natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It may be recalled that Hungary is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 68.1% for exports and 68.9% for imports in 2005 .
Meenutagem , et väikeses avatud majandusega Ungaris moodustas kaupade ja teenustega seotud väliskaubandus 2005 . aastal ekspordi osas 68,1% SKPst ja impordi osas 68,9% .
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 58.4% and 76.5% respectively .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja Euroopa Liitu koguekspordist vastavalt 58,4% ja 76,5% .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 53.5% and 67.7% .
Samad näitajad impordi kohta olid 2005 . aastal vastavalt 53,5% ja 67,7% .
Hungary 's long-term credit rating contributed to both a weakening of the forint and a further increase in government bond yields .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Ungari pikaajaliste intressimäärade keskmine 7,1% , mis on kõrgem kui EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
Between September 2005 and October 2006 , the Hungarian central bank increased the base rate , in five steps , by a total of 200 basis points to 8.0% , owing to inflation concerns .
aastast need langesid , kuid hakkasid 2003 . aasta keskpaigas taas tõusma , mis oli peamiselt tingitud eelarve tasakaalustamatuse jätkumisest ning Ungari majandus - ja finantsarengu suhtes valitsevast ebakindlusest .
The longterm interest rate differential with the euro area fell to below 2.5 percentage points between late 2004 and September 2005 , after reaching 4.5 percentage points in September 2004 ( see Chart 7b ) .
aasta lõpust kuni 2005 . aasta septembrini vähenesid pikaajalised intressimäärad sarnaselt teiste selle piirkonna riikidega taas , mis oli seotud maailmaturu riskivalmiduse suurenemisega ning sisemajanduslike teguritega , nagu näiteks vähenev inflatsioon ja rahapoliitika usaldusväärsuse paranemine ( vt joonis 7a ) .
Having oscillated between the last quarter of 2005 and May 2006 , the spread between Hungarian and euro area government bond yields climbed in the last six months of the reference period and stood at 3.6 percentage points in October 2006 .
Sellel perioodil vähendas Ungari keskpank ( Magyar Nemzeti Bank ) oma baasintressimäärasid järkjärgult 5,5 protsendipunkti võrra , mis oli kooskõlas paranevate inflatsiooniväljavaadetega . Pärast 2005 .
The recent widening of the spread is indicative of increased financial markets concerns about domestic and external economic imbalances , as well as the credibility of the convergence programme . 5.4
Sellele aitas kaasa eelarve areng . Viimasel ajal on Ungari pikaajalise krediidireitingu alandamise tõttu toimunud nii forinti nõrgenemine kui ka riigivõlakirjade intressimäärade tõusu jätkumine .
Over the reference period from November 2005 to October 2006 , long-term interest rates in Hungary were 7.1% on average and thus stood above the 6.2% reference value for the interest rate criterion .
aasta septembrist kuni 2006 . aasta oktoobrini tõstis Ungari keskpank oma baasmäära seoses inflatsiooniprobleemidega viiel korral kokku 200 baaspunkti võrra 8,0% le .
Having followed a downward trend from 2001 , Hungarian long-term interest rates picked up in mid-2003 , mainly due to continuing fiscal imbalances and uncertainty surrounding economic and financial developments in Hungary .
aasta septembris oli Ungari ja euroala valitsussektori pikaajaliste võlakirjade intressimäärade vahe 4,5 protsendipunkti , kuid 2004 . aasta lõpust 2005 .
3 From late 2004 until September 2005 , long-term interest rates started to decrease again , as in the other countries in the region , reflecting increased global risk appetite and domestic factors such as declining inflation and the improving credibility of monetary policy ( see Chart 7a ) .
aasta septembrini vähenes see 2,5 protsendipunktist allapoole ( vt joonis 7b ) . 2005 .
During the period , Magyar Nemzeti Bank gradually reduced its key interest rate by 5.5 percentage points , in line with the improving prospects for inflation .
aasta viimasest kvartalist 2006 . aasta maini see vahe kõikus , kuid suurenes vaatlusperioodi viimasel kuuel kuul ning oli 2006 .
Subsequently , after October 2005 , a major upward adjustment took place in long-term interest rates . Fiscal developments contributed to the change in the trend .
aasta oktoobris 3,6 protsendipunkti . Selle vahe laienemine viitab finantsturgudel valitseva ebakindluse suurenemisele sise - ja välismajanduse tasakaalustamatuse , aga ka lähenemisprogrammi usutavuse suhtes .
2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Hungary .
Esimesed andmed Ungari pikaajalise intressi viitemäära kohta on pärit aastast 2001 .
