natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 43.5 43.3 10.5 14.8 14.0 4.0 0.2 52.1 40.7 9.3 12.0 2.5 0.0 16.9 11.4 - 8.6 - 6.1 - 4.9 1997 42.3 42.3 10.0 13.9 13.4 4.9 0.0 49.0 39.6 9.1 12.0 2.4 0.0 16.1 9.3 - 6.7 - 4.3 - 1.3 1998 40.5 40.4 9.1 13.1 14.7 3.5 0.0 45.3 37.9 9.4 12.1 2.5 0.0 13.9 7.4 - 4.8 - 2.3 - 0.9 1999 40.8 40.6 8.8 13.0 13.8 5.0 0.2 47.2 37.5 9.3 12.8 3.4 0.0 12.1 9.7 - 6.4 - 3.1 - 3.5 2000 39.8 39.7 7.6 12.8 13.7 5.7 0.1 51.7 38.5 8.7 12.2 4.1 0.0 13.5 13.2 - 11.8 - 7.8 - 9.1 2001 36.8 36.7 7.3 11.5 13.6 4.3 0.1 43.3 37.3 8.8 11.8 4.0 0.0 12.7 6.0 - 6.5 - 2.5 - 3.4 2002 35.7 35.6 7.1 12.0 13.5 3.0 0.1 43.3 36.3 9.0 11.6 3.5 0.0 12.1 7.1 - 7.7 - 4.1 - 4.4 2003 35.6 35.6 7.1 11.4 13.0 4.1 0.0 39.4 35.9 8.9 10.8 2.5 0.0 13.7 3.5 - 3.7 - 1.2 - 1.2 2004 35.9 35.7 6.0 12.3 12.1 5.3 0.2 38.9 35.3 8.5 10.2 2.2 0.0 14.5 3.5 - 3.0 - 0.8 - 0.6 2005 33.9 33.9 6.1 12.7 11.0 4.2 0.0 37.1 32.7 7.3 10.8 1.7 0.0 12.8 4.4 - 3.1 - 1.4 - 1.0
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta 43,5 43,3 10,5 14,8 14,0 4,0 0,2 52,1 40,7 9,3 12,0 2,5 0,0 16,9 11,4 - 8,6 - 6,1 - 4,9 1997 42,3 42,3 10,0 13,9 13,4 4,9 0,0 49,0 39,6 9,1 12,0 2,4 0,0 16,1 9,3 - 6,7 - 4,3 - 1,3 1998 40,5 40,4 9,1 13,1 14,7 3,5 0,0 45,3 37,9 9,4 12,1 2,5 0,0 13,9 7,4 - 4,8 - 2,3 - 0,9 1999 40,8 40,6 8,8 13,0 13,8 5,0 0,2 47,2 37,5 9,3 12,8 3,4 0,0 12,1 9,7 - 6,4 - 3,1 - 3,5 2000 39,8 39,7 7,6 12,8 13,7 5,7 0,1 51,7 38,5 8,7 12,2 4,1 0,0 13,5 13,2 - 11,8 - 7,8 - 9,1 2001 36,8 36,7 7,3 11,5 13,6 4,3 0,1 43,3 37,3 8,8 11,8 4,0 0,0 12,7 6,0 - 6,5 - 2,5 - 3,4 2002 35,7 35,6 7,1 12,0 13,5 3,0 0,1 43,3 36,3 9,0 11,6 3,5 0,0 12,1 7,1 - 7,7 - 4,1 - 4,4 2003 35,6 35,6 7,1 11,4 13,0 4,1 0,0 39,4 35,9 8,9 10,8 2,5 0,0 13,7 3,5 - 3,7 - 1,2 - 1,2 2004 35,9 35,7 6,0 12,3 12,1 5,3 0,2 38,9 35,3 8,5 10,2 2,2 0,0 14,5 3,5 - 3,0 - 0,8 - 0,6 2005 33,9 33,9 6,1 12,7 11,0 4,2 0,0 37,1 32,7 7,3 10,8 1,7 0,0 12,8 4,4 - 3,1 - 1,4 - 1,0
S L OVA K I A Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 16.3 2010 16.9 - 0.8 2020 23.5 - 0.9 2030 31.7 0.3 2040 38.1 1.5 2050 50.6 2.9
SLOVAKKIA Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 16,3 2010 16,9 - 0,8 2020 23,5 - 0,9 2030 31,7 0,3 2040 38,1 1,5 2050 50,6 2,9
Source : « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and the European Commission ( 2006 ) .
