natgillin/translations-raw huggingface dataset:
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.0 4.1 2006 Aug . 3.9 4.0 Sep. 3.9 3.8 Oct. 3.9 3.9 Nov. 2005 to Oct. 2006 3.8 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 4,0 4,1 2006 aug 3,9 4,0 sept 3,9 3,8 okt 3,9 3,9 nov 2005 -- okt 2006 3,8 6,2 3,8
Sources : ECB and European Commission .
Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon .
1 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Poland and Sweden plus 2 percentage points .
1 ) Perioodi oktoober 2005 -- september 2006 arvutused põhinevad Poola , Soome ja Rootsi intressimäärade keskmise kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 2 protsentipunkti .
2 ) The euro area average is included for information only .
2 ) Euroala keskmiste andmed on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Sources : ECB and European Commission .
Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon .
2 ESTONIA 2.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Estonia was 4.3% , i.e. well above the reference value of 2.8% ( see Table 1 ) for the criterion on price stability .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Eesti 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 4,3% , s. t oluliselt kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to remain broadly stable in the coming months .
Viimaste andmete põhjal on lähikuudel siiski oodata , et Eesti 12 kuu keskmise ÜTHI-inflatsioonimäär jääb üldiselt stabiilsele tasemele .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Estonia followed a broad downward trend until 2003 ( see Chart 1 ) .
Kaugemale tagasi vaadates on tarbijahinnainflatsioon Eestis kuni 2003 . aastani ulatuslikult langenud ( vt joonis 1 ) .
HICP inflation declined from 19.8% in 1996 to 1.4% in 2003 , before starting to rise again as a result of increases in administered prices , rising energy prices and a combination of one-off factors related to EU accession .
Aastatel 1996 -- 2003 langes ÜTHI-inflatsioon 19,8% lt 1,4% le , hakates seejärel reguleeritud hindade ja energiahindade tõusu ning ELiga ühinemisest tulenevate ühekordsete mõjude tõttu taas tõusma .
The process of disinflation reflected a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective of monetary policy as enshrined in the central bank law .
Inflatsioonitempo aeglustus mitme olulise poliitilise valiku tulemusel , eelkõige aga sellepärast , et rahapoliitiliseks suunaks võeti hinnastabiilsusse saavutamine , mis on Eesti Panga seaduse järgi rahapoliitika esmane eesmärk .
Estonia adopted a currency board arrangement in 1992 .
Eesti võttis 1992 . aastal kasutusele valuutakomitee süsteemi .
The kroon was pegged first to the Deutsche Mark and later to the euro .
Kroon seoti alguses Saksa margaga ning hiljem euroga .
In June 2004 , Estonia joined ERM II at the previously established central rate and with a unilateral commitment to maintain the currency board arrangement .
2004 . aasta juunis ühines Eesti ERM2ga , võttes kasutusele varem kindlaks määratud keskkursi ning kohustudes ühepoolselt valuutakomitee süsteemi säilitama .
The process of disinflation was also supported by Estonia 's generally sound fiscal policy since its transition to a market economy and liberalisation of the product and financial markets .
Inflatsiooni aeglustumisele aitas kaasa ka Eesti üldiselt range eelarvepoliitika , mida riik oli järginud alates üleminekust turumajandusele ning toote - ja finantsturgude liberaliseerimisest .
Disinflation proceeded both during periods of buoyant real GDP growth and during times when real GDP growth slowed markedly .
Inflatsiooni aeglustumine jätkus nii aegadel , kui SKP reaalkasv oli väga kiire , kui ka siis , kui see märkimisväärselt aeglustus .
The Estonian economy expanded on average by 8.7% annually since 2000 ( see Table 2 ) .
Eesti majandus on alates 2000 . aastast kasvanud keskmiselt 8,7% aastas ( vt tabel 2 ) .
The main driving force behind this strong economic performance was domestic demand .
Selle tugeva näitaja taga on peamiselt sisenõudlus . Tööpuudus hakkas 1999 .
Unemployment began to increase in 1999 , partly due to the restructuring of the economy following the Russian crisis , and , despite high growth rates , remained at a high level of around 10 % until 2004 .
aastal osaliselt Venemaa kriisist tingitud majanduse ümberkorraldamise tõttu suurenema ning püsis kuni 2004 . aastani kõrgel tasemel 10 % juures .
It then started to decline significantly in 2005 .
2005 . aastal hakkas see kiiresti vähenema .
The growth of unit labour costs decreased to very low levels between 2000 and 2002 , but picked up very significantly in 2003 , before decelerating again over the last two years .
