natgillin/translations-raw huggingface dataset:
basis points ) 2007 Short-term interest rates spreads vs . euro area Estonia Czech Republic Sweden Other countries 2 ) 2008 2009 Jan. 59 - 118 - 39 221 204 - 60 10 360 469 97 - 30 722 208 87 - 20 460 2010 Feb. Mar .
baaspunkti ) 2007 Lühiajaliste intressimäärade erinevus võrreldes euroalaga Eesti Tšehhi Vabariik Rootsi Muud riigid 2 ) 2008 2009 jaan 2010 veebr märts apr 12 kuu libisev keskmine 1 ) 59 - 118 - 39 221
Sources : Datastream and ECB calculations .
351 98 - 23 605 Allikad : Datastream ja EKP arvutused .
Notes : The Czech Republic and Sweden are shown in the table as they are the only two countries with long-term interest rates below the reference value in the period under consideration .
Tšehhi Vabariik ja Rootsi on tabelis välja toodud sellepärast , et need on ainsad riigid , mille pikaajalised intressimäärad olid vaatlusalusel perioodil kontrollväärtusest madalamad .
Average data for the period April 2010 are up to 23 April 2010 .
aasta aprilli keskmised andmed on kuni 23 . aprillini 2010 .
1 ) 12-month moving average up to 23 April 2010 .
1 ) Kuni 23 . aprillini 2010 .
2 ) Other countries : Bulgaria , Latvia , Lithuania , Hungary , Poland and Romania ;
2 ) Bulgaaria , Läti , Leedu , Ungari , Poola ja Rumeenia ; kaalumata keskmine .
Chart 7a Interest rates in local currency of long-term loans to non-financial corporations in Estonia and selected EU countries ( percentage points ) Estonia Belgium Portugal euro area 10 8 6 4 2 0 2007 2008 2009 10 8 6 4 2 0 12-month moving average 1 )
Joonis 7a Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antud kohalikus vääringus nomineeritud pikaajaliste laenude intressimäärad Eestis ja valitud ELi riikides ( protsendipunkti ) Eesti Belgia Portugal euroala 10 8 6 4 2 0 2007 2008 2009 12 kuu libisev keskmine1 ) 10 8 6 4 2 0
Chart 7b Interest rates in local currency of long-term loans to households for house purchase in Estonia and selected EU countries ( percentage points ) Estonia Belgium Portugal euro area 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2007 2008 2009 16 14 12 10 8 6 4 2 0 12-month 1 ) moving average
Joonis 7b Kodumajapidamistele eluaseme soetamiseks antud kohalikus vääringus nomineeritud pikaajaliste laenude intressimäärad Eestis ja valitud ELi riikides ( protsendipunkti ) Eesti Belgia Portugal euroala 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2007 2008 2009 12 kuu libisev keskmine1 ) 16 14 12 10 8 6 4 2 0
Sources : ECB and ECB calculations .
Allikas : EKP ja EKP arvutused .
Notes : The interest rates are an aggregation of bank interest rates on new loans to non-financial corporations with an initial rate fixation period of over one and up to five years and over five years , weighted with the 12-month moving average of new loan volumes for each category .
Intressimäärad on antud koondnäitajana : kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete uute laenude ( algselt üheks kuni viieks aastaks ning kauemaks kui viieks aastaks fikseeritud intressimääraga laenude ) intressimäärad , kaalutud iga kategooria uute laenude mahu 12 kuu libiseva keskmisega .
These interest rates are not directly comparable across countries as they comprise different underlying credit risks .
Eri riikide intressimäärad ei ole otseselt võrreldavad , sest seonduvad krediidiriskid on erinevad .
Belgium and Portugal are shown as they are the other two « best-performing » EU Member States in terms of price stability , as defined in the Treaty ( see Box 1 in Chapter 2 ) .
Belgia ja Portugal on näidatud seepärast , et tegu on teise kahe „kõige paremaid tulemusi saavutava » ELi liikmesriigiga hinnastabiilsuse mõttes , nagu sätestatud aluslepingus ( vt 2 . peatüki taustinfo 1 ) .