Allikas : „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » . Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 .
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since ERM II central rate in SKK / EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) Yes 28 November 2005 38.4550 ± 15 % No 5.0 - 0.2
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 Osalus alates SKK / EUR ERM2 keskkurss Kõikumisvahemik Kahepoolse vahetuskursi devalveerimine omal algatusel : Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) jah 28 . novembrist 2005 38,4550 ± 15 % ei 5,0 - 0,2
1 ) Maximum percentage deviations from ERM II central rate over the period 28 November 2005 to 31 October 2006 , based on a ten-day moving average of daily data at business frequency .
1 ) Maksimaalsed kõrvalekalded (%) ERM2 keskkursist perioodil 28 . november 2005 -- 31 .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovak koruna ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. July 6.3 0.4 6.5 0.7 2006 Apr. July 4.7 0.9 4.9 1.4
b ) Krooni vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 6,3 0,4 2006 aprill juuli 4,7 0,9 4,9 1,4
Oct. 4.5 0.8
juuli 6,5 0,7
Jan. 4.3 0.7
okt 4,5 0,8
Oct. 4.1 1.6
jaan 4,3 0,7
Chart 5 Slovak koruna : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Joonis 5 Krooni kõrvalekalded ERM2 keskkursist (%, igapäevased andmed , 1 .
1 November 2004 to 31 October 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q4 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 Q2 Q3 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
oktoober 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 IV kv I kv II kv III kv IV kv I kv 2005 II kv III kv 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
Note : The vertical line indicates the date of entry into ERM II ( 28 November 2005 ) .
Püstjoon tähistab ERM2ga ühinemise päeva ( 28 . november 2005 ) .
For the Slovak koruna , the fluctuation band is ± 15 %.
Krooni kõikumisvahemik on ± 15 %.
Deviations prior to 28 November 2005 refer to the Slovak koruna 's central rate as established upon ERM II entry .
28 . novembrist 2005 varasemad kõrvalekalded viitavad kõikumisele krooni keskkursist ERM2ga liitumisel .
S L OVA K I A Table 10 Slovak koruna : real exchange rate developments ( monthly data ;
SLOVAKKIA Tabel 10 Krooni reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 33.5 10.3 33.0 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 25.1 12.8 25.9
aasta oktoobri seisuga võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 33,5 10,3 33,0 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 25,1 12,8 25,9
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 9.7 1.5 1.4 0.1 2.8 51.0 61.5 38.9 34.0 83.2 67.0 1997 - 9.1 0.5 0.4 0.1 - 5.1 54.8 64.1 44.7 39.9 83.9 71.0 1998 - 9.2 1.1 1.9 - 0.8 - 19.5 58.3 68.8 53.1 46.6 87.5 75.0 1999 - 4.9 6.6 3.4 3.2 - 20.5 59.0 64.1 56.4 48.2 88.5 74.4 2000 - 3.0 14.0 10.1 3.9 - 22.8 69.5 71.9 55.9 45.4 88.6 69.9 2001 - 7.9 6.1 7.3 - 1.3 - 24.2 71.7 79.5 56.3 46.1 89.3 71.7 2002 - 7.5 18.6 16.3 2.3 - 21.0 70.0 76.8 56.7 46.5 88.1 72.7 2003 - 0.5 0.4 2.1 - 1.7 - 23.7 76.2 77.4 57.2 48.0 84.7 74.0 2004 - 3.3 5.5 3.3 2.1 - 27.3 74.9 77.9 55.5 48.0 85.1 78.3 2005 - 8.6 1.7 3.7 - 2.1 - 31.9 76.8 81.3 52.8 45.6 85.4 77.8
