natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This procedure ceases with the next EDP notification in April 2007 .
See menetlus lõpeb järgmise ülemäärase eelarvepuudujäägi teatise esitamisega 2007 . aasta aprillis .
In Poland , deficit ratios in 2005 and 2006 exceed the 3 % reference value if the mandatory funded pension scheme is excluded from the general government sector .
Kui Poola riiklik kogumispensionisüsteem valitsussektori arvestusest välja jätta , on Poola eelarvepuudujääk 2005 . ja 2006 .
As regards government debt , three countries exhibited debt ratios above the 60 % of GDP reference value in 2005 ( Cyprus , Hungary Malta ) .
Mis puutub riigivõla tasemesse , siis oli kolme riigi võla suhe SKPsse 2005 . aastal 60 % kontrollväärtusest suurem ( Küpros , Malta ja Ungari ) .
In Cyprus and Malta the ratios were declining : in Cyprus the debt ratio was 69.2% , 1.1 percentage points lower than in 2004 , and in Malta it was 74.2% , a decline of 0.7 percentage points from the 2004 level .
Küprosel ja Maltal on see suhtarv langenud : Küprose puhul 2004 . aasta seisuga võrreldes 1,1 protsendipunkti võrra 69,2% ni ning Malta puhul 0,7 protsendipunkti võrra 74,2% ni .
Hungary had a debt ratio of 61.7% of GDP in 2005 , increasing by 2.3 percentage points from the previous year .
Ungari riigivõlg moodustas 2005 . aastal SKPst 61,7% , mis on eelmise aastaga võrreldes 2,3 protsendipunkti rohkem .
In the other countries debt ratios were around 50 % of GDP ( Sweden ) or below that level .
Teistes riikides jäi see suhtarv 50 % kanti ( Rootsi ) või sellest allapoole .
Looking back at the period from 1996 to 2005 , debt-to-GDP ratios increased substantially in the Czech Republic , Cyprus and Malta , namely by some 18 , 19 and 36 percentage points respectively .
Aastatel 1996 -- 2005 kasvas riigivõla suhe SKPsse oluliselt Küprosel , Maltal ja Tšehhis -- vastavalt 19 , 36 ja 18 protsendipunkti võrra . Eesti , Rootsi ja Ungari suhtarvud jäid 2005 .
By contrast , in Estonia , Hungary and Sweden the 2005 debt ratio was clearly below the value of the starting year , while little change was recorded for Latvia , Poland and Slovakia despite some variation during the period .
aastal selgelt allapoole alanud aasta lähteväärtust . Läti , Poola ja Slovakkia puhul püsis see valdavalt samal tasemel , kuigi perioodi jooksul esines mõningast kõikumist .
The major reasons for the rise in debt ratios were large primary deficits and substantial deficit-debt adjustments .
vude kasvu tinginud peamised tegurid olid suured esmased eelarvepuudujäägid ja eelarvepositsioonivälised võlamuutused .
In recent years , debt ratios appear to have stabilised or declined in most countries , mainly reflecting lower primary deficits .
Viimastel aastal näivad need suhtarvud enamikus riikides stabiliseeruvat või kahanevat , mis viitab põhiliselt esmase eelarvepuudujäägi vähenemisele .
Only in Hungary did the debt ratio begin an upward trend in 2002 , partially reversing the reductions in the ratio achieved in the early part of the observation period .
Üksnes Ungari riigivõla suhe SKPsse hakkas 2002 . aastal kasvama , kaotades osaliselt vaatlusperioodi alguses saavutatud vähenemise .
For 2006 , the debt ratio is projected to decline in most countries .
2006 . aastal peaks riigivõlg SKP suhtes prognooside kohaselt enamikus riikides vähenema .
In Cyprus and Malta , it is projected to decline but to remain above the 60 % reference value ( see overview table ) .
Küprosel ja Maltal see ilmselt langeb , kuid jääb 60 % kontrollväärtusest kõrgemale ( vt ülevaatetabelit ) .
Hungary , the debt ratio is expected to continue to rise .
Ungari puhul peaks võla suurenemine jätkuma .
Further fiscal consolidation is required in most of the countries under review , particularly those still in an excessive deficit situation .
Enamik vaatlusaluseid riike , eriti aga need , kes on jätkuvalt ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras , peab oma eelarvepoliitikat veelgi karmistama .
