natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly , the stock market capitalisation ( 103.0% of GDP ) was well above the euro area average . In terms of bank credit to non-government residents , the indicator for the Swedish financial sector approached that of the euro area and amounted to 135.9% of GDP at the end of 2009 .
Aktsiaturu kapitaliseeritus oli samuti euroala keskmisest märgatavalt kõrgem , ulatudes 103,0% ni SKPst . Rootsi finantssektorit iseloomustav näitaja , residentidele ( v. a valitsussektorile ) antud pangalaenude tase lähenes euroala näitajale ja moodustas 2009 .
Foreign-owned banks have only a limited role in the Swedish banking sector , and the majority of loans to the private sector are in local currency .
Rootsi pangandussektoris on välismaistel pankadel vaid piiratud roll ja valdav osa erasektorile antud laenudest on nomineeritud kohalikus vääringus .
Loans of euro area banks to banks in the country stood at 8.4% of total liabilities in 2009 .
Euroala pankade rahvusvahelised nõuded Rootsis ulatusid 2009 . aastal 8,4% ni kohustuste kogumahust .
ECB Convergence Report May 2010
aasta aprillist 2010 .
LIST OF TABLES AND CHARTS SWEDEN 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Table 5 General government budgetary position Chart 2 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Chart 4 General government expenditure and revenue Table 7 General government deficit-debt adjustment Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Chart 5 Swedish krona : nominal exchange rate development against the euro ( a ) Exchange rate over the reference period ( b ) Exchange rate over the last ten years Table 10 Swedish krona : real exchange rate developments 217 Table 11 External developments 217 Table 12 Indicators of integration with the euro area 217 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) 218 Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) 218 ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 218 Table 14 Selected indicators of financial development and integration 218
216 216 216 2 RIIGIRAHANDUSE ARENG Tabel 4 Valitsussektori rahanduse seis Tabel 5 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Tasemed b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori koguvõlg a ) Tasemed b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Krooni vahetuskursi surve põhinäitajad Joonis 5 Rootsi krooni nominaalkurss euro suhtes a ) Vahetuskurss vaatlusperioodil b ) Vahetuskurss viimasel kümnel aastal
216 216 216 ECB Convergence Report May 2010
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010 207
PRICE DEVELOPMENTS C h a r t 1 Price developments ( average annual percentage changes ) 2010 Feb. 2.8 0.9 Apr. 2009 to Mar . 2010 2.1 1.0 0.3 6 4 2 0 - 2 - 4 2000 2002 2004 2006 2008 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) 2010 veebr märts 2,8 0,9 2,5 1,4 apr 2009 -- märts 2010 2,1 1,0 0,3 6 4 2 0 - 2 - 4 2000 2002 2004 2006 2008 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
HICP unit labour costs import deflator 6 4 2 0 - 2 - 4
ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 6 4 2 0 - 2 - 4
T a b l e 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2009 Dec. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 2.8 0.9
Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) 2009 dets ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 2,8 0,9
Jan. 2.7 1.0
jaan 2,7 1,0
SWEDEN Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2009 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
ROOTSI Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid ( aastane muutus , %) a ) ÜTHI hiljutine areng 2009 nov ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelneva kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelneva kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
1.7 1.4 2.4 1.3 2011 1.6 3.2 2.1 2.2 2.4 1.9 2.5 2.8 2.5 2.6 2.7 3.1 2.6 2.8 4.1 2.7 2.5 3.2 2.8 Dec. Jan . 2010 Feb. Mar .