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) - 9,7 1,5 1,4 0,1 2,8 51,0 61,5 38,9 34,0 83,2 67,0 1997 - 9,1 0,5 0,4 0,1 - 5,1 54,8 64,1 44,7 39,9 83,9 71,0 1998 - 9,2 1,1 1,9 - 0,8 - 19,5 58,3 68,8 53,1 46,6 87,5 75,0 1999 - 4,9 6,6 3,4 3,2 - 20,5 59,0 64,1 56,4 48,2 88,5 74,4 2000 - 3,0 14,0 10,1 3,9 - 22,8 69,5 71,9 55,9 45,4 88,6 69,9 2001 - 7,9 6,1 7,3 - 1,3 - 24,2 71,7 79,5 56,3 46,1 89,3 71,7 2002 - 7,5 18,6 16,3 2,3 - 21,0 70,0 76,8 56,7 46,5 88,1 72,7 2003 - 0,5 0,4 2,1 - 1,7 - 23,7 76,2 77,4 57,2 48,0 84,7 74,0 2004 - 3,3 5,5 3,3 2,1 - 27,3 74,9 77,9 55,5 48,0 85,1 78,3 2005 - 8,6 1,7 3,7 - 2,1 - 31,9 76,8 81,3 52,8 45,6 85,4 77,8
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.4 4.1 2006 Aug . 5.1 4.0 Sep. 4.8 3.8 Oct. 4.4 3.9 Nov. 2005 to Oct. 2006 4.3 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 5,4 4,1 2006 aug 5,1 4,0 sept 4,8 3,8 okt 4,4 3,9 nov 2005 -- okt 2006 4,3 6,2 3,8
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2.0 0.0 - 2.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2.0 0.0 - 2.0 8.0 6.0 4.0 8.0 6.0 4.0
Joonis 6 Pikaajaline intressimäär a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 9,0 8,0 7,0 4,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 0,0 - 2,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2,0 0,0 - 2,0 4,0 8,0 6,0 8,0 6,0
9 SWEDEN 9.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Sweden was 1.5% , i.e. well below the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Rootsi 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 1,5% , s. t selgelt madalam kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of annual HICP inflation is expected to increase gradually in the coming months .
Kõige uuemate andmete põhjal on siiski oodata , et see lähikuudel järk-järgult tõuseb .
Looking back over a longer period , HICP inflation in Sweden has generally been low , while occasionally being affected by temporary factors ( see Chart 1 ) .
Ajas rohkem tagasi vaadates tuleb märkida , et Rootsi ÜTHI-inflatsioon on üldiselt olnud madal ja mõnikord on seda mõjutanud ajutised tegurid ( vt joonis 1 ) .
Between 1996 and 2000 , both CPI , which is the target variable for monetary policy in Sweden , and HICP inflation in Sweden were frequently below 1 %, reflecting , inter alia , reduced indirect taxes and subsidies , the effects of liberalisation , and declining mortgage interest rates ( affecting only the CPI ) .
aastast 2000 . aastani oli nii tarbijahinnainflatsioon , mille arengule on Rootsi rahapoliitika suunatud , kui ka ÜTHI-inflatsioon sageli alla 1 %, mis tuleneb muu hulgas kaudsete maksude ja toetuste vähendamisest , liberaliseerimisest ning hüpoteeklaenude intressimäärade langusest ( mis puudutab ainult tarbijahinnaindeksit ) .