Those with deficits above 3 % of GDP should reduce them to below the reference value as soon as possible and within their committed time frame .
Need riigid , kelle eelarvepuudujääk moodustab SKPst üle 3 %, peaksid oma puudujäägi viima võimalikult kiiresti ja ettenähtud aja jooksul kontrollväärtusest madalamale tasemele .
But sufficiently ambitious consolidation is also required in the countries with budget deficits below the reference value in order to achieve lasting compliance with their respective medium-term objectives , as required by the Stability and Growth Pact , and to deal with budgetary challenges stemming from demographic ageing .
Suhteliselt ulatuslikku konsolideerimist on aga vaja ka riikides , kus eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtusest allapoole , et saavutada vastavate keskpika tähtajaga eesmärkide stabiilsuse ja majanduskasvu paktis sätestatud püsikindel täitmine ning tulla toime elanikkonna vananemisest tingitud eelarveprobleemidega .
Consolidation is needed in most countries to ensure the sustainability of public finances .
Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on konsolideerimist vaja enamikus riikides .
In Cyprus , keeping the overall and primary balance ratios at their current levels would result , in the absence of deficit-debt adjustments , in an only very gradual reduction of the debt ratio .
Küprosel viiks üldise ja esmase eelarvetasakaalu suhtarvude säilitamine praegusel tasemel ilma eelarvepositsiooniväliste võlamuutusteta võlakoormuse üksnes väga aeglase vähenemiseni .
In Malta , such policies would be insufficient to reduce the debt ratio , while in Hungary they would result in a rapid increase in the debt ratio .
Maltal oleks selline poliitika võlakoormuse vähendamiseks ebapiisav , Ungaris aga viiks see hoopis võlakoormuse kiire kasvuni .
In the Czech Republic and Poland , such policies would lead to debt ratios approaching and , in Poland exceeding , the reference value over a projection period of ten years , whereas the debt ratio would increase but remain below the reference value in Slovakia .
Poolas ja Tšehhis viiks selline poliitika selleni , et riigi võlakoormus läheneb kümneaastase ettevaateperioodi kontrollväärtusele ning Poola puhul ületab selle , samas kui Slovakkia võlakoormus suureneks , kuid jääks sellegipoolest sellest kontrollväärtusest allapoole .
In the remaining countries the ratios would remain well below 60 % of GDP for the entire projection period .
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 sul selgelt alla 60 % SKPst .
Furthermore , demographic ageing is projected to impose -- in some cases substantial -- additional fiscal burdens on most countries .
Peale selle prognoositakse , et elanikkonna vananemine toob enamikule riikidele kaasa täiendavaid ja mõnikord väga suuri eelarveprobleeme .
THE EXCHANGE RATE CRITERION With the exception of Sweden , the countries examined in this report acceded to the EU on 1 May 2004 .
VAHETUSKURSI KRITEERIUM Kõik käesolevas aruandes käsitletud riigid peale Rootsi ühinesid ELiga 1 . mail 2004 .
As EU Member States with a derogation , each country has to treat exchange rate policy as a matter of common interest and has the option to apply at any time for participation in ERM II . Among the countries examined in this Convergence Report , only
ELi liikmesriikidena , kelle suhtes on kehtestatud erand , on neil kõigil kohustus käsitleda oma vahetuskursipoliitikat ühist huvi pakkuva küsimusena ning võimalus taotleda ühinemist vahetuskursimehhanismiga ERM2 .
17 Estonia has participated in ERM II for at least two years before the convergence examination as laid down in Article 121 of the Treaty .
Vaatlusalustest riikidest on vähemalt kahe aasta jooksul enne lähenemise hindamist , nagu on ette nähtud asutamislepingu artiklis 121 , ERM2s osalenud ainult Eesti . Küpros , Läti ja Malta on ERM2s osalenud alates 2 .
Cyprus , Latvia and Malta have been participating in ERM II with effect from 2 May 2005 , i.e. for around 18 months of the two-year reference period , and Slovakia has participated since 28 November 2005 , i.e. for less than one year of the two-year reference period .
maist 2005 , s. t kõnealusest kaheaastasest vaatlusperioodist umbes 18 kuud , ning Slovakkia alates 28 . novembrist 2005 , s. t alla ühe aasta .
