natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It should be noted that in general Estonia has outperformed previous fiscal balance targets . In 2006 , estimates point to fiscal balance-improving temporary effects of 0.6% of GDP .
Tuleb märkida , et Eesti on üldiselt varasemad eelarveeesmärgid ületanud . Hinnangute kohaselt peaks eelarve tasakaalu ja SKP suhe 2006 .
For 2007 , current information suggests that the government plans to maintain a budget surplus , but there appears to be some risk of a fiscal loosening .
2007 . aastaks plaanib valitsus olemasoleva teabe põhjal eelarve ülejäägi säilitada , kuid tundub , et eelarvepoliitikat ohustab mõningal määral lõdvenemine .
The medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact is quantified in the convergence programme as a balanced budget ECB Convergence Report December 2006
Stabiilsuse ja majanduskasvu paktis ette nähtud keskpika tähtajaga eesmärgi on Eesti oma lähenemisprogrammis määratlenud kui tsükliliste mõjude suhtes korrigeeritud ja ajutistest mõjudest puhastatud eelarve tasakaalu .
in cyclically adjusted terms and net of temporary measures . With regard to the potential future course of the government debt ratio , keeping both the overall and primary budget balance ratios at their 2006 levels would imply that the debt ratio would decrease further .
Mis puutub riigivõla ja SKP suhte edasisse arengusse , siis tähendaks nii üldise kui ka esmase eelarvetasakaalu hoidmine SKP suhtes 2006 . aasta tasemel seda , et võlakoormus kahaneb ka edaspidi .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Nagu tabelist 8 näha on , ootab Eestit alates 2010 . aastast ees rahvastiku märkimisväärne vananemine .
Nevertheless , according to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 1 Estonia is expected to experience a moderate decline in age-related public expenditures in the years to 2050 .
ELi majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjoni 1 uusimad prognoosid aastani 2050 ennustavad sellegipoolest Eestile rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude mõõdukat vähenemist . See viitab osaliselt kunagiste pensionireformide mõjule .
This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
Sellegipoolest tuleb olla jätkuvalt tähelepanelik , sest tegelik demograafiline , majanduslik ja rahanduslik areng võib osutuda prognoositust ebasoodsamaks .
However , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
1 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon ( 2006 ) .
Turning to further fiscal challenges , prudent fiscal policies are warranted in light of Estonia 's large current account deficit and the fact that its inflation rate is well above the reference value .
Muude eelarveprobleemidega seoses tuleb märkida , et Eestil on oma suurt jooksevkonto puudujääki ja kontrollväärtusest kõrgemat inflatsiooni arvestades vaja ettevaatlikku eelarvepoliitikat jätkata .
In this regard , the strategy of targeting balanced budgets in nominal terms as set out in the convergence programme of November 2005 may not be sufficient to contain demand pressures in the economy .
Ses suhtes ei pruugi 2005 . aasta novembri lähenemisprogrammis väljakuulutatud nominaalse eelarvetasakaalu strateegia olla piisav majandusele nõudlusest tuleneva surve ohjeldamiseks .
Maintaining a sufficient budget surplus in 2007 is important to avoid that the fiscal stance contributes to demand pressures . place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
Et hoida ära seda , et nõudlusest tulenev surve suureneb eelarveolukorra toel , on 2007 . aastal oluline hoida eelarvet piisavalt suures ülejäägis .
The central rate for the Estonian currency in ERM II was set at 15.6466 kroons per euro , with a standard fluctuation band of ± 15 %.
Kui vaadata ajas rohkem tagasi , siis 2006 . aasta oktoobris oli Eesti krooni reaalkurss -- nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss -- umbkaudu euro kasutuselevõtust peale arvutatava keskmise tasemel ning alates 1996 .
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Estonian authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , containing credit growth , reducing the current account deficit and implementing further structural reforms .
Nende näitajate tõlgendamisel tuleb siiski olla ettevaatlik , sest vaatlusperioodil läks Eesti üle turumajandusele , mis teeb reaalkursi ajalise arengu hindamise keeruliseks . Mis puutub muusse välisarengusse , siis on Eestis olnud pidevalt suur kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto puudujääk .