Tööjõu erikulude kasv aeglustus aastatel 2000 -- 2002 oluliselt , kuid kiirenes märkimisväärselt 2003 . aastal .
The deceleration in unit labour cost growth in recent years reflects the fact that growth in compensation per employee has decelerated somewhat since 2003 , while labour productivity growth has been picking up .
Tööjõu erikulude kasvu aeglustumine viimastel aastatel on seotud sellega , et töötaja kohta makstavate hüvitiste kasv on alates 2003 . aastast aeglustunud , samas kui tööviljakuse tõus on kiirenenud .
Given the high degree of openness in the Estonian economy , changes in import prices heavily influence domestic price developments .
Arvestades , et Eesti majandus on väga avatud , mõjutavad impordihindade muutused tugevalt sisemajanduse hindade arengut .
Overall , import prices were rather volatile during the period under review , reflecting mainly developments in the effective exchange rate , oil prices and , to some extent , food prices .
Vaatlusalusel perioodil kõikusid impordihinnad üldiselt üsna palju , mis oli kooskõlas efektiivse vahetuskursi , naftahinna ning mõnel määral ka toiduhindade muutustega .
Import prices together with changes in administered prices have contributed significantly to the short-term volatility of inflation rates .
Impordihinnad ja reguleeritud hindade muutumine on oluliselt mõjutanud inflatsioonimäärade lühiajalist volatiilsust .
This general pattern of inflation developments is also apparent from other relevant indices , such as HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Inflatsiooni üldine arengusuundumus nähtub ka muudest asjakohastest indeksitest , nagu näiteks ÜTHI ilma töötlemata toidukaupade ja energia hindadeta ( vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation moderated towards the end of 2005 , decreasing to 3.6% in December , before picking up again in January 2006 .
Kui vaadata tagasi viimase aja arengule , siis 2005 . aasta detsembrini vähenes ÜTHI-inflatsiooni aastamäär 3,6% ni , hakates 2006 .
Since then it has remained mostly above 4 % but decreased to 3.8% in September and October 2006 ( see Table 3a ) .
Sellest ajast peale on see püsinud enamasti 4 % kõrgemal , kuid vähenes 2006 . aasta septembris ja oktoobris 3,8% ni ( vt tabel 3a ) .
Services and energy have made the largest contributions to inflation in 2006 .
2006 . aastal mõjutasid inflatsiooni kõige rohkem teenuste ja energia hinnad .
Administered prices , which constitute approximately 8.1% of the HICP index , have to date added around 0.4 percentage point to inflation in 2006 .
Reguleeritud hinnad , mis moodustavad ÜTHIst ligikaudu 8,1% , on 2006 . aastal inflatsiooni kiirendanud 0,4 protsendipunkti võrra .
The current inflation picture should be viewed against a background of exceptionally strong economic activity .
Praegust inflatsiooniolukorda tuleb vaadelda erakordselt tugeva majandusaktiivsuse taustal .
Having averaged 10.5% in 2005 , real GDP growth accelerated further to a year-on-year rate of 11.7% in the second quarter of 2006 .
Eesti SKP reaalkasv oli 2005 . aastal keskmiselt 10,5% , kuid kiirenes 2006 .
Although exports are also booming , this strong growth performance reflected primarily buoyant domestic demand , fuelled by robust wage and credit growth .
Kuigi ka eksport õitseb , on see tugev areng peamiselt seotud elava sisenõudlusega , mida toidab palkade ja laenuvõtu tugev kasv .
This persistently strong growth has recently led to nascent capacity constraints and signs of labour market tightness in a number ECB Convergence Report December 2006
Selle püsivalt tugeva kasvu tõttu on tootmine hakanud lähenema oma võimaluste piiridele ning mitmes sektoris on märke tööturu küllastumisest , mis avaldab survet palkadele ja hindadele .
of sectors , which have resulted in price and wage pressures . Since strong nominal wage growth has not been fully matched by productivity growth it has caused a steady increase in unit labour costs .
Kuna suurt nominaalpalga kasvu ei ole saatnud samasugune tööviljakuse suurenemine , on see põhjustanud pideva tööjõu erikulude kasvu .
Emerging labour supply constraints have been further aggravated by a rapidly falling unemployment rate and increased taking-up by residents of work opportunities in other countries .
Tekkivat tööjõupuudust on omakorda süvendanud kiiresti kahanev töötuse määr ning üha sagedasem töövõimaluste kasutamine residentide poolt teistes riikides . EESTI
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from most major international institutions range from 3.5% to 4.2% for 2007 and from 3.9% to 4.6% for 2008 ( see Table 3b ) .