1,7 1,4 2,4 1,3 2011 1,6 3,2 2,1 2,2 2,4 1,9 2,5 2,8 2,5 2,6 2,7 3,1 2,6 2,8 4,1 2,7 2,5 3,2 2,8 dets jaan 2010 veebr märts
Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2008 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value 2.5 - 3.0 5.8 38.3 60.0 2009 - 0.5 - 3.0 3.1 42.3 60.0 2010 1 ) - 2.1 - 3.0 1.6 42.6 60.0
Tabel 4 Valitsussektori rahanduse seis (% SKPst ) 2008 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Kontrollväärtus Ülejääk / puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus 2,5 - 3,0 5,8 38,3 60,0 2009 - 0,5 - 3,0 3,1 42,3 60,0 2010 1 ) - 2,1 - 3,0 1,6 42,6 60,0
Table 5 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 2000 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 59.3 59.2 21.9 16.0 13.8 7.4 0.2 55.6 52.7 15.3 17.1 3.5 0.0 16.9 2.9 3.7 7.2 6.5 2001 57.2 57.0 19.5 16.1 14.3 7.1 0.2 55.6 52.5 15.6 16.9 2.8 0.1 17.2 3.0 1.6 4.4 4.5 2002 55.3 55.1 17.5 16.4 14.1 7.0 0.2 56.5 53.2 15.8 17.0 2.8 - 0.2 17.6 3.3 - 1.2 1.7 1.9 2003 55.8 55.6 18.2 16.6 13.8 7.0 0.2 56.7 53.6 16.1 17.7 2.0 - 0.2 17.8 3.1 - 0.9 1.1 2.0 2004 56.1 56.0 19.0 16.4 13.5 6.9 0.2 55.3 52.3 15.9 17.5 1.6 - 0.2 17.3 3.0 0.8 2.4 3.7 2005 57.2 57.1 19.9 16.5 13.4 7.3 0.1 55.0 51.7 15.7 17.0 1.6 - 0.2 17.4 3.2 2.3 3.9 5.2 2006 56.5 56.4 19.9 16.7 12.8 7.1 0.1 54.0 50.8 15.3 16.3 1.6 - 0.1 17.5 3.2 2.5 4.2 5.6 2007 56.3 56.2 19.0 16.9 12.8 7.5 0.1 52.5 49.3 15.1 15.3 1.8 0.0 17.1 3.2 3.8 5.6 6.9 2008 55.5 55.5 17.4 18.2 12.0 7.8 0.1 53.1 49.8 14.9 15.1 1.7 0.0 18.2 3.3 2.5 4.1 5.8 2009 55.7 55.7 17.0 18.9 11.9 7.8 0.1 56.3 52.5 15.4 16.6 0.9 - 0.3 19.5 3.8 - 0.5 0.4 3.1
Tabel 5 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2000 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulu Jooksvad kulud Hüvitised töötajatele Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluv intress millest : intressimäära vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulud Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane tasakaal Ülejääk / puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 59,3 59,2 21,9 16,0 13,8 7,4 0,2 55,6 52,7 15,3 17,1 3,5 0,0 16,9 2,9 3,7 7,2 6,5 2001 57,2 57,0 19,5 16,1 14,3 7,1 0,2 55,6 52,5 15,6 16,9 2,8 0,1 17,2 3,0 1,6 4,4 4,5 2002 55,3 55,1 17,5 16,4 14,1 7,0 0,2 56,5 53,2 15,8 17,0 2,8 - 0,2 17,6 3,3 - 1,2 1,7 1,9 2003 55,8 55,6 18,2 16,6 13,8 7,0 0,2 56,7 53,6 16,1 17,7 2,0 - 0,2 17,8 3,1 - 0,9 1,1 2,0 2004 56,1 56,0 19,0 16,4 13,5 6,9 0,2 55,3 52,3 15,9 17,5 1,6 - 0,2 17,3 3,0 0,8 2,4 3,7 2005 57,2 57,1 19,9 16,5 13,4 7,3 0,1 55,0 51,7 15,7 17,0 1,6 - 0,2 17,4 3,2 2,3 3,9 5,2 2006 56,5 56,4 19,9 16,7 12,8 7,1 0,1 54,0 50,8 15,3 16,3 1,6 - 0,1 17,5 3,2 2,5 4,2 5,6 2007 56,3 56,2 19,0 16,9 12,8 7,5 0,1 52,5 49,3 15,1 15,3 1,8 0,0 17,1 3,2 3,8 5,6 6,9 2008 55,5 55,5 17,4 18,2 12,0 7,8 0,1 53,1 49,8 14,9 15,1 1,7 0,0 18,2 3,3 2,5 4,1 5,8 2009 55,7 55,7 17,0 18,9 11,9 7,8 0,1 56,3 52,5 15,4 16,6 0,9 - 0,3 19,5 3,8 - 0,5 0,4 3,1