LIST OF TABLES AND CHARTS HUNGARY 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation 124 Chart 1 Price developments 124 Table 2 Measures of inflation and 124 related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 125 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position 126 Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 126 Table 5 General government gross debt -- structural features 126 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 127 Table 6 General government 127 deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue 128 Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios 128 Table 7 General government budgetary position 128 Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 129 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Hungarian forint 130 Chart 6 Hungarian forint : exchange 130 rate against the euro Table 10 Hungarian forint : real exchange rate developments 131 Table 11 External developments 131 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( LTIRs ) 132 Chart 7 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 132
UNGARI TABELITE JA JOONISTE LOE TELU UNGARI 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Ungari forinti vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 6 Forinti-euro vahetuskurss Tabel 10 Forinti reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad Joonis 7 a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäär ja ÜTHI-inflatsiooni erinevused euroala suhtes
ECB Convergence Report December 2006 123
130 EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 3.2 2.4 4.7 2.3 5.9 1.7 Oct. 6.3 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 3.5 2.8 2.2 30 20 10 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 3,2 2,4 2006 aug sept 4,7 2,3 5,9 1,7 okt 6,3 1,6 nov 2005 -- okt 2006 3,5 2,8 2,2 30 20 10 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 30 20 10 0 - 10
Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 30 20 10 0 - 10
2 ) Growth rate for 2000 is affected by FISIM allocation ( implemented from 2000 only ) ;
2 ) 2000 . aasta kasvumäära mõjutab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamine ( mida kasutatakse alles alates 2000 .
the previously released growth rate in 2000 ( excluding the effect of FISIM ) was 5.2% .
aastast ) . Ilma selle mõjuta oli kasvumäär 2000 .
3 ) PPS stands for purchasing power standards . 4 ) Percentage of potential GDP .
aastal 5,2% 3 ) Protsentides SKP potentsiaalist .
( b ) Inflation forecasts 2007 HICP , European Commission ( autumn 2006 ) CPI , OECD ( June 2006 ) CPI , IMF ( September 2006 ) CPI , Consensus Economics ( September 2006 ) 6.8 2.9 5.8 6.4 2008 3.9 .
b ) Inflatsiooniprognoosid 2007 ÜTHI , Euroopa Komisjon ( sügis 2006 ) Tarbijahinnaindeks , OECD ( juuni 2006 ) Tarbijahinnaindeks , RVF ( september 2006 ) Tarbijahinnaindeks , Consensus Economics ( september 2006 ) Allikad : Euroopa Komisjon , OECD , RVF ja Consensus Economics .
4.7 7.9 4.0 Sep. 5.9 11.0 5.6 Oct. 6.3 13.8 7.0 Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
2,9 5,5 2,0 juuli 3,2 6,7 2,6 aug 4,7 7,9 4,0 sept 5,9 11,0 5,6 okt 6,3 13,8 7,0
Note : Forecasts finalised before September 2006 do not yet include the impact of the policy measures announced in the Hungarian convergence programme .
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 6.5 - 3.0 - 2.9 59.4 60.0 2005 - 7.8 - 3.0 - 3.8 61.7 60.0 2006 1 ) - 10.1 - 3.0 - 5.6 67.6 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon ( protsendina SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+ ) / puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus - 6,5 - 3,0 - 2,9 59,4 60,0 2005 - 7,8 - 3,0 - 3,8 61,7 60,0 2006 1 ) - 10,1 - 3,0 - 5,6 67,6 60,0
Note : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Joonisel 2 ( b ) märgitud negatiivsed väärtused näitavad , et vastav tegur aitas kaasa võlakoormuse vähenemisele . Positiivsed väärtused näitavad , et teguri mõjul võla suhe SKPsse kasvas .
Table 5 General government gross debt -- structural features 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 71.7 93.5 6.5 0.0 6.5 92.9 6.7 15.0 85.0 1997 62.3 59.0 41.0 28.3 12.7 92.5 5.1 17.3 82.7 1998 60.4 60.7 39.3 26.1 13.2 90.3 4.3 17.1 82.9 1999 59.5 62.4 37.6 27.5 10.1 79.5 4.1 18.2 81.8 2000 54.2 64.4 35.6 33.9 1.7 74.5 3.8 17.3 82.7 2001 52.1 69.5 30.5 29.0 1.4 70.0 3.6 19.4 80.6 2002 55.6 75.2 24.8 23.8 0.9 67.3 3.5 21.7 78.3 2003 58.0 75.5 24.5 23.6 0.8 61.5 3.9 19.6 80.4 2004 59.4 73.5 26.5 24.5 2.0 57.5 4.1 17.7 82.3 2005 61.7 71.0 29.0 26.6 2.5 54.2 4.6 15.9 84.1
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 71,7 93,5 6,5 0,0 6,5 92,9 6,7 1997 62,3 59,0 41,0 28,3 12,7 92,5 5,1 1998 60,4 60,7 39,3 26,1 13,2 90,3 4,3 1999 59,5 62,4 37,6 27,5 10,1 79,5 4,1 2000 54,2 64,4 35,6 33,9 1,7 74,5 3,8 2001 52,1 69,5 30,5 29,0 1,4 70,0 3,6 2002 55,6 75,2 24,8 23,8 0,9 67,3 3,5 2003 58,0 75,5 24,5 23,6 0,8 61,5 3,9 2004 59,4 73,5 26,5 24,5 2,0 57,5 4,1 2005 61,7 71,0 29,0 26,6 2,5 54,2 4,6 15,0 85,0
Sources : ESCB and European Commission .