Between 2001 and 2003 , inflation was mostly above 2 %, but on a few occasions it rose above 3 %, mainly as a result of peaks in electricity prices .
aastast 2003 . aastani oli inflatsioon enamasti üle 2 %, kuid paaril korral tõusis see peamiselt elektrihinna tõusu tõttu üle 3 %.
For most of the period since 2004 , inflation in Sweden has been below 2 %, supported by moderate wage increases , high labour productivity growth and low growth rates in import prices .
2004 . aastast peale on Rootsi inflatsioon tänu palgatõusu mõõdukusele , tööviljakuse hoogsale kasvule ning impordihindade tõusu aeglusele jäänud enamasti alla 2 %.
The medium-term inflation performance of Sweden reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability .
Rootsi inflatsiooni keskpikk areng on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , millest kõige märkimisväärsem on rahapoliitika orienteerimine hinnastabiilsuse saavutamisele . 1993 .
Since 1993 , the objective for monetary policy has been expressed as an explicit inflation target , quantified since 1995 as a 2 % increase in the CPI , with a tolerance margin of ± 1 percentage point .
aastast peale on rahapoliitika eesmärki väljendatud konkreetse inflatsioonieesmärgina , mis alates 1995 . aastast tähendab 2 % list tarbijahinnainflatsiooni lubatud kõikumisvahemikuga ± 1 protsentipunkti .
1 New central bank legislation confirmed price stability as the primary objective of monetary policy in 1999 .
1 1999 . aasta uute keskpangandust käsitlevate õigusaktidega kinnitati hinnastabiilsust kui rahapoliitika esmast eesmärki .
Fiscal policy has been broadly supportive of price stability since 1998 , while greater product market competition has also played an important role .
Eelarvepoliitika on hinnastabiilsust alates 1998 . aastast ulatuslikult toetanud , samas kui oma osa on olnud ka konkurentsi tihenemisega tooteturgudel .
Inflation developments during the period 1996-2005 should be viewed against a background of very robust real GDP growth .
Rootsi inflatsiooni arengut aastatel 1996 -- 2005 tuleb vaadelda seoses SKP väga jõulise reaalkasvuga .
Particularly during the years 1998-2000 and 2004-05 , output growth was high , mostly at around 4 % ( see Table 2 ) .
Toodangu kasv oli eriti kiire ( enamasti 4 % ligi ) aastatel 1998 -- 2000 ning 2004 -- 2005 ( vt tabel 2 ) .
Between 1998 and 2000 , private consumption and investment were the main drivers of growth , while in 2004 and 2005 net exports and investment respectively made a significant contribution .
See kasv tulenes aastatel 1998 -- 2000 peamiselt eratarbimise ja investeeringute kasvust .
The unemployment rate fell relatively sharply until 2001 .
aastal oli selles suur osa vastavalt netoekspordil ja investeeringutel . Tööpuudus vähenes suhteliselt kiiresti kuni 2001 .
Thereafter , however , it has picked up again , hitting 7.5% in 2005 , despite the improving economic activity .
Hiljem on see siiski taas suurenema hakanud , jõudes 2005 . aastal vaatamata kasvavale majandusaktiivsusele 7,5% ni .
The weak labour market contributed to moderate wage increases .
Tööturu nõrkus soodustas palgatõusu mõõdukust .
Combined with the strong increase in labour productivity , this has led to a moderate rise in unit labour costs , mostly at around 1 % or below , except in 2000 and 2001 .
Koos tööviljakuse kiire kasvuga on selle tõttu tööjõu erikulud mõõdukalt kasvanud , püsides 1 % juures või sellest allpool , välja arvatud 2000 . ja 2001 .
Furthermore , import prices have remained supportive of price stability , except during the years 2000-01 and 2005 , when they rose due to exchange rate developments and oil prices , respectively .
Peale selle on hinnastabiilsust toetanud impordihindade areng , välja arvatud aastatel 2000 -- 2001 ja 2005 , kui impordihinnad vastavalt vahetuskursi ja naftahinna mõjul tõusid .