Enamiku suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Eestile 2007 . aastal inflatsioonimääraks 3,5 -- 4,2% ning 2008 .
Factors that can be expected to exert upward pressure on inflation dynamics in Estonia include the planned adjustments to gas tariffs over the coming years .
aastal 3,9 -- 4,6% ( vt tabel 3b ) . Inflatsioonitõususurvet võib Eestis oodata muu hulgas kavandatavast gaasihinna reguleerimisest lähiaastatel .
Furthermore , the harmonisation of excise duties on fuel , tobacco and alcohol with EU levels is not yet complete .
Peale selle ei ole veel lõpule viidud kütuse , tubaka ja alkoholi aktsiisimaksude ühtlustamine ELi tasemega .
In particular , the harmonisation of the excise duty on tobacco products , which has to be completed by 1 January 2010 , may have a significant cumulative upward impact on inflation over the next few years .
Lähiaastatel võib inflatsioonile märkimisväärset kumulatiivset tõususurvet avaldada eelkõige tubakatoodete aktsiisimaksu ühtlustamine , mis tuleb lõpule viia 2010 . aasta 1 .
Risks to these inflation projections are clearly on the upside and are associated with higher than envisaged wage growth stemming from the tightening of the labour market and with higher than expected increases in energy , food and administered prices .
jaanuariks . Nendest ettevaadetest nähtub üheselt , et inflatsiooni ootab tõusurisk , mis on seotud palkade arvatust kiirema kasvuga pingelisemaks muutuval tööturul ning energia -, toidukaupade ja reguleeritud hindade oodatust kiirema tõusuga .
An additional significant risk factor for 2007 emanating from the energy market is the uncertain outcome of the negotiations with Gazprom about the price of imported natural gas from Russia .
Täiendavaks riskiteguriks energiaturul kujuneb 2007 . aastal teadmatus Gazpromiga Venemaalt imporditava maagaasi hinna üle peetavate läbirääkimiste tulemuse suhtes .
Although the anticipated increases in energy prices , indirect taxes and administered prices are , as such , only expected to result in one-off price shocks , the combination of such price shocks in an environment of very buoyant growth and tightening labour market conditions implies considerable risks of secondround effects , which could translate into a more significant and protracted increase in wages and inflation .
Kuigi arvatakse , et energiahindade , kaudsete maksude ja reguleeritud hindade oodatava tõusuga kaasnevad üksnes ühekordsed hinnašokid , võivad väga kiire majanduskasvu ja keerukamaks muutuvate tööturutingimuste keskkonnas nendega kaasneda suured teisesed mõjud , mis võivad väljenduda palkade ja inflatsiooni pikaajalises tugevas tõusus .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Estonia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni tõenäoliselt ka järelejõudmisprotsess , arvestades et Eesti SKP elaniku kohta ja hinnatase on ikka veel euroalast madalam ( vt tabel 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable price stability in Estonia will be dependent on a fiscal policy tight enough to contain demand-induced inflationary pressures .
Püsikindlat hinnastabiilsust toetava keskkonna loomine Eestis sõltub eelarvepoliitikast , mis oleks piisavalt range , et ohjeldada nõudlusest tulenevad inflatsioonisurveid .
In addition , the currently strong credit growth fuelling household consumption and the large current account deficit need to be monitored closely , as they may indicate risks of overheating .
Peale selle tuleb tähelepanelikult jälgida kodumajapidamiste tarbimist kannustava laenuvõtmise kiiret kasvu ja suurt jooksevkonto puudujääki , sest need võivad viidata majanduse ülekuumenemisele .
Strong credit growth may also imply risks to financial stability .
Laenuvõtu kiire kasv võib ohustada ka finantsstabiilsust .
Moreover , maintaining a sufficient degree of labour market flexibility and improving the skills of the labour force should be an important policy objective .
Ka tööturu piisava paindlikkuse säilitamine ning tööjõu oskuste arendamine peaks olema tähtis poliitiline eesmärk . Eelkõige on vaja suurendada investeeringuid haridusse , et
In particular , increased investments are needed in education to support the shift of Estonia 's production structure towards higher value added products and services . Progress in these areas could help convergence at the level of labour productivity and raise the potential growth of Estonia .
toetada Eesti tootmisstruktuuri üleminekut kõrgema lisandväärtusega toodetele ja teenustele . Kui nendes valdkondades edu saavutatakse , peaks see aitama tööviljakuse taseme lähenemist euroala keskmisele ja suurendama Eesti majanduskasvu potentsiaali .