Four countries kept their currencies outside the exchange rate mechanism during this period , namely the Czech Republic , Hungary , Poland and Sweden .
Nelja riigi , nimelt Poola , Rootsi , Tšehhi ja Ungari vääringud jäid sellel perioodil mehhanismist välja .
The agreements on participation in ERM II have been based on a number of policy commitments by the respective authorities , relating to , inter alia , pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , containing credit growth and implementing further structural reforms .
ERM2s osalemise kokkulepped põhinevad vastavate ametiasutuste mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis on muu hulgas seotud range eelarvepoliitika tagamise , mõõduka palgataseme soodustamise , laenuvõtu ohjeldamise ning struktuurireformide jätkamisega .
ERM II entry was also linked in some cases with unilateral commitments on the part of the countries concerned regarding the maintenance of narrower fluctuation bands .
Mõne riigi puhul oli ERM2ga ühinemine seotud ka ühepoolselt võetud kohustusega säilitada kitsamaid kõikumisvahemikke .
These unilateral commitments placed no additional obligations on the ECB .
Need ühepoolselt võetud kohustused ei pannud täiendavaid kohustusi EKP-le .
In particular , it was accepted that Estonia join ERM II with its existing currency board arrangement in place .
Konkreetselt aktsepteeriti seda , et Eesti ühines ERM2ga , säilitades oma olemasoleva valuutakomitee süsteemi .
The Maltese authorities stated that they would maintain the exchange rate of the Maltese lira at its central rate against the euro , and the Latvian authorities declared that they would maintain the exchange rate of the lats at the central rate against the euro with a fluctuation band of ± 1 %.
Malta ametivõimud teatasid , et kavatsevad hoida Malta liiri ja euro vahetuskurssi keskkursi tasemel , ning Läti , et kavatseb hoida lati-euro kurssi keskkursi lähedal kõikumisvahemikuga ± 1 %.
Within ERM II , none of the central rates of the currencies examined in this report have been devalued in the period under review .
ERM2s osalevatest kurssidest ei ole mitte ühegi käesolevas aruandes käsitletud riigi vääringu keskkurssi vaatlusalusel perioodil devalveeritud .
Indeed , most currencies remained at or close to their respective central rates .
Enamik vääringuid püsiski oma keskkursi tasemel või selle lähedal .
The Estonian kroon and the Maltese lira did not deviate from their central rates , while the Cyprus pound and the Latvian lats traded with very low volatility on the strong side of the standard ERM II fluctuation band .
Eesti kroon ja Malta liir püsisid kindlalt keskkursi tasemel , samas kui Küprose naela ja Läti lati kõikumine ERM2 standard-kõikumisvahemiku plusspoolel oli väga väike .
However , the Slovak koruna moved in a range between - 0.2% below and 5.0% above its central rate ( based on ten-day moving averages of daily data ) .
Slovakkia kroon kaldus siiski oma keskkursist kõrvale miinuspoolel - 0,2% ja plusspoolel 4,8% ( arvutatuna kümne päeva libisevate keskmiste põhjal ) .
In view of their exchange rate stability-oriented policies , these countries were regularly active in foreign exchange markets .
Arvestades nende riikide vahetuskursi stabiilsusele orienteeritud poliitikat , osalesid need riigid korrapäraselt valuutaturgudel .
In Slovakia , exchange rate volatility remained relatively high .
Slovakkia vahetuskurss kõikus jätkuvalt suhteliselt palju .
After ERM II entry , the koruna traded often significantly above its central rate against the euro on the strong side of the fluctuation band .
Pärast ERM2ga ühinemist tõusis Slovakkia krooni hind kõikumisvahemiku plusspoolel euro keskkursist oluliselt kõrgemale .
In the second quarter of 2006 , however , it came temporarily under relatively strong downward pressure , associated primarily with market concerns over the future stance of fiscal policy under a newly-elected government as well as a rise in global risk aversion towards emerging markets .
2006 . aasta teises kvartalis aga see hind langes mõneks ajaks tugevasti , mille tingis peamiselt turu ebakindlus eelarvepoliitika tulevikusuuna suhtes äsja valitud valitsuse ajal , aga ka maailmaturu riskikartlikkuse suurenemine uutel turgudel .
This led the Slovak currency to trade temporarily slightly below its ERM II central rate in July 2006 .