Between November 2004 and October 2006 , the kroon was stable and did not exhibit any deviation from its central rate against the euro in ERM II , reflecting the unchanged Estonian exchange rate policy under the currency board regime ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Kui veel aastatel 1997 -- 1999 see puudujääk kahanes , siis pärast seda on see pidevalt kasvanud : 1999 . aastal moodustas see puudujääk SKPst 4,4% , 2004 .
Moreover , within ERM II , Estonia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
aastal see küll vähenes veidi , kuid moodustas ikkagi SKPst suhteliselt suure osa -- 9,5% ( vt tabel 11 ) . Nii suur puudujääk võib viidata probleemidele seoses kulude ja hindade konkurentsivõimega .
While the currency board regime implied by definition that Eesti Pank was regularly active in the foreign exchange markets , the volumes of foreign exchange transactions conducted were small on a net basis .
Samas võib see siiski viidata ka Eesti majanduse järelejõudmisprotsessile , mis peaks kaasa tooma kõrgema sissetulekutaseme elaniku kohta .
Short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR were also insignificant and declined to 0.1 percentage point in the three-month period ending October 2006 ( see Table 9b ) .
Mis puudutab finantseerimist , siis on suur osa Eesti väliskaubanduse puudujäägist tekkinud otseinvesteeringute netosissevoolust , kuigi selle tase on viimasel kümnel aastal mõneti kõikunud .
In a longer-term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Estonian kroon in October 2006 was close to historical averages as calculated since the launch of the euro and somewhat above its average since January 1996 ( see Table 10 ) .
Märkida tuleb , et 2005 . aastal registreeriti Eesti finantskontol suur välismaiste otseinvesteeringute sissevool ning suur portfelliinvesteeringute väljavool , mis teineteist peaaegu täielikult tasakaalustasid .
However , these measures should be interpreted with caution , as Estonia was subject to a process of transition to a market economy during the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
See tulenes valdavalt ühest suurest ühinemis - ja ülevõtmistehingust . Kokkuvõttes tähendas kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto suur puudujääk seda , et negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon halvenes veelgi , tõustes 14 % lt SKPst 1996 .
As regards other external developments , Estonia has consistently reported 1 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
aastal , mis on käesolevas aruandes vaatluse all olevatest riikidest kõrgeim tulemus . Meenutagem , et väikeses avatud majandusega Eestis moodustas kaupade ja teenustega seotud väliskaubandus SKPst 2005 .
EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
VAHETUSKURSI ARENG
The Estonian kroon has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. before the beginning of the two-year reference period from November 2004 to October 2006 ( see Table 9a ) .
Eesti kroon on ERM2s osalenud alates 28 . juunist 2004 , s. t juba enne ettenähtud kaheaastast vaatlusperioodi ( november 2004 kuni oktoober 2006 -- vt tabel 9a ) .
At the time of ERM II entry , and based on a careful assessment of the appropriateness and sustainability of Estonia 's currency board , it was accepted that Estonia would join the exchange rate mechanism with its existing currency board arrangement in
Pärast Eesti valuutakomitee asjakohasuse ja jätkusuutlikkuse põhjalikku hindamist leiti , et Eesti võib ERM2ga ühinemisel säilitada oma valuutakomitee süsteemi ühepoolselt , seega koormamata EKPd lisakohustustega .
74 ECB Convergence Report December 2006
ERM2 keskkursiks määrati 15,6466 krooni euro kohta ning tavapäraseks kõikumisvahemikuks ± 15 %.
E S TO N I A deficits in the combined current and capital account of the balance of payments that have , for the most part , been large . Following a contraction in the period 1997-99 , the deficit increased steadily from 4.4% of GDP in 1999 to 11.7% of GDP in 2004 .
ERM2s osalemise kokkulepe põhines Eesti ametivõimude mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis puudutasid muu hulgas range eelarvepoliitika tagamist , mõõduka palgataseme soodustamist , laenuvõtu ohjeldamist , jooksevkonto puudujäägi vähendamist ning struktuurireformide jätkamist . 2004 .