SWEDEN Chart 2 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( as a percentage of GDP ) levels ( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) cyclical factors non-cyclical factors total change 4 4 2 2 2 0 0 0 - 2 - 2 2000 2002 2004 2006 2008 - 2 - 4 2000 2002 2004 2006 2008 - 2 - 4 0 4 2
ROOTSI Joonis 2 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Tasemed (% SKPst ) tasemed b ) Aastane muutus ja mõjutegurid ( protsendipunkti SKPst ) tsüklilised tegurid mittetsüklilised tegurid kogumuutus 4 4 2 2 2 0 0 0 - 2 - 2 2000 2002 2004 2006 2008 - 2 - 4 2000 2002 2004 2006 2008 - 2 - 4 0 4 2
Table 6 General government gross debt -- structural features 2000 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 53.6 80.1 19.9 68.5 25.1 74.9 2001 54.4 82.6 17.4 66.7 26.2 73.8 2002 52.6 84.4 15.6 69.3 25.8 74.2 2003 52.3 87.6 12.4 63.6 26.0 74.0 2004 51.1 89.2 10.8 65.4 22.1 77.9 2005 50.8 89.3 10.7 70.1 28.7 71.3 2006 45.7 89.6 10.4 77.5 27.3 72.7 2007 40.8 90.6 9.4 75.0 26.9 73.1 2008 38.3 90.7 9.3 3.6 5.7 72.3 24.3 75.7 2009 42.3 85.7 14.3 3.7 10.6 69.6 25.3 74.7
Tabel 6 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 2000 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta Euro 1 ) Muud Kodumaine finantseerimine (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaja järgi 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta , k. a ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 53,6 80,1 19,9 68,5 25,1 74,9 2001 54,4 82,6 17,4 66,7 26,2 73,8 2002 52,6 84,4 15,6 69,3 25,8 74,2 2003 52,3 87,6 12,4 63,6 26,0 74,0 2004 51,1 89,2 10,8 65,4 22,1 77,9 2005 50,8 89,3 10,7 70,1 28,7 71,3 2006 45,7 89,6 10,4 77,5 27,3 72,7 2007 40,8 90,6 9,4 75,0 26,9 73,1 2008 38,3 90,7 9,3 3,6 5,7 72,3 24,3 75,7 2009 42,3 85,7 14,3 3,7 10,6 69,6 25,3 74,7
( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment change in debt-to-GDP ratio 55 50 0 0 45 - 10 - 10 40 35 - 20 2000 2002 2004 2006 2008 - 20 10 10
b ) Aastane muutus ja mõjutegurid ( protsendipunkti SKPst ) esmane tasakaal kasvu -/ intressimäärade erinevus eelarvepositsiooniväline võlamuutus võla ja SKP suhtarvu muutus 55 50 0 0 45 - 10 - 10 40 35 - 20 2000 2002 2004 2006 2008 - 20 10 10
C h a r t 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 60 58 56 54 52 2000 Source : ESCB .
Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 60 58 56 54 52 2000 Allikas : EKPS .