Selletõttu viis Slovakkia vääringu hinna 2006 . aasta juulis ajutiselt ERM2 keskkursist veidi madalamale .
In support of the koruna and to contain exchange rate volatility , Národná banka Slovenska intervened strongly in foreign exchange markets .
Oma vääringu toetamiseks ja vahetuskursi kõikumise ohjeldamiseks sekkus Slovakkia keskpank ( Národná banka Slovenska ) aktiivselt valuutaturgudele .
Subsequently , following an upward revision of its inflation projections , it also raised policy interest rates .
Hiljem , pärast inflatsiooniettevaadete ülespoole korrigeerimist tõsteti ka baasintressimäärasid .
As a result , the short-term interest rate differential against the three-month EURIBOR rose again to 1.6 percentage points in the three-month period ending October 2006 .
Selle tulemusel kasvas lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe kolme kuu jooksul kuni 2006 . aasta oktoobrini 1,6 protsendipunktini .
The koruna then recovered to trade on 31 October significantly stronger than its central rate .
31 . oktoobril naasis kroon kauplemisse keskkursist oluliselt kõrgema hinnaga .
Among the currencies remaining outside ERM II , the Czech koruna and the Polish zloty experienced a strengthening against the euro during the period from November 2004 to October 2006 .
ERM2st väljapoole jäävatest vääringutest olid Tšehhi kroon ja Poola zlott need , mille vahetuskurss euro suhtes 2004 . aasta novembrist 2006 .
The Swedish krona traded in October 2006 at slightly weaker levels than in November 2004 .
Rootsi krooni hind oli 2006 . aasta oktoobris 2004 .
However , the Hungarian forint recorded both a relatively strong depreciation compared with its November 2004 average level and since April 2006 higher volatility , which reflected the relatively weak economic fundamentals of this country , as mirrored in a sizeable fiscal deficit and a relatively large deficit in the current account of the balance of payments .
aasta aprillist olnud suhteliselt kõikuv . See viitab selle riigi suhteliselt nõrkadele majandusalustele , mis kajastub suures eelarvepuudujäägis ning maksebilansi jooksevkonto suhteliselt suures puudujäägis .
Between 1 November 2006 and 17 November 2006 -- the cut-off date of this report -- there was no significant volatility in foreign exchange markets .
november 2006 kuni 17 . november 2006 ( käesoleva aruande andmete seis ) ei täheldatud valuutaturgudel olulist volatiilsust .
18 ECB Convergence Report December 2006
PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE KRITEERIUM 2005 .
THE LONG-TERM INTEREST RATE CRITERION Over the 12-month reference period from November 2005 to October 2006 , the reference value for long-term interest rates was 6.2% .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini kestnud 12-kuulise vaatlusperioodil oli pikaajaliste intressimäärade kontrollväärtus 6,2% .
It was calculated by adding 2 percentage points to the unweighted arithmetic average of the longterm interest rates of the three countries entering the calculation of the reference value for the criterion on price stability , namely Sweden ( 3.7% ) , Finland ( 3.7% ) and Poland ( 5.2% ) .
Selle saamiseks lisati hinnastabiilsuse kontrollväärtuse arvutamisel osalenud kolme riigi ( Rootsi , Soome ja Poola ) pikaajaliste intressimäärade ( vastavalt 3,7% , 3,7% ja 5,2% ) kaalumata aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti .
Over the reference period , seven of the Member States examined ( the Czech Republic , Cyprus , Latvia , Malta , Poland , Slovakia and Sweden ) had average long-term interest rates below the reference value ( see overview table ) .
Seitsme vaatlusaluse liikmesriigi ( Küprose , Malta , Poola , Rootsi , Slovakkia ja Tšehhi ) keskmised pikaajalised intressimäärad jäid sellest kontrollväärtusest allapoole ( vt ülevaatetabelit ) .
Longterm interest rate differentials vis-à-vis the euro area average were on average relatively small in most of these countries .
Pikaajaliste intressimäärade ja euroala keskmise vahed olid vaatlusperioodil enamikus nendest riikides keskmiselt suhteliselt väikesed .
In October 2006 the interest rate differentials vis-à-vis the euro area were higher in Slovakia and Latvia , where they stood at 54 and 67 basis points , respectively .