The general pattern of moderate price pressures is also apparent from other relevant price indices , such as HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Sellise mõõduka hinnasurve üldine arengusuundumus nähtub ka muudest asjakohastest hinnaindeksitest , nagu näiteks ÜTHI ilma töötlemata toidukaupade ja energia hindadeta ( vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation rose in the spring of 2006 , reflecting an increase in most subcomponents .
2006 . aasta kevadel kasvas ÜTHI-inflatsiooni aastane määr seoses oma koostisosade enamiku tõusuga .
From then , it remained broadly stable , before decelerating to stand at 1.2% in October .
Sellest ajast peale on see püsinud enam-vähem samal tasemel , kuid hakkas aeglustuma ja peatus oktoobris 1,2% juures .
Energy has remained the main contributor to inflation during this period ( see Table 3a ) .
Ka sellel perioodil mõjutasid inflatsiooni peamiselt energiahinnad ( vt tabel 3a ) .
Moderate wage pressures , strong labour productivity growth and the effects of strong international competition continue to have a dampening impact on inflation in Sweden .
Endiselt avaldavad Rootsi inflatsioonile pidurdavat mõju mõõdukas palgasurve , tööviljakuse kiire kasv ning tugev rahvusvaheline konkurents .
The share of administered prices in the HICP basket stood at 13 % in 2006 .
Reguleeritud hindade osa Rootsi ÜTHI-korvis oli 2006 . aastal 13 %.
The current inflation picture should be viewed against a background of dynamic economic conditions .
Praeguse inflatsiooniolukorra analüüsimisel tuleb silmas pidada Rootsi dünaamilisi majandustingimusi .
In the second quarter of 2006 , real GDP grew by an annual rate of 5.1% , its fastest growth rate since 2000 .
2006 . aasta II kvartalis oli Rootsi SKP aastane reaalkasv 5,1% , mis on alates 2000 .
Output growth has been 1 Given the importance of temporary factors which may not have permanent effects on inflation or the inflation process , Sveriges Riksbank , since 1999 , has based its monetary policy decisions on measures of underlying inflation , such as UND1X , which is defined as the CPI excluding interest expenditure and the direct effects of altered indirect taxes and subsidies .
Arvestades ajutiste tegurite tähtsust , millel ei pruugi inflatsioonile või inflatsiooniprotsessile olla püsivat mõju , on Rootsi keskpank ( Sveriges Riksbank ) alates 1999 . aastast oma rahapoliitiliste otsuste tegemisel tuginenud põhiinflatsiooni , nagu näiteks UND1X näitajatele , mis määratluse kohaselt on tarbijahinnaindeks ilma intressikulude ja kaudsete maksude ning toetuste muutuste otsese mõjuta .
stimulated by international demand , expansionary fiscal policy measures and low interest rates .
aeglane , kuid samas on eluasemehinnad tõusnud rekordiliselt kõrgele .
This also led to historically high levels of credit and money growth , as well as record levels of house prices .
Suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Rootsi 2007 .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 1.6% to 2.1% for 2007 and from 1.8% to 2.0% for 2008 ( see Table 3b ) .
aastal inflatsioonimääraks 1,6% -- 2,1% ning 2008 . aastal 1,8 -- 2,0% ( vt tabel 3b ) .
The expectation of a gradual move towards 2 % stems mainly from increased capacity constraints and the expected recovery in employment growth , which will dampen labour productivity growth .
Sellised prognoosid on peamiselt seotud üha kasvavate võimsusepiirangutega ja ootustega , et tööhõive hakkab taas kasvama , mis aeglustab tööviljakuse kasvu .
Some upward pressures on wages may also develop , although there is no evidence of any at present , with only the construction sector reporting some labour shortages .
Samas võib palkadele tekkida mõningane tõususurve , kuigi märke selle kohta praegu veel ei ole .
Import prices are expected to remain weak , reflecting continued international competitive pressures while energy price pressures are expected to decelerate in 2007 .