1 ) 12-month moving average calculated from March 2009 to February 2010 .
1 ) 12 kuu libisev kesmine on arvutatud ajavahemiku märts 2009 kuni veebruar 2010 kohta .
Sources : ECB and ECB calculations .
Allikad : EKP ja EKP arvutused .
Notes : The interest rates are an aggregation of bank interest rates on new loans to households for house purchase with an initial rate fixation period of over one and up to five years , over five and up to ten years and over ten years , weighted with the 12-month moving average of new loan volumes for each category .
Märkused . Intressimäärad on antud koondnäitajana : kodumajapidamiste uute eluasemelaenude ( algselt üheks kuni viieks , viieks kuni kümneks ning kauemaks kui kümneks aastaks fikseeritud intressimääraga laenude ) intressimäärad , kaalutud iga kategooria uute laenude mahu 12 kuu libiseva keskmisega .
1 ) 12-month moving average calculated from March 2009 to February 2010 .
1 ) 12 kuu libisev keskmine on arvutatud ajavahemiku märts 2009 kuni veebruar 2010 kohta .
LATVIA 5.4 5.4.1 LATVIA PRICE DEVELOPMENTS joined ERM II at the previously established central rate and unilaterally retained the existing narrow fluctuation band . The stability of inflation up to 2003 was supported by fiscal policies , reforms designed to enhance product market competition and labour market reforms .
LÄTI 5.4 5.4.1 LÄTI HINDADE ARENG 2003 . aastani stabiilsena püsinud inflatsiooni toetasid riigi eelarvepoliitika , tooteturgudel konkurentsi elavdamiseks tehtud reformid ning tööturureformid .
In subsequent years , however , the country 's monetary policy was constrained by the aim to maintain the unilateral band within ERM II , and the overall policy stance ( including fiscal policy ) was not tight enough to counter the growing signs of overheating .
Järgnevatel aastatel piiras aga riigi rahapoliitika kurssi eesmärk säilitada ERM2 raames ühepoolselt seatud kõikumisvahemik ning üldine poliitiline hoiak ( sh eelarvepoliitika ) ei olnud piisavalt range , et võidelda süvenevate märkidega majanduse ülekuumenemisest .
Inflation developments over the past ten years should be viewed against the background of very robust real GDP growth in most years , which has been followed more recently by a pronounced turnaround in the economic cycle , owing to a build-up and subsequent correction of significant macroeconomic imbalances and vulnerabilities .
Vaadeldes inflatsiooni arengut viimase kümne aasta jooksul , tuleb silmas pidada väga kiiret SKP reaalkasvu enamikul aastatel , millele on oluliste makromajanduslike ebakõlade ja nõrkuste tekkimise ja sellele järgnenud korrektsiooni tulemusel hiljuti järgnenud märgatav pööre majandustsüklis .
This turnaround was exacerbated by the impact of the global financial and economic crisis .
Seda süvendas veelgi üleilmse finants - ja majanduskriisi mõju .
Particularly during the boom years from 2005 to 2007 , the Latvian economy exhibited growing signs of serious overheating and rising macroeconomic imbalances as unit labour costs rose by approximately 20 % per year , house prices tripled and real GDP grew by more than 10 % per year during that period .
Eelkõige majandusbuumi ajal aastatel 2005 -- 2007 esines Läti majanduses üha rohkem märke majanduse tõsisest ülekuumenemisest ja makromajandusliku tasakaalustamatuse suurenemisest : tööjõu erikulud tõusid ligikaudu 20 % aastas , eluasemehinnad kolmekordistusid ning SKP reaalkasv ületas kõnealusel ajavahemikul 10 % aastas .
The turnaround started in the course of 2007 , triggered by a slowdown in bank lending on the back of concerns among foreign banks about their exposure to the Baltic region .
Pööre majanduses algas 2007 . aastal ning selle kutsus esile pangalaenude andmise vähenemine , mida põhjustas välismaiste pankade mure Balti regioonis valitsevate riskide pärast .
Government measures aimed at reducing inflation and credit growth also helped to slow down economic growth .
