2006 aug 4,3 4,0 sept 4,3 3,8 okt 4,3 3,9 nov 2005 -- okt 2006 4,3 6,2 3,8
Chart 7 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 6.5 6.0 5.5 5.0 4.5 4.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Sources : ECB and European Commission .
Joonis 7 a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 6,5 6,0 5,5 5,0 4,5 4,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon .
POLAND
7 POOLA 7.1 HINDADE ARENG Vaatlusperioodil 2005 .
7 POLAND 7.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Poland was 1.2% , i.e. well below the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Poola 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 1,2% , s. t selgelt madalam kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to rise gradually in the coming months .
Kõige uuemate andmete põhjal on siiski oodata , et see lähikuudel järk-järgult tõuseb . Ajas rohkem tagasi vaadates on tarbijahinnainflatsioon üldjoontes langenud .
Looking back over a longer period , consumer price inflation has followed a broad downward trend , with HICP inflation declining from 15 % in 1997 to around 7 % in 1999 ( see Chart 1 ) .
aastal oli Poola ÜTHI-inflatsioon 15 %, 1999 . aastal aga ligi 7 % ( vt joonis 1 ) .
This disinflation process was temporarily interrupted in 2000 , but restarted in 2001 , bringing inflation to very low levels .
See langus peatus ajutiselt 2000 . aastal , kuid jätkus 2001 .
In 2004 , however , inflation picked up sharply , mainly due to increases in administered prices and indirect taxes , as well as the higher food prices stemming from Poland 's accession to the EU .
aastal aga hakkas inflatsioon kiiresti tõusma . See oli peamiselt tingitud reguleeritud hindade ja kaudsete maksude tõusust , aga ka toiduhindade tõusust pärast Poola ühinemist ELiga .
In 2005 , inflation fell notably as a result of the fading inflationary impact of EU accession , the appreciation of the Polish zloty and past monetary policy decisions .
2005 . aastal langes inflatsioon märgatavalt seoses ELiga ühinemise mõju hääbumise , Poola zloti kallinemise ja varasemate rahapoliitiliste otsustega .
This long-term process of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective as enshrined in the central bank law .
See pikaaegne inflatsioonitempo aeglustumine on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , millest kõige tähtsam on rahapoliitika orienteerimine hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on Poola keskpanga seaduses määratletud esmane eesmärk .
In 1998 , Poland adopted an inflation targeting framework , which until 2003 consisted of two elements , namely a medium-term CPI target and an annual CPI inflation target band , the level of which was gradually lowered over the years .
aastal läks Poola üle inflatsiooni otsejuhtimisele , mis kuni 2003 . aastani hõlmas kaht osa : tarbijahinnainflatsiooni keskpikk eesmärk ning aastane kõikumisvahemik , mida on aastate jooksul järk-järgult vähendatud .
Since the beginning of 2004 , monetary policy has aimed towards a continuous medium-term CPI inflation target of 2.5% ± 1 percentage point .
2004 . aasta algusest on Poola rahapoliitikas tarbijahinnainflatsiooni keskpikk eesmärk olnud see , et inflatsioon püsiks 2,5% ± 1 protsendipunkti juures .
The inflation targeting framework has been accompanied by a change in exchange rate policy , as Poland shifted from a crawling band to a floating exchange rate in April 2000 .
Koos inflatsiooni otsejuhtimisele üleminekuga muutis Poola oma vahetuskursi poliitikat ning läks 2000 . aasta aprillis järkjärgulise korrigeerimise süsteemilt üle ujukursi süsteemile .
On average , the disinflation process took place despite some increases in the fiscal deficit and was supported by a number of reforms designed to enhance product market competition , improve financial market liberalisation and promote labour market reforms .
Inflatsioonitempo on vaatamata eelarvepuudujäägi suurenemisele mõnel aastal üldiselt aeglustunud , mida on toetanud rida reforme konkurentsi elavdamiseks tooteturgudel , finantsturgude jätkuvaks liberaliseerimiseks ning tööturureformide toetuseks .
The reduction in inflation during the late 1990s was achieved despite relatively strong real GDP growth , which reflected the continued existence of excess capacity until the turn of the decade .
1990 . aastate lõpus langes inflatsioon vaatamata suhteliselt tugevale SKP reaalkasvule , mis kajastas ülemäärast tootmisvõimsust kuni kümnendivahetuseni .
However , economic growth decelerated considerably at the end of 2000 , which had a further downward effect on inflation .
Kuid 2000 . aasta lõpus aeglustus majanduskasv oluliselt , mis surus inflatsiooni veelgi madalamale .
The recovery of the economy started gradually at the end of 2002 and resulted in very robust growth and higher inflation in 2004 , mainly due to EU accession .
aasta lõpus ning 2004 . aastal oli peamiselt tulenevalt riigi ühinemisest ELiga majanduskasv väga kiire ja inflatsioon kõrgem .
This strong growth trend was partly interrupted in the first half of 2005 , but regained pace thereafter , with growth being driven mainly by exports and private consumption on the back of a gradually improving labour market situation .