2006 . aasta oktoobris oli intressimäärade vahe võrreldes euroalaga suurem Slovakkias ja Lätis ( vastavalt 54 ja 67 baaspunkti ) .
In Poland the interest rate differential was relatively large at 146 basis points on average during the reference period .
Poola pikaajaliste intressimäärade vahe võrreldes euroalaga oli vaatlusperioodil suhteliselt suur -- keskmiselt umbes 146 baaspunkti .
In Hungary longterm interest rates were above the reference value during the reference period ( 7.1% ) and the ten-year interest rate differential vis-à-vis the euro area reached on average 331 basis points .
Ungari pikaajalised intressimäärad püsisid vaatlusperioodil kontrollväärtusest kõrgemal tasemel ( 7,1% ) ning tema kümneaastaste intressimäärade vahe võrreldes euroalaga ulatus 331 baaspunktini .
In these countries , fiscal problems and external imbalances , respectively , tended to keep long-term bond differentials high .
Nendes riikides hoiavad pikaajaliste riigivõlakirjade intressimäärade vahesid suurena vastavalt eelarveprobleemid ja väliskaubanduse tasakaalustamatus .
In Estonia , due to the absence of a developed bond market in Estonian kroons and reflecting the low level of government debt , no harmonised long-term interest rate is available .
Kuna Eestis ei ole arenenud turgu Eesti kroonides kaubeldavatele võlakirjadele ning riigivõlg on madal , siis selles riigis ühtlustatud pikaajalisi intressimäärasid ei ole .
The very high share of the use of the euro in the Estonian financial system complicates the process of assessing convergence prior to the adoption of the euro .
Euro väga ulatuslik kasutamine Eesti finantssüsteemis teeb lähenemise hindamise enne euro kasutuselevõttu keeruliseks .
Nevertheless , considering the low level of government debt , and on the basis of a broad analysis of the financial markets , there are at present no indications suggesting a negative assessment .
Arvestades aga Eesti riigivõla madalat taset ja finantsturgude laiapõhjalist analüüsi , ei ole praegu märke , mis annaksid alust võimalikuks negatiivseks hinnanguks .
OTHER FACTORS In addition to the convergence criteria mentioned above , the Convergence Report also takes account of a number of other factors which are referred to explicitly in Article 121 ( 1 ) of the Treaty : the results of the integration of markets , the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of unit labour costs and other price indices .
MUUD TEGURID Peale eespool käsitletud lähenemiskriteeriumide võetakse käesolevas lähenemisaruandes arvesse ka muid tegureid , millele on selgesõnaliselt osutatud asutamislepingu artikli 121 lõikes 1 : turgude integratsiooni tulemusi , jooksvate maksebilansside seisundit ja arengut ning tööjõu erikulude arengu ja muude hinnaindeksite uuringuid .
These factors have been reviewed in the country sections under the individual criteria listed above .
Neid tegureid käsitletakse iga riigi osas vastava pealkirja all .
19 Overview table Economic indicators of convergence ( excluding the exchange rate criterion ) HICP inflation 1 ) Czech Republic 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2.6 1.6 2.2 3.0 4.1 4.3 1.9 2.0 2.3 6.2 6.9 6.7 6.8 3.5 3.5 2.7 2.5 3.1 3.6 2.2 1.2 7.5 2.8 4.3 1.0 0.8 1.5 2.8% Long-term interest rate 2 ) 4.8 3.5 3.8 .
Ülevaatetabel Lähenemise majanduslikud näitajad ( ilma vahetuskursi kriteeriumita ) ÜTHIinflatsioon 1 ) Tšehhi 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2,6 1,6 2,2 3,0 4,1 4,3 1,9 2,0 2,3 6,2 6,9 6,7 6,8 3,5 3,5 2,7 2,5 3,1 3,6 2,2 1,2 7,5 2,8 4,3 1,0 0,8 1,5 2,8% Pikaajaline intressimäär 2 ) 4,8 3,5 3,8 .