SWEDEN Table 7 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 2000 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 2 ) Other changes in general government debt 3 ) 1 )
ROOTSI Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 2000 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netosoetamine (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid , v. a aktsiad Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Erastamine Omakapitali juurdemaksed Muud Muud finantsvarad Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindamist Kasum (-) / kahjum (+) välisvaluutapositsioonidelt Muud hindamise mõjud2 ) Muud muutused valitsussektori võlas3 ) 1 )
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2008 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Age-related government expenditure ( as percentage points of GDP ) 26.7 27.1 2010 27.8 27.1 2020 33.7 26.9 2030 37.4 28.2 2040 40.8 28.8 2050 41.9 28.8 2060 46.7 29.7
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated (%) 2008 Vanadussõltuvusmäär ( 65aastaste ja vanemate hulk 15 - kuni 64aastaste suhtes ) Rahvastiku vananemisega seotud kulud ( protsendipunkti SKPst ) 26,7 27,1 2010 27,8 27,1 2020 33,7 26,9 2030 37,4 28,2 2040 40,8 28,8 2050 41,9 28,8 2060 46,7 29,7
Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in April 2008 in SEK / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 )
Vahetuskursimehhanismis ERM2 osalemine SEK / EUR kurss aprillis 2008 Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 )
No 9.36989 1.0 - 25.0
Ei 9,36989 1,0 - 25,0
Table 9 ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona ( average of three-month period ending in specified month ) 2008 Sep. 3.8 0.2 2009 June 11.7 - 0.3 2010 Mar . 6.6 - 0.2
Tabel 9 b ) Rootsi krooni vahetuskursi surve põhinäitajad ( antud kuus lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2008 sept 3,8 0,2 2009 juuni 11,7 - 0,3 2010 märts 6,6 - 0,2
June Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 3.5 0.1
juuni Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 3,5 0,1
Dec. 13.6 0.0
dets 13,6 0,0
Mar . 17.4 - 0.4
märts 17,4 - 0,4
Sep. 10.0 - 0.3
sept 10,0 - 0,3
Dec. 7.9 - 0.2
dets 7,9 - 0,2
C h a r t 5 Swedish krona : nominal exchange rate development against the euro
Joonis 5 Rootsi krooni nominaalkurss euro suhtes
( b ) Exchange rates over the last ten years ( monthly data ;
b ) Vahetuskurss viimasel kümnel aastal ( kuuandmed ;
Note : An upward ( downward ) movement of the line indicates an appreciation ( depreciation ) of the Swedish krona .
Märkus . Joone ülespoole ( allapoole ) liikumine näitab Rootsi krooni kallinemist ( odavnemist ) .
SWEDEN Table 10 Swedish krona : real exchange rate developments ( monthly data ;
ROOTSI Tabel 10 Rootsi krooni reaalkursi areng ( kuuandmed ;
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 2000 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) 3.8 4.0 6.3 - 0.6 - 0.6 - 1.1 - 0.2 - 8.9 - 7.1 - 1.8 7.9 - 0.1 45.3 39.6 - 35.1 119.8 2001 4.3 4.3 6.4 - 0.2 - 0.6 - 1.2 - 0.1 - 5.2 1.6 - 6.8 4.7 0.5 44.9 38.7 - 25.2 135.5 2002 5.0 5.0 6.5 0.3 - 0.5 - 1.3 0.0 - 3.2 0.6 - 3.8 1.5 - 0.3 43.5 36.7 - 22.3 128.4 2003 7.2 7.2 6.0 0.7 1.2 - 0.7 0.0 - 7.4 - 5.2 - 2.2 1.6 - 0.7 42.8 36.1 - 19.9 128.5 2004 6.8 6.8 6.4 1.6 0.0 - 1.3 0.0 - 9.1 - 2.8 - 6.3 1.9 0.4 45.3 37.2 - 24.4 139.1 2005 7.0 7.0 5.3 2.1 0.8 - 1.3 0.1 - 4.5 - 4.5 - 0.1 - 3.1 - 0.2 47.8 40.4 - 20.9 158.6 2006 7.7 8.4 5.2 2.6 1.9 - 1.3 - 0.7 - 4.1 0.9 - 5.1 - 3.5 - 0.4 50.4 42.6 - 12.3 158.6 2007 8.3 8.4 3.5 3.6 2.4 - 1.1 - 0.1 1.2 - 2.3 3.5 - 3.1 0.1 51.5 44.5 - 1.6 175.4 2008 9.3 9.5 3.6 3.7 3.5 - 1.3 - 0.2 - 5.0 1.2 - 6.2 8.8 0.1 53.6 46.3 - 14.1 196.6 2009 7.3 7.4 3.2 3.7 1.7 - 1.2 - 0.1 4.2 - 5.2 9.4 - 10.2 - 3.8 48.4 41.5 - 19.7 205.2
