natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact is quantified in the convergence programme as a cyclically adjusted deficit net of temporary measures of around 1 % of GDP .
Stabiilsuse ja majanduskasvu paktis sätestatud keskpika eesmärgina on Läti lähenemisprogrammis määratletud tsükliliste mõjude suhtes korrigeeritud ja ajutiste meetmete mõjust puhastatud eelarvepuudujääk 1 % SKPst .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , keeping both the overall and primary budget balance ratios at their 2006 levels would imply that the debt ratio would be maintained at a level well below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Mis puutub Läti võlakoormuse edasisse arengusse , siis tähendaks nii üldise kui ka esmase eelarvetasakaalu hoidmine SKP suhtes 2006 . aasta tasemel seda , et ka lähitulevikus jääb võlakoormus kindlasti alla 60 % lise kontrollväärtuse .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Nagu tabelist 8 näha , ootab Lätit alates 2010 . aastast ees rahvastiku märkimisväärne vananemine .
Nevertheless , according to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Latvia is expected to experience a moderate decline in age-related expenditures in the years to 2050 . This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
See viitab osaliselt kunagiste pensionireformide mõjule . Sellegipoolest tuleb olla jätkuvalt tähelepanelik , sest tegelik demograafiline , 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon ( 2006 ) .
However , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections . Turning to further fiscal challenges , prudent fiscal policies are warranted in light of Latvia 's large current account deficit and the fact that its inflation rate is considerably above the reference value .
Muude eelarveprobleemidega seoses tuleb märkida , et Lätil on oma suurt jooksevkonto puudujääki ja kontrollväärtusest oluliselt kõrgemat inflatsiooni arvestades vaja ranget eelarvepoliitikat jätkata . Ses suhtes ei piisa tagasihoidliku eelarvepuudujäägi saavutamisele suunatud strateegiast majandusele nõudlusest tuleneva surve ohjeldamiseks .
In this regard , the strategy of targeting a moderate budget deficit is insufficient to contain demand pressures in the economy .
aasta alguses , kui Läti loobus oma vääringu sidumisest RVFi arveldusühikuga ning otsustas ühepoolselt selle sidumise euroga . Lati keskkursi standardne kõikumisvahemik ERM2s on ± 15 %.
exchange rate regime prevailing prior to ERM II entry , the Latvian authorities have declared that they will maintain the exchange rate of the lats at the central rate against the euro with a fluctuation band of ± 1 % as a unilateral commitment , thus placing no additional obligations on the ECB .
Läti on vastavalt enne ERM2ga ühinemist kehtinud vahetuskursikorrale teatanud , et säilitab lati-euro vahetuskursi ERM2 keskkursi tasemel kõikumisvahemikuga ± 1 %. See on Läti ühepoolne kohustus , mis ei too EKP-le kaasa täiendavaid kohustusi .
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Latvian authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , reducing inflation , containing credit growth , reducing the current account deficit and implementing further structural reforms .
ERM2s osalemise kokkulepe põhines Läti ametivõimude mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis puudutasid muu hulgas range eelarvepoliitika tagamist , mõõduka palgataseme soodustamist , inflatsiooni vähendamist , laenuvõtu piiramist , jooksevkonto puudujäägi vähendamist ning struktuurireformide jätkamist .
Prior to its participation in ERM II , the evolution of the Latvian lats against the euro mainly reflected movements in the euro against the US dollar and , to a lesser extent , against the Japanese yen and the pound sterling , given the Latvian currency 's peg to the SDR until the end of 2004 .
Kuna Läti latt oli 2004 . aasta lõpuni seotud RVFi arveldusühikuga , arenes lati-euro kurss enne ERM2ga ühinemist sarnaselt euro-dollari kursiga ning vähemal määral sarnaselt eurojeeni ja euro-naelsterlingi kursiga .
Accordingly , between the beginning of November and the end of December 2004 , the lats depreciated by around 3.3% against the euro .
Vastavalt sellele odavnes latt euro suhtes 2004 . aasta novembrist detsembri lõpuni ligi 3,3% .
Following the change in the exchange rate regime in January 2005 , the LVL / EUR exchange rate has traded continuously in a narrow range close to the strong edge of its ± 1 % unilateral fluctuation band .
Pärast 2005 . aasta jaanuaris uuele režiimile üleminekut püsis lati-euro kurss väga väikeste kõikumistega oma ühepoolse kõikumisvahemiku (± 1 %) plusspiiril .
Since joining ERM II , the lats has continued this trend and , thus , has also remained close to its ERM II central rate .
Pärast ERM2ga ühinemist on lati vahetuskurss seda arengut jätkanud ning seega püsinud oma keskkursi lähedal .