5.8 5.2 4.1 4.9 3.9 3.9 8.2 6.6 7.1 4.7 4.6 4.3 6.9 5.2 5.2 5.0 3.5 4.3 4.4 3.4 3.7 6.2% General government surplus (+) or deficit (-) 3 ) - 2.9 - 3.6 - 3.5 2.3 2.3 2.5 - 4.1 - 2.3 - 1.9 - 0.9 0.1 - 1.0 - 6.5 - 7.8 - 10.1 - 5.0 - 3.2 - 2.9 - 3.9 - 2.5 - 2.2 - 3.0 - 3.1 - 3.4 1.8 3.0 2.8 - 3 % General government gross debt 3 ) 30.7 30.4 30.9 5.2 4.5 4.0 70.3 69.2 64.8 14.5 12.1 11.1 59.4 61.7 67.6 74.9 74.2 69.6 41.8 42.0 42.4 41.6 34.5 33.0 50.5 50.4 46.7 60 %
5,8 5,2 4,1 4,9 3,9 3,9 8,2 6,6 7,1 4,7 4,6 4,3 6,9 5,2 5,2 5,0 3,5 4,3 4,4 3,4 3,7 6,2% Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) 3 ) - 2,9 - 3,6 - 3,5 2,3 2,3 2,5 - 4,1 - 2,3 - 1,9 - 0,9 0,1 - 1,0 - 6,5 - 7,8 - 10,1 - 5,0 - 3,2 - 2,9 - 3,9 - 2,5 - 2,2 - 3,0 - 3,1 - 3,4 1,8 3,0 2,8 - 3 % Valitsussektori koguvõlg 3 ) 30,7 30,4 30,9 5,2 4,5 4,0 70,3 69,2 64,8 14,5 12,1 11,1 59,4 61,7 67,6 74,9 74,2 69,6 41,8 42,0 42,4 41,6 34,5 33,0 50,5 50,4 46,7 60 %
Estonia Cyprus
S I S S E J U H AT U S J A KO M M E N T E E R I T U D KO K K U V Õ T E Eesti
Latvia
Küpros Läti
Reference value 4 )
Kontrollväärtus 4 )
Sources : ECB , Eurostat and European Commission .
Allikad : EKP , Eurostat ja Euroopa Komisjon .
1 ) Annual average percentage change .
1 ) Aastane muutus (%) .
2006 data refer to the period November 2005 to October 2006 .
2006 . aasta andmed hõlmavad perioodi november 2005 -- oktoober 2006 .
2 ) In percentages , annual average .
2 ) Aasta keskmine (%) .
3 ) As a percentage of GDP .
3 ) Protsentides SKPst .
European Commission projections for 2006 .
Euroopa Komisjoni talituste prognoos 2006 .
4 ) Reference value refers to the period November 2005 to October 2006 for HICP inflation and long-term interest rates and to the year 2005 for general government deficit and debt . 20
4 ) Kontrollväärtus hõlmab ÜTHI-inflatsiooni ja pikaajaliste intressimäärade puhul perioodi november 2005 -- oktoober 2006 ning valitsussektori eelarvepuudujäägi ja võla puhul aastat 2005 .
2 COMPATIBILITY OF NATIONAL LEGISLATION WITH THE TREATY 2.1 INTRODUCTION 2.1.1 GENERAL REMARKS Article 122 ( 2 ) of the Treaty requires the ECB ( and the Commission ) to report , at least once every two years or at the request of a Member State with a derogation , to the EU Council in accordance with the procedure laid down in Article 121 ( 1 ) .
19 2 RIIKLIKE ÕIGUSAK TIDE VASTAVUS ASUTAMISLEPINGULE 2.1 SISSEJUHATUS 2.1.1 ÜLDMÄRKUSED Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõige 2 näeb ette , et vähemalt kord kahe aasta jooksul või erandiga liikmesriigi taotluse korral annavad EKP ( ja komisjon ) aru Euroopa Liidu Nõukogule artikli 121 lõikes 1 sätestatud korras .
Each such report must include an examination of the compatibility between , on the one hand , the national legislation of each Member State with a derogation , including the statutes of its NCB , and , on the other hand , Articles 108 and 109 of the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank ( hereinafter the « Statute ") .
Iga selline aruanne peab sisaldama hinnangut erandiga liikmesriikide õigusaktide , sealhulgas nende riikide keskpankade põhikirjade , vastavuse kohta asutamislepingu artiklitele 108 ja 109 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjale ( edaspidi „põhikiri ") .
This Treaty obligation applying to Member States with a derogation is also referred to as « legal convergence » .
Asutamislepingus sätestatud kohustusele , mis kehtib erandiga liikmesriikidele osutatakse ka kui „õiguslikule lähenemisele » .