In 2005 the deficit declined somewhat but remained large at 9.5% of GDP ( see Table 11 ) .
aasta novembrist 2006 .
Deficits of this magnitude could signal problems in terms of cost and price competitiveness . However , they may also reflect the catching-up process of an economy , such as Estonia 's , to higher per capita income levels .
aasta oktoobrini oli krooni-euro vahetuskurss stabiilne ega kaldunud oma ERM2 keskkursist kõrvale , mis näitab , et Eesti vahetuskursipoliitika on valuutakomitee süsteemis jäänud muutumatuks ( vt joonis 5 ja tabel 9a ) .
From a financing perspective , net inflows of direct investment have contributed to the financing of a large part of Estonia 's external deficit , although they have displayed some volatility over the past ten years .
Peale selle ei ole Eesti ERM2 raames ise oma vääringu keskkurssi euro suhtes devalveerinud .
It is worth mentioning that in 2005 , the financial account recorded large inflows of foreign direct investment and large outflows of portfolio investment that almost counterbalanced each other .
Ehkki Eesti Pank pidi valuutakomitee süsteemi määratluse kohaselt korrapäraselt tegutsema välisvaluutaturgudel , oli välisvaluutatehingute netomaht siiski väike .
Overall , the large combined current and capital account deficits translated into a growing negative net international investment position , which rose from 14 % of GDP in 1996 to 96.7% of GDP in 2005 -- the highest among the countries under review in this report .
Lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe oli samuti peaaegu olematu ning vähenes kolme kuu jooksul kuni EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 72
It may be recalled that Estonia is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 79.7% for exports and 85.9% for imports in 2005 .
EESTI osas 79,7% ja impordi osas 85,9% .
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 40.8% and 77.9% respectively .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja ELi koguekspordist vastavalt 40,8% ja 77,9% .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 45.7% and 75.9% .
Samad näitajad impordi kohta olid 2005 . aastal vastavalt 45,7% ja 75,9% .
With regard to the fulfilment of the commitments undertaken upon ERM II entry , the following observations can be made .
ERM2ga ühinemisel Eesti poolt võetud kohustuste täitmise kohta võib teha järgmised tähelepanekud .
Estonia has retained a sound fiscal position , but its fiscal stance has loosened since ERM II entry .
Eesti on säilitanud tugeva eelarvepositsiooni , kuid tema eelarvepoliitiline hoiak on lõdvenenud .
Although Eesti Pank repeatedly voiced its concern about the divergence in wage and productivity growth , the divergence effectively persists .
Kuigi Eesti Pank on korduvalt väljendanud muret palkade ja tööviljakuse kasvu kooskõla puudumise pärast , ei ole seda kooskõla endiselt .
However , growth of public sector wages was well below average during the first half of 2006 .
Avaliku sektori palkade kasv on 2006 . aasta esimesel poolel olnud siiski selgelt allapoole keskmist .
Estonia has taken a number of measures to curb credit growth , although credit growth remains high .
Eesti on ka laenuvõtu ohjeldamiseks rakendanud hulga meetmeid , kuid sellegipoolest on laenuvõtu kasv jätkuvalt kiire .
The current account deficit continues to be large , although it declined somewhat in 2005 compared with 2004 .
Jooksevkonto puudujääk on jätkuvalt suur , ehkki see 2005 . aastal võrreldes 2004 .
As regards structural reforms , several smaller steps have been implemented . 2.4
aastaga mõningal määral vähenes . Samuti on mõningaid samme astutud struktuurireformide osas .
The Estonian financial system is characterised by the absence of a well-developed market for long-term debt securities denominated in Estonian kroons and a very high share of the use of the euro , particularly in the wholesale market .
Niisiis tuleb tõdeda , et väljaarenenud kroonivõlakirjade turu puudumise tõttu ei ole Eestil pikaajalisi ühtlustatud intressimäärasid , mis viitab riigivõla madalale tasemele .