15,9 84,1 Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon .
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 2.4 .
Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-) / kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 2,4 .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 52 50 48 46 44 42 40 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 52 50 48 46 44 42 40
Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 52 50 48 46 44 42 40 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 52 50 48 46 44 42 40
Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) constant primary balance constant overall balance balanced budget 90 85 80 75 70 65 60 55 90 85 80 75 70 65 60 55
Joonis 5 Võlakoormuse võimalikud arengustsenaariumid eri eelarveseisundite korral püsiv esmane bilanss püsiv üldbilanss tasakaalus eelarve 90 85 80 75 70 65 60 55 90 85 80 75 70 65 60 55
Note : The three scenarios assume that the debt ratio for 2006 is 67.6% of GDP as forecast and that the 2006 overall balance of - 10.1% of GDP or the primary balance of - 6.1% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 2007 onwards .
Kolmes stsenaariumis eeldatakse , et 2006 . aastal moodustab võla suhe SKPsse prognoositud 67,6% ning et - 10,1% ne üldbilanss või - 6,1% ne esmane bilanss jääb kõnealusel perioodil samaks või et alates 2007 .
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure .
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta .
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 22.6 2010 24.3 0.3 2020 31.2 1.6 2030 35.1 2.8 2040 40.3 5.7 2050 48.3 7.0
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 22,6 2010 24,3 0,3 2020 31,2 1,6 2030 35,1 2,8 2040 40,3 5,7 2050 48,3 7,0
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in November 2004 in HUF / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) No 245.356 1.4 - 14.6
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 HUF / EUR võrdluskursi tase ( november 2004 ) Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) ei 245,356 1,4 - 14,6
1 ) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from its November 2004 average level over the period 1 November 2004 to 31 October 2006 , based on a ten-day moving average of daily data at business frequency .
1 ) Forinti-euro kursi maksimaalsed kõrvalekalded (%) 2004 . aasta novembri võrdluskursist perioodil 1 .
An upward / downward deviation implies that the currency was stronger / weaker than its exchange rate level in November 2004 .
november 2004 -- 31 . oktoober 2006 , päevaste andmete kümne tööpäeva libisev keskmine .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Hungarian forint ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. 4.9 5.4 2006 Apr. 7.8 3.4
b ) Forinti vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 4,9 5,4 2006 aprill juuli 7,8 3,4 10,9 3,5
July 5.5 4.8
juuli 5,5 4,8
Oct. 4.3 3.8
okt 4,3 3,8
Jan. 6.0 3.6
jaan 6,0 3,6
July 10.9 3.5
okt 9,5 4,4
2 ) Differential ( in percentage points ) between three-month Treasury bill rates and the three-month EURIBOR .
2 ) Kolme kuu pankadevaheliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe ( protsendipunktides ) .
Chart 6 Hungarian forint : exchange rate against the euro ( daily data ;
Joonis 6 Forinti vahetuskurss euro suhtes ( päevased andmed ;
1 November 2004 to 31 October 2006 ) 80 85 90 95 100 105 110 115 120 Q4 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 Q2 Q3 2006 80 85 90 95 100 105 110 115 120
november 2004 -- 31 . oktoober 2006 ) 80 85 90 95 100 105 110 115 120 IV kv I kv 80 85 90 95 100 105 110 115 120 II kv III kv IV kv 2005 I kv II kv III kv 2006
Note : An upward movement of the line indicates an appreciation of the Hungarian forint , while a downward movement indicates a depreciation .
Märkus . Kõvera tõus viitab forinti kallinemisele , langus odavnemisele .