Wage increases should reflect labour productivity growth , unemployment and developments in competitor countries .
Palkade tõus peaks olema kooskõlas tööviljakuse suurenemise , töötuse vähenemise ning konkureerivate riikide arenguga .
Such measures , together with the conduct of an appropriate monetary policy , will help to achieve an environment conducive to price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Sellised meetmed koos asjakohase rahapoliitikaga aitavad saavutada hinnastabiilsust toetavat keskkonda ning suuremat konkurentsivõimet ja kiiremat tööhõive kasvu .
In the reference year 2005 the general government budget balance showed a surplus of 2.3% of GDP , hence the 3 % deficit reference value was comfortably met .
Vaatlusaastal 2005 oli Eesti valitsussektori eelarve ülejääk 2,3% SKPst . Seega oli 3 % line eelarvepuudujäägi kontrollväärtus hõlpsasti saavutatud .
The general government debt-to-GDP ratio was 4.5% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Valitsussektori võla suhe SKPsse oli 4,5% , s. t 60 % lisest kontrollväärtusest oluliselt madalam ( vt tabel 4 ) .
Compared with the previous year , the surplus ratio stayed constant and the public debt ratio decreased by 0.7 percentage point .
Eelmise aastaga võrreldes jäi Eesti eelarveülejääk samaks ja võlakoormus vähenes 0,7 protsendipunkti .
In 2006 , the surplus ratio is forecast by the European Commission to increase to 2.5% and the general government debt ratio is projected to fall to 4.0% .
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks see ülejääk 2006 . aastal suurenema 2,5% ni ja võlakoormus langema 4,0% ni .
Estonia is not in an excessive deficit situation . 72
Eesti ei ole ülemäärases eelarvepuudujäägi olukorras .
E S TO N I A Looking back over the years 1996 to 2005 , the public debt-to-GDP ratio declined cumulatively by 3.0 percentage points , with some fluctuation during that time ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Aastatel 1996 -- 2005 kasvas riigi võlakoormus mõningase kõikumisega kokku 3,0 protsendipunkti ( vt joonis 2a ja tabel 5 ) .
As shown in greater detail in Chart 2b , debtincreasing deficit-debt adjustments largely offset the effects of primary surpluses in the years 2002 to 2005 .
Nagu joonisel 2b täpsemalt näidatud , tasakaalustasid võlga suurendavad eelarvepositsioonivälised võlamuutused aastatel 2002 -- 2005 esmast eelarveülejääki märgatavalt .
The deficit-debt adjustments largely reflect the government 's acquisition of securities ( see Table 6 ) .
Kõnealused võlamuutused kajastavad peamiselt valitsuse väärtpaberiostusid ( vt tabel 6 ) .
Particularly in 2002 to 2005 , surpluses were used to acquire liquid financial assets such as international government bonds rather than to reduce public debt further .
Eriti aastatel 2002 -- 2005 eelistati eelarveülejäägist osta likviidseid finantsvarasid , nagu näiteks rahvusvahelised riigivõlakirjad , mitte vähendada riigivõlga .
Estonia has built up public financial reserves which amounted to more than 9 % of GDP at end-2004 .
Eesti on moodustanud riikliku finantsreservi , mis moodustas 2004 . aasta lõpus rohkem kui 9 % SKPst .
The growth and interest rate environment had only a very small impact on the low debt ratio in the period under review .
Majanduskasv ja intressimäärad mõjutasid madalat võlakoormust vaatlusalusel perioodil väga vähe .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short-term maturity is negligible , and fiscal balances are therefore insensitive to changes in interest rates .
Sellega seoses on märkimisväärne , et Eestil on vähe lühiajalisi võlgu ning intressimäärade kõikumine seepärast eelarve tasakaalu ei mõjuta . Kuigi
While foreign currency-denominated debt accounts for a large proportion of Estonia 's small public debt stock , it is almost exclusively denominated in euro , the anchor currency of Estonia 's currency board arrangement ( Table 5 ) .
EESTI Eesti väikesest riigivõlast moodustavad suure osa välisvaluutas noteeritud võlakontod , on need noteeritud peaaegu ainult eurodes , mis on Eesti valuutakomitee süsteemi ankurvaluuta ( vt tabel 5 ) . Eelarve tasakaalu võib seega mõjutada ainult krooni-euro vahetuskurss .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than that of the kroon visà-vis the euro .