Kasv peatus osaliselt 2005 . aasta esimesel poolel , kuid sai pärast seda peamiselt ekspordi , eratarbimise ja tööturu olukorra paranemise mõjul taas hoogu juurde .
Inflation , however , declined to very low levels ( see Table 2 ) .
Inflatsioon aga langes väga madalale ( vt tabel 2 ) .
Owing to contained growth in compensation per employee and strong labour productivity growth following the restructuring of the economy , unit labour cost growth has been negative in past years .
Kuna töötaja kohta makstavad hüvitised on Poolas pärast majanduse ümberstruktureerimist kasvanud aeglaselt , tööviljakus aga kiiresti , on tööjõu erikulude kasv selles riigis viimastel aastatel olnud negatiivne .
In 2005 , however , labour productivity growth fell substantially as a result of strong employment growth and lower economic growth .
2005 . aastal tööviljakuse kasv siiski oluliselt aeglustus , mis tulenes tööhõive suurest kasvust ning aeglasemast majanduskasvust .
In line with exchange rate developments , import price inflation dropped from its high level in 2003 and even turned negative in 2005 , thereby contributing to the recent decline in inflation .
aastal ning muutus 2005 . aastal isegi negatiivseks , toetades sellega omalt poolt inflatsiooni langust .
The general pattern of decelerating inflation developments is also apparent from other relevant indices , such as HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Inflatsioonitempo aeglustumine nähtub ka muudest asjakohastest indeksitest , nagu näiteks ÜTHI ( välja arvatud töötlemata toidukaubad ja energia , vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation declined substantially in the course of 2005 to 0.8% in December .
2005 . aastal langes aastane ÜTHI-inflatsioonimäär oluliselt ning jõudis detsembris 0,8% ni .
In 2006 inflation initially increased again , before falling back to 1.1% in October ( see Table 3a ) .
2006 . aastal see aga alguses taas tõusis , kuid langes oktoobris uuesti 1,1% ni ( vt tabel 3a ) .
A positive contribution to inflation during most of the year came from administered price changes , in particular higher tariffs for natural gas and higher fuel prices .
Tõususurvet avaldas inflatsioonile peaaegu kogu aasta vältel reguleeritud hindade muutumine , eriti aga maagaasi - ja kütusehindade tõus .
Given their significant weight of around 17 % in the HICP basket , administered price changes are estimated ECB Convergence Report December 2006
Kuna reguleeritud hindade osatähtsus Poola ÜTHI-korvis on suur ( 17 %) , arvatakse hinnanguliselt , et nende arvelt on ÜTHI-inflatsioonile 2006 .
to have contributed around 1.0 percentage point to HICP inflation in 2006 to date .
aastal lisandunud 1,0 protsendipunkti .
Food prices have also started to rise in recent months and the exchange rate has appreciated only slightly .
Ka toiduhinnad on hakanud viimastel kuudel tõusma . Vahetuskurss on tõusnud kõigest pisut .
Moreover , the rise in inflation should be viewed against a background of accelerating economic growth .
Peale selle tuleb inflatsioonitõusu analüüsimisel arvestada Poola kiirenevat majanduskasvu . 2006 .
In the second quarter of 2006 , real GDP growth reached a year-on-year rate of 5.5% .
aasta II kvartalis oli Poola SKP reaalkasv aasta võrdluses 5,5% . Selle tugeva tulemuse tõttu , millega kaasnes suure töötuse määra järkjärguline vähenemine EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
The strong performance of the economy , which was accompanied by a gradual decline in the high unemployment rate , led , together with sizeable migration outflows , to some labour shortages , in particular of skilled workers .
ning elanike suur väljaränne , tekkis tööturul osaliselt tööjõu , eriti aga oskustööliste puudus . Enamiku suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Poolale 2007 .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from most major international institutions range from 1.7% to 2.5% for 2007 and from 2.3% to 2.8% for 2008 ( see Table 3b ) .
aastal inflatsioonimääraks 1,7 -- 2,5% ning 2008 . aastal 2,3 -- 2,8% ( vt tabel 3b ) .
The expected increase in inflation assumes a continued economic upswing , increasing labour shortages and the lagged pass-through of higher energy prices .
See inflatsioonitõus on oletatavasti seotud majanduskasvu kiirenemise , tööjõupuuduse suurenemise ning energiahindade tõusu mõju edasikandumisega .
Upside risks to the inflation projections over the next few years are mainly associated with stronger than expected developments in unit labour costs and a potential depreciation of the Polish zloty .
Inflatsiooniettevaateid mõjutavad tõusuriskid on paaril järgmisel aastal seotud ennekõike tööjõu erikulude oodatust kiirema kasvuga ning Poola zloti võimaliku odavnemisega .
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation over the coming years , or on the nominal exchange rate , given that GDP per capita and price levels are still lower in Poland than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni või zloti nominaalkurssi tõenäoliselt ka Poola majanduse järelejõudmine euroalale , arvestades et selle riigi SKP elaniku kohta ja hinnatase on euroalast endiselt madalam ( vt tabel 2 ) .