As a result , the maximum upward deviation of the exchange rate from the ERM II central rate -- based on ten-day moving averages of daily data -- amounted to 1.0% ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Nii oli lati-euro vahetuskursi maksimaalne positiivne kõrvalekalle ERM2 keskkursist kümne tööpäeva libisevate keskmiste põhjal 1,0% ( vt joonis 5 ja tabel 9a ) .
Moreover , exchange rate volatility vis-à-vis the euro , which was relatively high under the previous peg to the SDR , declined substantially and has remained very low since the beginning of 2005 .
Peale selle on lati-euro vahetuskursi kõikumine , mis RVFi arveldusühikuga seotuse ajal oli suhteliselt tugev , oluliselt vähenenud ning on 2005 .
Within ERM II , Latvia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative . During this period , Latvijas Banka regularly purchased foreign currency
aasta algusest peale olnud väga väike . Läti ei ole oma vääringu keskkurssi euro suhtes ERM2s omal algatusel devalveerinud .
The Latvian lats has been participating in ERM II with effect from 2 May 2005 , i.e. for around 18 months of the two-year period from November 2004 to October 2006 ( see Table 9a ) .
Sel perioodil ostis Läti keskpank regulaarselt välisvaluutat , et tagada lati keskkursi jäämine kõikumisvahemiku piiresse .
The central rate for the Latvian currency in ERM II was set at 0.702804 lats per euro -- at the same level as the rate adopted since the beginning of 2005 by the Latvian authorities after changing the unilateral peg from the SDR currency basket to the euro -- with a standard fluctuation band of ± 15 %.
Lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe muutus 2005 .
« The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
aasta jooksul väiksemaks . 2006 .
ECB Convergence Report December 2006 L AT V I A to ensure that the lats remained within the unilateral fluctuation band .
aastal aga laienes see taas ja kasvas Läti vaoshoitud rahapoliitikat arvestades suureks : kolme kuu jooksul enne 2006 .
Short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR declined in the course of 2005 . In 2006 , however , they widened and became sizeable again in view of a more restrictive monetary policy stance in Latvia , standing at 1.6 percentage points in the three-month period ending October 2006 ( see Table 9b ) .
aasta oktoobri lõppu oli see 1,6 protsendipunkti ( vt tabel 9b ) . Kui vaadata ajas rohkem tagasi , siis 2006 .
In a longer-term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Latvian lats in October 2006 was close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro in 1999 ( see Table 10 ) .
aasta oktoobris oli Läti lati reaalkurss , s. o nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss , umbkaudu alates euro kasutuselevõtust 1999 . aastal ning alates 1996 .
However , these measures should be interpreted with caution , as Latvia was subject to a process of transition to a market economy during the period under review , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Nende näitajate tõlgendamisel tuleb siiski olla ettevaatlik , sest vaatlusalusel perioodil läks Läti üle turumajandusele , mis teeb reaalkursi ajalise arengu hindamise keeruliseks .
As regards other external developments , Latvia consistently reported large deficits in the combined current and capital account of the balance of payments in the range of 4.3% to 11.9% of GDP in the period 1997-2005 .
Mis puutub muusse välisarengusse , siis oli Läti maksebilansi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto puudujääk aastatel 1997 -- 2005 suur , jäädes 4,3% ja 11,9% vahele SKPst .
In 2005 the deficit stood at 11.4% of GDP and was the largest among the countries under review ( see Table 11 ) .
2005 . aastal oli see suhtarv 11,4% , mis on vaatlusaluste riikidega võrreldes suurim näitaja ( vt tabel 11 ) .
Deficits of this magnitude could signal problems in terms of cost and price competitiveness .
Nii suur puudujääk võib viidata probleemidele seoses kulude ja hindade konkurentsivõimega .
However , they may also reflect the catching-up process of an economy , such as Latvia 's , to higher per capita income levels .
Samas võib see olla märk ka sellest , et Läti tulud elaniku kohta on kasvamas , mis viitab Läti majanduse järelejõudmisprotsessile .
From a financing perspective , net inflows of direct investment have covered slightly more than half of the combined current and capital account deficits over the past ten years .
Rahastamise osas tuleb mainida , et otseinvesteeringute netosissevool on viimase kümne aastaga katnud kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto puudujäägist veidi üle poole .
As portfolio investment has been rather volatile in recent years , and recorded mostly net outflows , the additional financing needs have been met by inflows to « other investments » , primarily in the form of bank loans , which have increased Latvia 's external indebtedness .
L ÄT I portfelliinvesteeringud on viimastel aastatel olnud üsna muutlikud ning enamasti on tegemist netoväljavooluga , on Läti oma täiendavat rahastamisvajadust katnud „muude investeeringute » sissevooluga peamiselt pangalaenude kujul , mis on Läti välisvõlga suurendanud .