Alates 1996 . aastast on täheldatud , et Eesti eelarve tasakaalu ja SKP suhe on alguses kõikunud , kuid seejärel paranenud .
Since 1996 , a pattern of initially volatile but subsequently improving outturns has been observed in the fiscal balance-to-GDP ratio , which consistently met the 3 % deficit reference value in all years except 1999 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Eesti eelarve ja SKP suhe on kõikidel aastatel peale 1999 . aasta olnud 3 % lisest puudujäägi kontrollväärtusest kõrgem ( vt joonis 3a ja tabel 7 ) .
Starting from a deficit ratio of 2.0% in 1996 , the balance became a surplus of 1.7% in 1997 , before deteriorating to a deficit of 3.7% in 1999 , reflecting the impact of the Russian financial crisis .
aastal oli Eesti eelarve 2,0% lises puudujäägis , mis läks 1997 . aastal üle 1,7% liseks ülejäägiks ning 1999 .
It then improved rapidly and stabilised above zero , attaining a surplus of 2.3% in 2005 .
aastal seoses Venemaal valitsenud finantskriisiga uuesti 3,7% liseks puudujäägiks . Pärast seda olukord paranes kiiresti ning eelarve jäi stabiilselt plussi , olles 2005 .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had only a limited impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Nagu joonisel 3b täpsemalt selgitatud , viitavad Euroopa Komisjoni hinnangud sellele , et viimastel aastatel on tsüklilised tegurid Eesti eelarve tasakaalu vähe mõjutanud .
Non-cyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Riigieelarve tasakaalu mittetsüklilised muutused võivad olla kas seotud püsivate struktuurimuutustega või tingitud ajutistest meetmetest .
Available evidence suggests that temporary measures lowered the surplus ratio by 0.4 percentage point in 2005 , compared with a negative impact of 0.6 percentage point in 2004 .
Olemasolevate andmete põhjal võib arvata , et ajutiste meetmete tõttu vähenes Eesti eelarveülejäägi ja SKP suhe 2005 . aastal 0,4 protsendipunkti võrra , samas kui 2004 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio has been on a declining trend since 1996 , interrupted by increases in 1998 and 2002 and in particular 1999 .
Kui vaadelda järgmiseks teiste finantsnäitajate arengut , siis nähtub jooniselt 4 ja tabelist 7 , et valitsussektori kogukulude ja SKP suhe on 1996 . aastast peale kahanenud , suurenedes 1998 .
The decline broadly reflects lower spending on the items « other current expenditure » and « social benefits » in the first half of the observation period ( until 2000 ) and lower spending on compensation of employees in the second half .
See langus on suures osas seotud „muude jooksvate kulude » ja „sotsiaaltoetuste » vähenemisega vaatlusperioodi esimesel poolel ( kuni 2000 . aastani ) ning töötajatele makstavate hüvitiste vähenemisega sama perioodi teisel poolel .
Capital expenditure was volatile , with an overall declining trend .
Kapitalikulutused kõikusid , kuid on üldplaanis vähenemas .
On balance , the expenditure ratio was 9.1 percentage points lower in 2005 than in 1996 .
Kokkuvõttes oli 2005 . aasta kogukulutuste ja SKP suhe 1996 .
Government revenue in relation to GDP exhibited a downward trend between 1996 and 2001 and has fluctuated at around 36 % since then .
aasta tasemest 9,1 protsendipunkti madalam . Valitsussektori tulud on SKP suhtes aastatel 1996 -- 2000 kahanenud ning edaspidi kõikunud 36 % ümber .
On balance , the government revenue ratio decreased by 4.8 percentage points between 1996 and 2005 .
Kokkuvõttes on valitsussektori tulude ja SKP suhe 1996 . aastast 2005 .
According to Estonia 's medium-term fiscal strategy , as presented in the convergence programme for 2006-09 , dated November 2005 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , the government expects to maintain its budget in surplus or balance over the medium term .
aasta lähenemisprogrammis ( november 2005 ) avaldatud ja enne Euroopa Komisjoni prognoose ( vt tabel 4 ) esitatud keskpika eelarvestrateegia kohaselt eeldab Eesti valitsus , et riigieelarve jääb keskpikas perspektiivis ülejääki või tasakaalu .
Revenue and expenditure ratios are foreseen to decline further over the programme period , the latter broadly reflecting lower expenditure on social transfers and capital formation .
Samuti arvatakse , et riigi tulude ja kulude suhted SKPsse vähenevad programmiperioodil veelgi , kusjuures kulud vähenevad seoses sotsiaaltoetuste ja kapitalimahutuste kahanemisega .