This poses the challenge of identifying an indicator that would be comparable to longterm government bond yields , which are used for convergence assessment purposes .
Euro väga ulatuslik kasutamine Eesti rahasüsteemis teeb lähenemise hindamise enne euro kasutuselevõttu keeruliseks .
Since April 2004 , the ECB has published a separate long-term interest rate indicator for Estonia , which represents the interest rates on new kroon-denominated loans to non-financial corporations and households with maturities over five years .
Tuleb märkida , et intressimäärade kriteeriumi üks eesmärk -- peale liikmesriigi saavutatud lähenemise püsikindluse selgitamise -- on hinnata riigi osalemist vahetuskursimehhanismis .
However , a large part of the claims underlying this indicator are at variable interest rates linked to short-term interest rates , which makes this indicator predominantly an indicator of short-term interest rates .
Pikaajaliste intressimäärade vähene erinemine euroala keskmisest viitaks turgudel valitsevale seisukohale , et vahetuskurssi saab hoida olemasoleval tasemel .
In addition , the credit risk associated with these claims is different from that associated with government bonds . Thus , the indicator is not comparable with the long-term interest rates of the other Member States that are used in the convergence assessment .
Eesti finantssüsteemi eripärad ei võimalda siiski selle kohta täpse hinnangu andmist . Arvestades aga Eesti riigivõla madalat taset ja finantsturgude laiapõhjalist analüüsi , ei ole praegu märke , mis annaksid alust negatiivseks hinnanguks .
All in all , owing to the absence of a developed bond market in Estonian kroons and reflecting the low level of government debt , no harmonised long-term interest rate is available . The very high share of the use of the euro in the Estonian financial system complicates the process of assessing convergence prior to the adoption of the euro .
Eesti finantssüsteemi iseloomustab pikaajaliste Eesti kroonis nomineeritud võlaväärtpaberite väljaarenenud turu puudumine ning euro väga ulatuslik kasutamine eriti hulgimüügiturul . Seepärast on raske leida näitajat , mis oleks võrreldav lähenemise hindamisel kasutatava pikaajaliste riigivõlakirjade intressimääraga .
ECB Convergence Report December 2006
EKP on 2004 .
75 It should be mentioned that one of the purposes of the interest rate criterion -- in addition to determining the durability of convergence achieved by a Member State -- is to assess the participation in the exchange rate mechanism .
aasta aprillist avaldanud Eesti kohta eraldi pikaajaliste intressimäärade näitajat , mis kirjeldab kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele ning kodumajapidamistele antavate uute , üle viieaastaste kroonilaenude intressimäärasid .
A low long-term interest rate differential vis-àvis the euro area would suggest that markets find the exchange rate can be maintained at the current level . The characteristics of the Estonian financial system , however , do not allow for a precise assessment to be made .
Suurel osal selle näitaja aluseks olevatest nõuetest on aga siiski muutuvad intressimäärad , mis on seotud lühiajaliste intressimääradega , mistõttu see näitaja on ennekõike lühiajaliste intressimäärade näitaja . Peale selle on nende nõuetega seotud krediidirisk teistsugune kui riigivõlakirjade puhul .
Nevertheless , considering the low level of government debt , and on the basis of a broad analysis of financial markets , there are at present no indications suggesting a negative assessment .
Seega ei saa seda näitajat võrrelda teiste liikmesriikide pikaajaliste intressimääradega , mida kasutatakse lähenemise hindamisel .