Majanduskasvu aitasid aeglustada ka valitsuse meetmed inflatsiooni ja laenukasvu pidurdamiseks .
Towards the end of 2008 the banking system faced growing liquidity tensions owing to large external financing needs and deposit withdrawals , led by a run on a large domestically owned bank .
2008 . aasta lõpus süvenesid pangandussüsteemis likviidsuspinged , mis tekkisid seoses vajadusega ulatusliku välisrahastamise järele ja aktiivse hoiuste väljavõtmisega , mis puudutas eelkõige ühte suurt kodumaist panka .
As these liquidity tensions then started to cause balance of payments problems , Latvia was forced to seek international financial assistance and implement a drastic fiscal adjustment programme to stabilise the financial sector , restore confidence and regain competitiveness .
Kui likviidsuspinged hakkasid tekitama probleeme maksebilansis , oli Läti sunnitud paluma rahvusvahelist finantsabi ja rakendama äärmuslikku eelarve kohandamise kava , et stabiliseerida finantssektorit ning taastada kindlustunne ja konkurents . Makromajanduslik olukord halvenes järsult eelkõige 2008 .
Macroeconomic conditions weakened abruptly , in particular in ECB Convergence Report May 2010
aasta alguses , kajastades sisenõudluse kokkuvarisemist , krediidi - ja kinnisvaramulli purunemist ning väliskeskkonna märkimisväärset nõrgeneEKP Lähenemisaruanne Mai 2010
Over the reference period from April 2009 to March 2010 , the 12-month average rate of HICP inflation in Latvia was 0.1% , i.e. well below the reference value of 1.0% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta aprillist 2010 . aasta märtsini oli Läti 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 0,1% , s. t oluliselt madalam kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 1,0% kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to decline in the coming months .
Värskeimate andmete alusel oodatakse , et 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioon lähikuudel langeb . Ajas rohkem tagasi vaadates tuleb märkida , et Läti tarbijahindade inflatsioon püsis 2000 .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Latvia remained broadly stable in the early 2000s , fluctuating in a range of 2 % to 3 % until 2003 ( see Chart 1 ) .
aastate alguses suhteliselt stabiilsena , kõikudes kuni 2003 . aastani 2 -- 3 % vahemikus ( vt joonis 1 ) .
In late 2003 it started to increase and fluctuated in a range of 6 % to 7 % for a few years , before picking up significantly in 2007 .
2003 . aasta lõpus hakkas inflatsioon tõusma ja kõikus mõne aasta vältel 6 -- 7 % vahemikus , enne kui hoogustus 2007 .
The pick-up in inflation was initially attributable to an increase in administered prices and import prices caused by the depreciation of the lats vis-à-vis the euro , as well as adjustments in indirect taxation and a combination of one-off factors .
Inflatsiooni hoogustumine oli algselt tingitud riiklikult reguleeritud hindade ja impordihindade tõusust , mille põhjustas lati vahetuskursi nõrgenemine euro suhtes , ning kaudsete maksude kohandustest ja ühekordsete tegurite koosmõjust .
In later years excessive demand and credit growth ( supported , inter alia , by low , and at times negative , real interest rates ) , very strong wage increases and hikes in global energy and food prices also contributed increasingly to driving up inflation and led to an erosion of competitiveness .
Järgnevatel aastatel kiirendasid inflatsioonitempot ja vähendasid konkurentsivõimet ka nõudluse ja laenude ülemääraselt kiire kasv ( mida muu hulgas toetasid madalad , ajuti negatiivsed reaalintressimäärad ) , väga jõuline palgakasv ning toiduaine - ja energiahindade tõus kogu maailmas .
However , as these macroeconomic developments proved unsustainable , the Latvian economy experienced a deep crisis .
Selline makromajanduslik areng ei olnud jätkusuutlik ja Läti majandus sattus sügavasse kriisi .
After peaking at an annual average rate of 15.3% in 2008 , HICP inflation fell sharply to 3.3% in 2009 .
Keskmine aastane ÜTHI-inflatsioon , mis ulatus 2008 . aastal 15,3% ni , langes 2009 .