Tabel 11 Välisareng (% SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 2000 Maksebilanss Jooksev - ja kapitalikonto 1 ) Jooksevkonto Kaupade konto Teenuste konto Tulukonto Jooksevülekanded Kapitalikonto Kombineeritud otse - ja portfelliinvesteeringud 1 ) Otseinvesteeringud Portfelliinvesteeringud Muud investeeringud Reservvarad Kaupade ja teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon 2 ) Koguvälisvõlg 2 ) 3,8 4,0 6,3 - 0,6 - 0,6 - 1,1 - 0,2 - 8,9 - 7,1 - 1,8 7,9 - 0,1 45,3 39,6 - 35,1 119,8 2001 4,3 4,3 6,4 - 0,2 - 0,6 - 1,2 - 0,1 - 5,2 1,6 - 6,8 4,7 0,5 44,9 38,7 - 25,2 135,5 2002 5,0 5,0 6,5 0,3 - 0,5 - 1,3 0,0 - 3,2 0,6 - 3,8 1,5 - 0,3 43,5 36,7 - 22,3 128,4 2003 7,2 7,2 6,0 0,7 1,2 - 0,7 0,0 - 7,4 - 5,2 - 2,2 1,6 - 0,7 42,8 36,1 - 19,9 128,5 2004 6,8 6,8 6,4 1,6 0,0 - 1,3 0,0 - 9,1 - 2,8 - 6,3 1,9 0,4 45,3 37,2 - 24,4 139,1 2005 7,0 7,0 5,3 2,1 0,8 - 1,3 0,1 - 4,5 - 4,5 - 0,1 - 3,1 - 0,2 47,8 40,4 - 20,9 158,6 2006 7,7 8,4 5,2 2,6 1,9 - 1,3 - 0,7 - 4,1 0,9 - 5,1 - 3,5 - 0,4 50,4 42,6 - 12,3 158,6 2007 8,3 8,4 3,5 3,6 2,4 - 1,1 - 0,1 1,2 - 2,3 3,5 - 3,1 0,1 51,5 44,5 - 1,6 175,4 2008 9,3 9,5 3,6 3,7 3,5 - 1,3 - 0,2 - 5,0 1,2 - 6,2 8,8 0,1 53,6 46,3 - 14,1 196,6 2009 7,3 7,4 3,2 3,7 1,7 - 1,2 - 0,1 4,2 - 5,2 9,4 - 10,2 - 3,8 48,4 41,5 - 19,7 205,2
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 2000 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 41.8 48.9 41.3 44.9 2001 40.6 49.8 42.7 39.3 29.4 36.3 2002 40.5 49.6 44.0 41.8 36.4 41.7 2003 40.5 50.2 47.9 42.9 38.1 41.5 2004 40.7 50.5 47.0 43.9 36.8 44.1 2005 39.4 48.1 47.8 237.1 34.5 41.7 2006 40.3 47.4 46.8 47.0 35.2 40.2 2007 40.7 48.1 49.9 43.3 38.5 41.6 2008 39.9 46.2 56.5 44.8 43.4 37.8 2009 38.6 46.6 -
Tabel 12 Euroalaga lõimumise näitajad (% kogusummast ) 2000 Väliskaubandus euroalaga Kaupade eksport Kaupade import Investeerimispositsioon euroalaga Sissetulevad otseinvesteeringud 1 ) Väljaminevad otseinvesteeringud 1 ) Portfelliinvesteeringutega seotud kohustused 1 ) Portfelliinvesteeringute varad 1 ) Memokirjed : Väliskaubandus ELiga Kaupade eksport Kaupade import 41,8 48,9 41,3 44,9 2001 40,6 49,8 42,7 39,3 29,4 36,3 2002 40,5 49,6 44,0 41,8 36,4 41,7 2003 40,5 50,2 47,9 42,9 38,1 41,5 2004 40,7 50,5 47,0 43,9 36,8 44,1 2005 39,4 48,1 47,8 237,1 34,5 41,7 2006 40,3 47,4 46,8 47,0 35,2 40,2 2007 40,7 48,1 49,9 43,3 38,5 41,6 2008 39,9 46,2 56,5 44,8 43,4 37,8 2009 38,6 46,6 -
Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) ( percentages ; average for period ) 2009 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 3.2 3.6 2010 Jan. 3.4 3.8 Feb. 3.3 3.7 Mar .
Tabel 13 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) 2009 dets Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 3,2 3,6 2010 jaan 3,4 3,8 veebr 3,3 3,7 märts 3,2 3,6 apr 2009 märts 2010 3,3 6,0 3,8
6.0 5.5 5.0 4.5 4.0 3.5 3.0 2.5 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
6,0 5,5 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2002 2004 2006 2008 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 6,0 5,5 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5
For historical periods the national data have been derived directly from the national stock exchange without further adjustment .