76 ECB Convergence Report December 2006
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 73
LIST OF TABLES AND CHARTS ESTONIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Estonian kroon 83 Chart 5 Estonian kroon : deviation 83 from ERM II central rate Table 10 Estonian kroon : real exchange rate developments 84 Table 11 External developments 84 E S TO N I A
TABELITE JA JOONISTE LOE TELU EESTI 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori koguvõlg a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Eesti krooni vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 5 Eesti kroon : kõrvalekalded ERM2 keskkursist Tabel 10 Eesti kroon : reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.5 2.4 5.0 2.3 3.8 1.7 Oct. 3.8 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 4.3 2.8 2.2 25 20 15 10 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 4,5 2,4 2006 aug sept 5,0 2,3 3,8 1,7 okt 3,8 1,6 nov 2005 -- okt 2006 4,3 2,8 2,2 25 20 15 10 5 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
1 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the HICP for Poland , Finland and Sweden , plus 1.5 percentage points .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini arvutatud ÜTHI-inflatsioon põhineb Poola , Soome ja Rootsi ÜTHI-inflatsiooni protsentides väljendatud muutuse kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 1,5 protsendipunkti .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 25 20 15 10 5 0 - 5
Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 25 20 15 10 5 0 - 5
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI , residential property prices ) and European Commission ( output gap ) .
Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) , riigi esitatud andmed ( tarbijahinnaindeks , eluasemehinnad ) ja Euroopa Komisjon ( toodangu lõhe ) .
1 ) Total industry excluding construction , domestic and non-domestic sales .
1 ) Kogu tööstus , v. a ehitus ja sisemaine müük .
2 ) Data from 1996-1999 are not fully comparable with data from 2000 and are expected to be revised later on .
2 ) Aastate 1996 -- 1999 andmed ei ole täieikult võrreldavad 2000 .
The previously released growth rate in 2000 ( excluding the effect of the methodological break ) was 7.9% .
aasta andmetega ning neid korrigeeritakse hiljem . 2000 .
3 ) PPS stands for purchasing power standards .
aasta kohta esitatud esialgne kasvumäär ( ilma metodoloogilise vaheta ) oli 7,9% .
4 ) Percentage of potential GDP .
3 ) Protsentides SKP potentsiaalist .
5 ) Definition conforms to ILO guidelines .
4 ) Vastavalt ILO määratlusele .
6 ) A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
5 ) Positiivne näitaja tähendab vääringu kallinemist , negatiivne odavnemist .
7 ) Annual end-of-period growth rates , as compiled by the ECB .
6 ) EKP andmed , aastane muutus perioodi lõpu seisuga .
E S TO N I A Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP June HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
EESTI Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ning prognoosid (% aastas ) a ) ÜTHI hiljutine areng 2006 juuni ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelnenud kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelnenud kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
( b ) Inflation forecasts 2007 HICP , European Commission ( autumn 2006 ) CPI , OECD ( June 2006 ) 1 ) CPI , IMF ( September 2006 ) CPI , Consensus Economics ( September 2006 ) Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
b ) Inflatsiooniprognoosid 2007 ÜTHI , Euroopa Komisjon ( sügis 2006 ) Tarbijahinnaindeks , OECD ( juuni 2006 ) 1 ) Tarbijahinnaindeks , RVF ( september 2006 ) Tarbijahinnaindeks , Consensus Economics ( september 2006 ) Allikad : Euroopa Komisjon , OECD , RVF ja Consensus Economics .
1 ) Estonia is not an OECD member .
1 ) Eesti ei ole OECD liige .
4.4 4.8 3.7 July 4.5 5.8 3.9 2006 Aug . 5.0 6.9 4.3 Sep. 3.8 6.5 4.9 Oct. 3.8 4.9 5.1
4,4 4,8 3,7 juuli 4,5 5,8 3,9 aug 5,0 6,9 4,3 sept 3,8 6,5 4,9 okt 3,8 4,9 5,1
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value 2.3 - 3.0 5.4 5.2 60.0 2005 2.3 - 3.0 5.5 4.5 60.0 2006 1 ) 2.5 - 3.0 5.9 4.0 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus 2,3 - 3,0 5,4 5,2 60,0 2005 2,3 - 3,0 5,5 4,5 60,0 2006 1 ) 2,5 - 3,0 5,9 4,0 60,0
( b ) Annual change and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
b ) Aastane muutus ja mõjutegurid esmane bilanss majanduskasvu ja intressimäärade vahe eelarvepositsiooniväline võlamuutus muutus kokku
Sources : European Commission and ECB .
Allikad : Euroopa Komisjon ja EKP . Märkus .