The moderate inflation developments up to 2003 reflected , in particular , the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective , as enshrined in the central bank law .
Kuni 2003 . aastani mõõdukana püsinud inflatsioonitempo oli eelkõige seotud rahapoliitika orienteerimisega hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on Läti keskpanga seaduses määratletud esmane eesmärk .
In 1994 Latvia first pegged the lats to the special drawing right ( SDR ) and then re-pegged it to the euro at the beginning of 2005 with a fluctuation band of ± 1 % around the parity .
aastal sidus Läti oma lati RVFi arvestusühikuga ( SDR ) ning 2005 . aasta alguses euroga , kusjuures keskkursi kõikumisvahemikuks määrati ± 1 %.
late 2008 and early 2009 , reflecting the collapse of domestic demand , the unwinding of the credit and housing bubble and the significant deterioration in the external environment .
aasta mais ühines Läti ERM2ga , säilitades sama keskkursi ja ühepoolselt ka kitsa kõikumisvahemiku . Kuni
Real GDP declined by 18 % in 2009 , following a contraction of 4.6% in 2008 .
Pärast 4,6% langust 2008 . aastal vähenes reaalne SKP 2009 .
The collapse in output turned out to be substantially deeper than generally expected and gave rise to recurring political , macroeconomic and financial tensions .
aastal 18 %. Toodangu kokkukuivamine osutus eeldatust oluliselt ulatuslikumaks ning tõi kaasa korduvad poliitilised , makromajanduslikud ja finantspinged .
As a result of the extraordinary contraction in economic activity , labour market conditions weakened drastically , with the unemployment rate rising sharply to almost 22 % in early 2010 .
Majandustegevuse erakorralise kokkutõmbumise tulemusel halvenesid teravalt tööturutingimused : töötuse määr tõusis 2010 . aasta alguses järsult peaaegu 22 % ni .
Wages started to fall during 2009 , with compensation per employee standing around 20 % lower than a year earlier in the fourth quarter .
Palgad hakkasid 2009 . aastal langema ning töötaja kohta makstav hüvitis oli ligikaudu 20 % madalam kui 2008 .
Unit labour costs decreased markedly as the fall in labour costs outpaced the decline in labour productivity per person employed .
Tööjõu erikulud vähenesid märkimisväärselt , sest tööjõukulud langesid kiiremini kui tööviljakus töötaja kohta .
As a result of shrinking household incomes and corporate cost-cutting , together with the base effect of the earlier boom in commodity and food prices , consumer prices started to fall in the course of 2009 .
Kodumajapidamiste sissetuleku vähenemise ja ettevõtete kulude kärpimise tulemusel ning toorme - ja toiduainehindade varasema buumi baasefekti mõjul hakkasid tarbijahinnad 2009 .
Other price indices confirm that this decline was relatively broad-based ( see Table 2 ) .
aastal langema . Muud hinnaindeksid kinnitavad , et langus oli küllalti laiapõhjaline ( vt tabel 2 ) .
House prices have declined sharply and currently stand at around one-third of their peak level reached in spring 2007 .
Eluasemehinnad on järsult vähenenud ning püsivad praegu ligikaudu ühe kolmandiku tasemel 2007 . aasta kevadel saavutatud kõrgeimatest näitajatest .
Looking at recent developments , the annual HICP inflation rate turned negative in the final quarter of 2009 , to stand at - 4.0% in March 2010 ( see Table 3a ) .
Hiljutine areng näitab , et aastane ÜTHI-inflatsioon muutus 2009 . aasta viimases kvartalis negatiivseks ja oli 2010 .
Although fuel prices in particular had an upward impact on inflation in January , prices in general remained firmly on a downward trend .
aasta märtsis -- 4,0% ( vt tabel 3a ) . Ehkki eelkõige kütusehindade mõjul inflatsioon jaanuaris tõusis , jätkus kindlalt hindade üldine langustrend .
All main HICP components made a negative contribution to the annual rate of HICP inflation in the first months of 2010 .
2010 . aasta esimestel kuudel avaldasid aastasele ÜTHI-inflatsioonile negatiivset mõju kõik ÜTHI põhikomponendid .