The country 's negative net international investment position rose from about 6.2% to 60.1% of GDP in the period 1996-2005 .
Läti negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon suurenes aastatel 1996 -- 2005 6,3% lt 60,1% le SKPst .
It may be recalled that Latvia is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 47.6% for exports and 63.0% for imports in 2005 .
Meenutagem , et väikeses avatud majandusega Lätis moodustas kaupade ja teenustega seotud väliskaubandus 2005 . aastal ekspordi osas 47,6% SKPst ja impordi osas 63 %.
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 24.0% and 76.4% respectively .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja Euroopa Liitu koguekspordist vastavalt 24,0% ja 76,4% .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 33.9% and 75.2% .
Samad näitajad impordi kohta olid 2005 . aastal vastavalt 33,9% ja 75,2% .
With regard to the fulfilment of the commitments undertaken upon ERM II entry , the following observations can be made .
ERM2ga ühinemisel Läti poolt võetud kohustuste täitmise kohta võib teha järgmised tähelepanekud .
Latvia tightened its fiscal stance in 2005 but is expected to loosen it again in 2006 .
Läti eelarvepoliitika muutus 2005 . aastal karmimaks , kuid peaks 2006 .
Minimum wages and public sector wages have increased and overall wage growth is now significantly above productivity growth .
aastal taas lõdvenema . Avaliku sektori ja miinimumpalgad on tõusnud ning üldine palgatõus ületab praegu tööviljakuse kasvu .
The Latvijas Banka tightened monetary policy and implemented measures to curb credit growth .
Läti keskpank on rahapoliitikat karmistanud ja rakendanud meetmeid laenuvõtu ohjeldamiseks .
However , inflation and credit growth have remained high and the current account deficit continues to be large .
Sellegipoolest on Läti inflatsioonitempo ja laenuvõtu kasv endiselt kiire ning jooksevkonto puudujääk suur .
No significant progress has been made with the implementation of structural reforms .
Struktuurireformid ei ole andnud märkimisväärseid tulemusi .
LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
aasta alguses RVFi arveldusühiku asemel euroga ning Läti ühines 2 .
Over the reference period from November 2005 to October 2006 long-term interest rates in Latvia were 3.9% on average and thus stood well below the 6.2% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
mail 2005 ERM2ga . Vaatlusperioodi paaril viimasel kuul on pikaajalised intressimäärad jällegi tõusnud ning olid 2006 .
Latvian long-term interest rates followed a downward trend from 2001 until the end of 2003 , mainly reflecting low inflationary pressures ( see Chart 6a ) .
aasta oktoobri lõpus 4,6% . Suuresti Läti pikaajaliste intressimäärade languse tõttu vähenes nende ja euroala võlakirjade intressimäärade vahe 2002 .
3 Subsequently , they stabilised and fluctuated in a very narrow range around 5 % until August 2004 , when they started declining again , reaching 3.6% in May 2006 . This reflected the fact that the lats has been repegged from the SDR currency basket to the euro since the beginning of 2005 and that Latvia joined ERM II on 2 May 2005 .
Pärast seda arenesid Läti pikaajalised intressimäärad suures osas sarnaselt euroala intressimääradega . Kuni 2006 .
In the last few 3 2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Latvia .
aasta jaanuarini see vahe suurenes pisut , kuid jäi enamasti 0,2 ja 1,2 protsendipunkti vahele ( vt joonis 6b ) .
ECB Convergence Report December 2006 105
4 2006 . aasta oktoobris oli see 0,7 protsendipunkti .
months of the reference period , long-term interest rates increased again and stood at 4.6% at the end of October 2006 .
Vaatlusperioodil 2005 . aasta novembrist 2006 .
Owing largely to a strong decline in the long-term interest rates in Latvia , the spread between these long-term interest rates and average government bond yields in the euro area declined until the end of 2002 .
aasta oktoobrini oli Läti pikaajaliste intressimäärade keskmine 3,9% , mis on intressimäära kriteeriumi 6,2% line kontrollväärtusest oluliselt madalam ( vt tabel 12 ) .
Afterwards , long-term interest rates in Latvia moved broadly in line with those in the euro area .
Läti pikaajalised intressimäärad langesid peamiselt nõrga inflatsioonisurve pärast 2001 .
The spread increased slightly but stayed within the interval of 0.2 and 1.2 percentage points for most of the time until January 2006 ( see Chart 6b ) .
aasta augustini kõikusid pikaajalised intressimäärad 5 % ümber ning hakkasid siis taas langema , jõudes 2006 . aasta mais 3,6% ni .
4 In October 2006 the differential was 0.7 percentage point . 4
3 4 Esimesed andmed Läti pikaajalise intressi viitemäära kohta on pärit aastast 2001 .