Vaadeldavate perioodide puhul on riigi andmed võetud otse börsiandmetest ilma lisakohandusteta .
ANNEX STATISTICAL METHODOLOGY OF CONVERGENCE INDICATORS The examination of the convergence process is highly dependent on the quality and integrity of the underlying statistics .
STATISTIKAOSA LÄHENEMISNÄITAJATE STATISTIKA METOODIKA Lähenemise hindamine sõltub suurel määral hindamise aluseks oleva statistika kvaliteedist ja terviklikkusest .
The compilation and reporting of statistics , particularly government finance statistics ( GFS ) , must not be subject to political considerations .
Statistikat , eriti valitsussektori finantsstatistika koostamist ja esitamist ei tohi mõjutada poliitilised kaalutlused .
Member States are invited to consider the quality and integrity of their statistics as a matter of priority , to ensure that a proper system of checks and balances is in place when compiling these statistics and to apply certain standards with respect to governance and quality in the domain of statistics .
Liikmesriike kutsutakse üles pidama oma statistika kvaliteeti ja terviklikkust esmatähtsaks küsimuseks , tagama statistika koostamisel nõuetekohane kontroll ja tasakaal ning kohaldama vajalikke miinimumnõudeid seoses valdkonna juhtimise ja kvaliteediga .
National statistical authorities in each Member State and the Union statistical authority within the European Commission ( Eurostat ) should enjoy professional independence and ensure that European statistics are impartial and of a high quality .
Iga liikmesriigi statistikaasutustel ja liidu statistikaasutusel Euroopa Komisjoni alluvuses ( Eurostat ) peaks olema ametialane sõltumatus . Nad peaksid tagama , et Euroopa statistika on erapooletu ja kvaliteetne .
This is in line with the principles laid down in Article 338 ( 2 ) of the Treaty , Regulation ( EC ) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European Statistics ( Regulation on European Statistics ) and the European Statistics Code of Practice endorsed by the Commission ( the Code of Practice ) .
aasta määruses ( EÜ ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ( edaspidi „Euroopa statistika määrus ") ning komisjoni kinnitatud Euroopa statistikat käsitlevas tegevusjuhises ( edaspidi „tegevusjuhis ") sätestatud põhimõtetega .
Article 2 ( 1 ) of the Regulation on European Statistics states that the development , production and dissemination of European statistics shall be governed by the following statistical principles : a ) professional independence ;
Euroopa statistika määruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud , et Euroopa statistika arendamist , tegemist ja levitamist reguleerivad järgmised põhimõtted : a ) ametialane sõltumatus , b ) erapooletus , c ) objektiivsus , d ) usaldusväärsus , e ) statistiline konfidentsiaalsus ja f ) kulutasuvus .
Pursuant to Article 11 of the Regulation , these statistical principles are further elaborated in the Code of Practice .
Määruse artikli 11 kohaselt täpsustatakse neid põhimõtteid tegevusjuhises .
1 Against this background , the quality and integrity of the convergence indicators in terms of the underlying statistics are reviewed in the statistical section .
1 Seda silmas pidades vaadeldaksegi statistikaosas lähenemisnäitajate aluseks oleva statistika kvaliteeti ja terviklikkust .
This section refers to some institutional features of the national statistical institutes ( NSIs ) concerned and provides information on the statistical methodology of the convergence indicators , as well as the compliance of the underlying statistics with the standards necessary for an appropriate assessment of the convergence process .
Statistikaosas viidatakse asjaomaste riiklike statistikaasutuste teatavatele institutsioonilistele teguritele ning antakse ülevaade lähenemisnäitajate statistika metoodikast ning statistika vastavusest nõuetele , mis on vajalikud lähenemise asjakohaseks hindamiseks .
Moreover , sub-section 3.2 reviews in particular the public interventions to support financial institutions and financial markets during the financial crisis , as well as the financial support provided by international institutions or countries during the financial crisis .
Lisaks käsitletakse punktis 3.2 konkreetselt riikide sekkumist seoses finantseerimisasutuste ja finantsturgude toetamisega finantskriisi ajal ning rahvusvaheliste institutsioonide ja välisriikide finantsabi finantskriisi ajal .