Changes in indirect taxes have had a significant upward impact on HICP inflation in past months , reflecting , inter alia , the increase in excise duties on alcohol and tobacco introduced at the beginning of 2010 .
Viimastel kuudel on ÜTHI-inflatsiooni oluliselt tõstnud ka kaudsetes maksudes tehtud muudatused , sealhulgas alkoholi - ja tubakaaktsiisi tõus 2010 . aasta alguses .
By contrast , changes in administered prices have reduced inflation in past months , following a reduction in gas and heating tariffs ( the share of administered prices in Latvia 's HICP basket is 12.7% ) .
Seevastu riiklikult reguleeritavate hindade muudatused on viimastel kuudel kaasa toonud inflatsiooni languse pärast seda , kui vähendati gaasi - ja küttetariife ( riiklikult reguleeritud hindade osakaal Läti ÜTHI korvis on 12,7% ) .
In addition , the marked decrease in inflation in 2009 also reflects the relatively strong impact
Inflatsiooni märgatav langus 2009 .
of lower energy and food prices over that year .
aastal kajastab ka madalamate energia - ja toiduainehindade suhteliselt tugevat mõju tol aastal .
The current inflation picture needs to be viewed against the background of a strong retrenchment in domestic spending .
Praegust inflatsiooniolukorda tuleb vaadelda sisekulutuste suure vähendamise taustal .
In the course of 2009 , however , the decline in output moderated and signs of improvement emerged in exportoriented sectors .
2009 . aastal toodangu kahanemine siiski aeglustus ja ekspordile suunatud sektorites võis täheldada paranemise märke .
The latest available inflation forecasts from major international institutions range from - 3.7% to - 2.8% for 2010 and from - 2.5% to - 0.7% for 2011 ( see Table 3b ) .
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide värskeimate prognooside kohaselt jääb inflatsioon 2010 . aastal vahemikku -- 3,7% kuni -- 2,8% ja ulatub 2011 .
The declining trend in the price level is likely to persist in 2010 and into 2011 , reflecting a further contraction in domestic demand and falling incomes .
ja 2011 . aastal , kajastades sisenõudluse edasist vähenemist ja sissetulekute kahanemist .
The expected lack of inflationary pressures in the Latvian economy also reflects the adjustment process necessary for an economy with a fixed exchange rate to restore accumulated losses in competitiveness .
Eeldatav inflatsioonisurve puudumine viitab ka Läti kohandumisprotsessile , mis on vajalik vähenenud konkurentsivõime taastamiseks fikseeritud vahetuskursi režiimiga majanduses .
The fall in prices could come to an end in 2011 , although this scenario is surrounded by significant uncertainty .
Hindade langus võib lõppeda 2011 . aastal , kuid see väljavaade on märkimisväärselt ebakindel .
Upside risks to the inflation outlook stem from potential further increases in indirect taxes and global commodity prices .
Inflatsioonitempot võivad kiirendada kaudsete maksude ja üleilmsete toormehindade võimalikud uued tõusud .
On the downside , the decline in domestic price pressures could be larger or more protracted than presently envisaged if economic activity recovers more slowly or later than currently expected .
Samal ajal võib riigisisese hinnasurve langus osutuda seni arvatust ulatuslikumaks või pikaajalisemaks , kui majandusaktiivsus hakkab elavnema aeglasemalt või hiljem , kui praegu eeldatakse .
Looking further ahead , once the adjustment phase is over , maintaining low inflation rates in Latvia will be very challenging , given the limited room for manoeuvre for monetary policy .
Pikemas perspektiivis on Lätile pärast kohandumisetapi lõppemist väga suureks väljakutseks säilitada madal inflatsioonimäär , arvestades rahapoliitika piiratud manööverdamisruumi .
The catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Latvia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni tõenäoliselt ka järelejõudmisprotsess , arvestades et Läti SKP elaniku kohta ja hinnatase on ikka veel euroala vastavatest näitajatest madalamad ( vt tabel 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process . Once output growth resumes , with a fixed exchange rate regime , the underlying real exchange rate appreciation trend is likely to manifest itself in higher inflation .