Tööjõu puudus on praegu ainult ehitussektoris . Impordihinnad peaksid püsiva rahvusvahelise konkurentsi mõjul jääma enam-vähem samale tasemele , kuid energiahindadest tulenev surve peaks 2007 .
Risks to the inflation outlook are broadly balanced .
Selle inflatsiooniväljavaatega seotud riskid on suures osas tasakaalus .
Upside risks are mainly associated with further oil price increases , and future price and wage developments against a background of rapid output growth and a robust expansion of credit and house prices .
Tõusuriskid tulenevad peamiselt naftahinna tõusu jätkumisest ning hindade ja palkade edasisest arengust seoses toodangu kiire kasvu , laenuvõtu hoogustumise ning eluasemehindade tugeva tõusuga .
Downside risks relate to a possible moderation in international demand , continued high labour productivity growth and weak labour demand .
Langusriskid on seotud rahvusvahelise nõudluse võimaliku vähenemisega , tööviljakuse kiire kasvu jätkumisega ning nõrga tööjõunõudlusega .
Looking further ahead , the fact that price levels in Sweden are still relatively high compared with the euro area average ( see Table 2 ) suggests that further trade integration and increased competition may have a downward effect on prices .
Kaugemale ette vaadates võib märkida , et kuna Rootsi hinnatase on euroala keskmisega võrreldes endiselt suhteliselt kõrge ( vt tabel 2 ) , siis võib arvata , et kaubanduse lõimumise jätkumine ja konkurentsi tihenemine võivad hindadele avaldada langussurvet .
Maintaining an environment conducive to sustainable price stability in Sweden will be dependent on the conduct of appropriate fiscal policies over the medium term .
Hinnastabiilsust toetava keskkonna säilitamine Rootsis sõltub asjakohase eelarvepoliitika järgimisest keskpikas perspektiivis .
Moreover , it will be essential to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets , given the relatively high price levels in Sweden , and at reviewing the tax and benefit systems in order to improve the incentives for labour supply and the functioning of the labour market .
Peale selle on Rootsi suhteliselt kõrget hinnataset arvestades tähtis , et Rootsi tõhustaks oma sisepoliitikat , mis on suunatud konkurentsi parandamisele tooteturgudel ning oma maksunduse ja toetuste läbivaatamisele , et elavdada tööjõupakkumist ja tööturu toimimist .
Such structural reform measures , together with the conduct of an appropriate monetary policy , will help to maintain an environment conducive to price stability and support competitiveness and employment growth .
Sellised struktuurimeetmed koos asjakohase rahapoliitikaga aitavad säilitada hinnastabiilsust toetavat keskkonda , parandada riigi konkurentsivõimet ja kiirendada tööhõive kasvu .
Social partners will need to contribute to these objectives by ensuring that wage increases reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Rootsi tööturu osapooled peavad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama , tagades et palkade tõus kulgeb paral - leelselt tööviljakuse kasvuga , tööturutingimustega ning konkureerivate riikide arenguga .
In the reference year 2005 the general government budget balance showed a surplus of 3.0% of GDP , hence the 3 % deficit reference value was comfortably met .
Vaatlusaastal 2005 oli Rootsi valitsussektori eelarve ülejääk 3,0% SKPst . Seega oli 3 % line eelarvepuudujäägi kontrollväärtus hõlpsasti saavutatud .
The general government debt-to-GDP ratio was 50.4% of GDP , i.e. below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Valitsussektori võlg oli 50,4% SKPst , s. t 60 % lisest kontrollväärtusest madalam ( vt tabel 4 ) .
Compared with the previous year , the surplus ratio increased by 1.2 percentage points , and the general government debt ratio decreased by 0.1 percentage point .
Eelmise aastaga võrreldes suurenes eelarvepuudujääk 1,2 protsendipunkti ning võlakoormus vähenes 0,1 protsendipunkti .