Owing to limited issuance of ten-year bonds by the Latvian government , the fixation period is shorter than ten years .
Kuna Läti on kümneaastaseid võlakirju vähe emiteerinud , on fikseerimisperiood alla kümne aasta .
This results in a negative spread compared with bond yields in the euro area .
Selle tõttu on Läti pikaajaliste ja euroala võlakirjade intressimäärade vahe negatiivne .
106 ECB Convergence Report December 2006
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 103
LIST OF TABLES AND CHARTS LATVIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation 108 Chart 1 Price developments 108 Table 2 Measures of inflation and 108 related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 109 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position 110 Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 110 Table 5 General government gross debt -- structural features 110 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 111 Table 6 General government 111 deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue 112 Table 7 General government budgetary position 112 Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 112 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats 113 Chart 5 Latvian lats : deviation from 113 ERM II central rate Table 10 Latvian lats : real exchange 114 rate developments Table 11 External developments 114 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( LTIRs ) 115 Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 115
TABELITE JA JOONISTE LOE TELU TŠEHHI 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori koguvõlg a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Läti lati vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 5 Läti latt : kõrvalekalded ERM2 keskkursist Tabel 10 Läti latt : reaalse vahetuskursi areng Tabel 11 Välisareng 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni erinevused euroala suhtes
L AT V I A
L ÄT I 106 106 106
ECB Convergence Report December 2006 107
110 EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 6.9 2.4 6.8 2.3 5.9 1.7 Oct. 5.6 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 6.7 2.8 2.2 25 20 15 10 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 6,9 2,4 2006 aug sept 6,8 2,3 5,9 1,7 okt 5,6 1,6 nov 2005 -- okt 2006 6,7 2,8 2,2 25 20 15 10 5 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI , CPI excluding changes in indirect taxes , residential property prices , producer prices , unemployment ) and European Commission ( output gap ) .
Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) , riigi esitatud andmed ( tarbijahinnaindeks , tarbijahinnaindeks ilma kaudsete maksude muutusteta , eluasemehinnad , tootjahinnad , töötus ) ja Euroopa Komisjon ( toodangu lõhe ) .
1 ) Provisional data .
1 ) Ajutised andmed .
2 ) Total industry excluding construction , domestic sales .
2 ) Kogu tööstus , v. a ehitus ja sisemaine müük .
3 ) PPS stands for purchasing power standards . 4 ) Percentage of potential GDP .
3 ) Protsentides SKP potentsiaalist .
L AT V I A Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP June HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
L ÄT I Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ning prognoosid (% aastas ) a ) ÜTHI hiljutine areng 2006 juuni ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelnenud kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelnenud kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
1 ) Latvia is not an OECD member .
1 ) Läti ei ole OECD liige .
6.3 5.8 5.4 July 6.9 8.1 5.3 2006 Aug . 6.8 7.9 5.4 Sep. 5.9 8.6 6.1 Oct. 5.6 6.9 6.7
6,3 5,8 5,4 juuli 6,9 8,1 5,3 aug 6,8 7,9 5,4 sept 5,9 8,6 6,1 okt 5,6 6,9 6,7
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 0.9 - 3.0 0.9 14.5 60.0 2005 0.1 - 3.0 2.4 12.1 60.0 2006 1 ) - 1.0 - 3.0 2.4 11.1 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus - 0,9 - 3,0 0,9 14,5 60,0 2005 0,1 - 3,0 2,4 12,1 60,0 2006 1 ) - 1,0 - 3,0 2,4 11,1 60,0
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 13.9 43.1 56.9 9.2 47.7 47.7 4.0 34.9 65.1 1997 11.1 45.5 54.5 10.6 43.8 45.5 5.5 30.4 69.6
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 13,9 43,1 56,9 9,2 47,7 47,7 4,0 1997 11,1 45,5 54,5 10,6 43,8 45,5 5,5 1998 9,6 38,8 61,2 17,1 44,1 39,4 6,0 1999 12,5 29,3 70,7 37,8 32,9 33,5 6,5 2000 12,3 37,6 62,4 30,9 31,6 38,8 6,5 2001 14,0 35,2 64,8 41,2 23,6 35,1 6,5 2002 13,5 37,7 62,3 42,6 19,7 40,5 6,0 2003 14,4 41,0 59,0 46,0 13,0 50,4 4,6 2004 14,5 41,4 58,6 52,8 5,8 46,2 6,2 2005 12,1 41,6 58,4 54,7 3,8 47,6 5,8
2005 12.1 41.6 58.4 54.7 3.8 47.6 5.8 7.0 93.0 Sources : ESCB and European Commission .
Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon . Märkus .
L AT V I A Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
L ÄT I Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) (% SKPst )