Kui toodangu kasv taastub , kiirendab reaalse vahetuskursi tõusutrend fikseeritud vahetuskursi režiimi arvestades tõenäoliselt inflatsioonitempot . Lähenemisprotsessi silmas pidades ei saa välistada , et tekib taas märgatav nõudlussurve .
In the context of this process of ongoing convergence , it cannot be ruled out that significant demand pressure may emerge again . Given the tightly pegged exchange rate and the limitations of alternative counter-cyclical
Arvestades kindlalt seotud vahetuskurssi ning alternatiivsete vastutsükliliste rahapoliitikainstrumentide piiratust , võib olla raske vältida makromajandusliku tasakaalustamatuse ja kõrge inflatsiooni taasteket .
LATVIA policy instruments , it may be difficult to prevent macroeconomic imbalances , including high rates of inflation , from building up again . The experience with the strong growth over the past few years highlights the challenges that the Latvian authorities face in achieving price stability in the virtual absence of independent monetary policy .
Möödunud aastate kiire majanduskasvu kogemus toob esile raskused , mis seisavad Läti ees seoses hinnastabiilsuse saavutamisega olukorras , kus iseseisev rahapoliitika praktiliselt puudub . Ehkki Läti 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär on peamiselt ajutiste tegurite , sealhulgas
To sum up , although the 12-month average rate of HICP inflation in Latvia is currently well below the reference value -- mainly as a result of temporary factors , including the severe economic adjustment process -- there are considerable concerns regarding the sustainability of inflation convergence in Latvia .
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010 LÄTI majanduse raske kohandumise tulemusel praegu kontrollväärtusest palju madalam , valmistab inflatsiooni lähenemise jätkusuutlikkus tõsist muret .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Latvia requires the conduct of economic policies geared towards ensuring overall macroeconomic stability , including sustainable price stability .
Jätkusuutlikku lähenemist soodustava keskkonna saavutamiseks Lätis peab majanduspoliitika olema suunatud üldise makromajandusliku stabiilsuse , sealhulgas jätkusuutliku hinnastabiilsuse tagamisele .
Given the limited room for manoeuvre for monetary policy under the current exchange rate peg , it is imperative that other policy areas provide the economy with the wherewithal to cope with country-specific shocks and to avoid the reoccurrence of macroeconomic imbalances .
Arvestades rahapoliitika piiratud manööverdamisruumi seotud vahetuskursi tingimustes , on väga oluline , et muud poliitikavaldkonnad pakuksid majandusele vajalikke vahendeid riigispetsiifiliste šokkidega toimetulemiseks ja makromajandusliku tasakaalustamatuse taastekkimise vältimiseks .
More specifically , it is necessary for Latvia to continue along a path of comprehensive fiscal consolidation in line with the requirements under the EDP and its commitments agreed in the context of the international financial assistance programme led by the EU and the IMF .
Läti peab jätkama eelarve ulatuslikku konsolideerimist kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetega ning kohustustega , milles on kokku lepitud ELi ja RVFi juhitava rahvusvahelise finantsabiprogrammi raames .
In addition , despite recent progress , further unit labour cost restraint is needed to foster improvements in Latvia 's competitiveness , as the country 's competitive position vis-à-vis the euro area deteriorated in the boom years .
Lisaks tuleb Läti konkurentsivõime parandamiseks hiljutistest edusammudest hoolimata täiendavalt piirata tööjõu erikulusid , arvestades , et majandusbuumi aastatel langes riigi konkurentsitase võrreldes euroalaga .
Moreover , it is essential to implement further structural reform measures , which focus , for example , on strengthening the competitiveness of the tradable sector .
Samuti on oluline rakendada täiendavaid struktuurireformimeetmeid , mis keskenduvad näiteks importivate ja eksportivate sektorite konkurentsivõime suurendamisele .
Structural reform efforts will also need to be aimed at reducing the incidence of structural unemployment .
Struktuurireformi meetmete abil tuleb vähendada ka struktuurse töötuse taset .