Table 10 Hungarian forint : real exchange rate developments ( monthly data ;
UNGARI Tabel 10 Forinti reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 14.1 - 7.8 17.3 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 8.0 - 2.4 11.5
aasta oktoobri seisuga võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 14,1 - 7,8 17,3 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 8,0 - 2,4 11,5
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 3.6 6.3 7.3 - 1.0 - 60.3 48.5 48.0 64.5 57.1 77.9 69.3 1997 - 4.2 5.8 8.1 - 2.3 - 66.8 55.1 54.1 66.7 57.5 79.1 69.3 1998 - 6.8 10.6 6.5 4.1 - 67.0 61.9 63.4 68.1 58.9 79.9 70.4 1999 - 7.8 10.4 6.4 4.1 - 75.4 64.3 67.0 70.4 59.7 82.4 70.8 2000 - 7.8 3.6 4.5 - 0.8 - 62.9 72.6 76.3 69.6 53.6 81.3 64.9 2001 - 5.4 9.4 6.7 2.7 - 56.8 71.4 72.9 68.5 53.2 81.0 64.7 2002 - 6.6 6.6 4.1 2.5 - 64.9 63.0 65.3 65.5 51.6 81.8 63.7 2003 - 8.0 4.1 0.6 3.5 - 77.2 61.7 65.5 65.0 50.5 81.2 63.1 2004 - 8.1 10.0 3.3 6.7 - 83.5 65.0 67.7 62.2 53.3 79.4 66.9 2005 - 5.9 8.7 4.7 4.0 - 91.5 68.1 68.9 58.4 53.5 76.5 67.7
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) - 3,6 6,3 7,3 - 1,0 - 60,3 48,5 48,0 64,5 57,1 77,9 69,3 1997 - 4,2 5,8 8,1 - 2,3 - 66,8 55,1 54,1 66,7 57,5 79,1 69,3 1998 - 6,8 10,6 6,5 4,1 - 67,0 61,9 63,4 68,1 58,9 79,9 70,4 1999 - 7,8 10,4 6,4 4,1 - 75,4 64,3 67,0 70,4 59,7 82,4 70,8 2000 - 7,8 3,6 4,5 - 0,8 - 62,9 72,6 76,3 69,6 53,6 81,3 64,9 2001 - 5,4 9,4 6,7 2,7 - 56,8 71,4 72,9 68,5 53,2 81,0 64,7 2002 - 6,6 6,6 4,1 2,5 - 64,9 63,0 65,3 65,5 51,6 81,8 63,7 2003 - 8,0 4,1 0,6 3,5 - 77,2 61,7 65,5 65,0 50,5 81,2 63,1 2004 - 8,1 10,0 3,3 6,7 - 83,5 65,0 67,7 62,2 53,3 79,4 66,9 2005 - 5,9 8,7 4,7 4,0 - 91,5 68,1 68,9 58,4 53,5 76,5 67,7
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 7.6 4.1 2006 Aug . 7.5 4.0 Sep. 7.6 3.8 Oct. 7.5 3.9 Nov. 2005 to Oct. 2006 7.1 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 7.6 4.1 2006 aug 7.5 4.0 sept 7.6 3.8 okt 7.5 3.9 nov 2005 -- okt 2006 7.1 6.2 3.8
1 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Poland and Sweden plus 2 percentage points .
1 ) Perioodi november 2005 -- oktoober 2006 arvutused põhinevad Poola , Soome ja Rootsi intressimäärade kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 2 protsentipunkti .
Chart 7 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 9.0 8.5 8.0 7.5 7.0 6.5 6.0 5.5 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Sources : ECB and European Commission .
Joonis 7 Pikaajaline intressimäär a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 9,0 8,5 8,0 7,5 7,0 6,5 6,0 5,5 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon .
6 MALTA 6.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Malta was 3.1% , i.e. above the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Malta 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 3,1% , s. t kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to moderate slightly in the coming months .
Kõige uuemate andmete alusel eeldatakse , et 12 kuu keskmine ÜTHIinflatsioonimäär peaks lähikuudel kergelt aeglustuma .
Looking back over a longer period , HICP inflation in Malta was relatively stable , fluctuating mostly between 2 % and 3 % during the years 1999-2005 ( see Chart 1 ) .
Ajas rohkem tagasi vaadates võib täheldada , et Malta ÜTHI-inflatsioon on olnud suhteliselt stabiilne , liikudes aastatel 1999 -- 2005 peamiselt 2 % ja 3 % vahel ( vt joonis 1 ) .
Somewhat higher HICP inflation rates were recorded in 1997 and 1998 , largely due to relatively strong increases in hotel , restaurant and transport prices .
Peamiselt hotelli -, restorani - ja transpordihindade suhteliselt tugeva tõusu tõttu oli ÜTHI-inflatsioon mõnevõrra kõrgem 1997 . ja 1998 .