natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2008 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Age-related government expenditure ( as percentage points of GDP ) 18.9 20.5 2010 19.0 19.1 2020 27.2 17.8 2030 36.0 17.9 2040 41.3 17.7 2050 55.7 17.9 2060 69.0 18.1
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud eelarvekoormuse ettevaated (%) 2008 Vanadussõltuvusmäär ( 65aastaste ja vanemate hulk 15 - kuni 64aastaste suhtes ) Rahvastiku vananemisega seotud kulud ( protsendipunkti SKPst ) 18,9 20,5 2010 19,0 19,1 2020 27,2 17,8 2030 36,0 17,9 2040 41,3 17,7 2050 55,7 17,9 2060 69,0 18,1
Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in April 2008 in PLN / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 )
Vahetuskursimehhanismis ERM2 osalemine PLN / EUR kurss aprillis 2008 Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 )
No 3.44213 6.9 - 41.8
Ei 3,44213 6,9 - 41,8
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Polish zloty ( average of three-month period ending in specified month ) June Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 4.7 1.6 2008 Sep. 8.3 1.6 Dec. 21.0 2.4 Mar . 23.6 2.8 2009 June 17.6 3.1 Sep. 13.5 3.3 Dec. 9.3 3.5 2010 Mar .
b ) Poola zloti vahetuskursi surve põhinäitajad ( antud kuus lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2008 sept 8,3 1,6 2009 juuni 17,6 3,1 2010 märts 9,3 3,5 juuni Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 4,7 1,6
Sources : National data and ECB calculations .
dets 9,3 3,5 Allikad : riigi andmed ja EKP arvutused .
Chart 5 Polish zloty : nominal exchange rate development against the euro
Joonis 5 Poola zloti nominaalkurss euro suhtes
24 April 2008-23 April 2010 ) 90 95 100 105 110 115 120 125 130 135 140 145 150 2008 2009 90 95 100 105 110 115 120 125 130 135 140 145 150 40 60 80 100 120 140 160
aprill 2008 -- 23 . aprill 2010 ) 90 95 100 105 110 115 120 125 130 135 140 145 150 2008 2009 90 95 100 105 110 115 120 125 130 135 140 145 150 40 60 80 100 120 140 160
Note : An upward ( downward ) movement of the line indicates an appreciation ( depreciation ) of the Polish zloty .
Märkus . Joone ülespoole ( allapoole ) liikumine näitab Poola zloti kallinemist ( odavnemist ) .
Table 10 Polish zloty : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabel 10 Poola zloti reaalkursi areng ( kuuandmed ;
percentage deviation in March 2010 from ten-year average calculated for the period April 2000-March 2010 ) Mar . 2010 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 7.4 4.2 8.4
kõrvalekalle (%) 2010 . aasta märtsis kümne aasta keskmisest , mis on arvutatud ajavahemiku aprill 2000 -- märts 2010 kohta ) märts 2010 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euros suhtes Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 1 )
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 2000 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 6.0 - 6.0 - 7.2 0.8 - 0.4 0.8 0.0 7.4 5.5 1.9 - 1.5 - 0.4 27.1 33.4 - 30.7 38.7 2001 - 3.1 - 3.1 - 4.0 0.4 - 0.3 0.8 0.0 3.6 3.0 0.6 - 1.8 0.2 27.0 30.6 - 29.5 36.8 2002 - 2.8 - 2.8 - 3.7 0.4 - 0.5 1.0 0.0 2.9 2.0 1.0 1.2 - 0.3 28.6 31.9 - 34.9 40.3 2003 - 2.5 - 2.5 - 2.6 0.1 - 1.1 1.1 0.0 3.1 2.0 1.1 1.3 - 0.6 33.3 35.8 - 41.7 47.6 2004 - 3.6 - 4.0 - 2.2 0.0 - 3.2 1.4 0.5 8.4 4.7 3.7 - 5.0 - 0.4 37.5 39.7 - 41.6 42.0 2005 - 0.9 - 1.2 - 0.9 0.2 - 2.2 1.7 0.3 6.3 2.3 4.1 - 1.4 - 2.7 37.1 37.8 - 42.5 44.1 2006 - 2.1 - 2.7 - 2.0 0.2 - 2.8 1.9 0.6 2.3 3.1 - 0.9 1.8 - 0.8 40.3 42.2 - 45.7 46.6 2007 - 3.6 - 4.7 - 4.0 1.1 - 3.8 2.0 1.1 2.9 4.3 - 1.3 6.5 - 3.0 40.8 43.6 - 50.1 48.4 2008 - 3.9 - 5.1 - 4.9 1.0 - 2.6 1.5 1.1 1.6 2.2 - 0.6 5.9 0.8 40.0 43.9 - 56.6 56.7 2009 0.1 - 1.6 - 1.0 1.1 - 3.2 1.6 1.6 5.5 2.0 3.5 3.0 - 3.3 38.9 38.8 - 59.5 59.4
Tabel 11 Välisareng (% SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 2000 Maksebilanss Jooksev - ja kapitalikonto 1 ) Jooksevkonto Kaupade konto Teenuste konto Tulukonto Jooksevülekanded Kapitalikonto Kombineeritud otse - ja portfelliinvesteeringud1 ) Otseinvesteeringud Portfelliinvesteeringud Muud investeeringud Reservvarad Kaupade ja teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon 2 ) Koguvälisvõlg 2 ) - 6,0 - 6,0 - 7,2 0,8 - 0,4 0,8 0,0 7,4 5,5 1,9 - 1,5 - 0,4 27,1 33,4 - 30,7 38,7 2001 - 3,1 - 3,1 - 4,0 0,4 - 0,3 0,8 0,0 3,6 3,0 0,6 - 1,8 0,2 27,0 30,6 - 29,5 36,8 2002 - 2,8 - 2,8 - 3,7 0,4 - 0,5 1,0 0,0 2,9 2,0 1,0 1,2 - 0,3 28,6 31,9 - 34,9 40,3 2003 - 2,5 - 2,5 - 2,6 0,1 - 1,1 1,1 0,0 3,1 2,0 1,1 1,3 - 0,6 33,3 35,8 - 41,7 47,6 2004 - 3,6 - 4,0 - 2,2 0,0 - 3,2 1,4 0,5 8,4 4,7 3,7 - 5,0 - 0,4 37,5 39,7 - 41,6 42,0 2005 - 0,9 - 1,2 - 0,9 0,2 - 2,2 1,7 0,3 6,3 2,3 4,1 - 1,4 - 2,7 37,1 37,8 - 42,5 44,1 2006 - 2,1 - 2,7 - 2,0 0,2 - 2,8 1,9 0,6 2,3 3,1 - 0,9 1,8 - 0,8 40,3 42,2 - 45,7 46,6 2007 - 3,6 - 4,7 - 4,0 1,1 - 3,8 2,0 1,1 2,9 4,3 - 1,3 6,5 - 3,0 40,8 43,6 - 50,1 48,4 2008 - 3,9 - 5,1 - 4,9 1,0 - 2,6 1,5 1,1 1,6 2,2 - 0,6 5,9 0,8 40,0 43,9 - 56,6 56,7 2009 0,1 - 1,6 - 1,0 1,1 - 3,2 1,6 1,6 5,5 2,0 3,5 3,0 - 3,3 38,9 38,8 - 59,5 59,4
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 2000 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 62.0 54.2 70.1 18.0 2001 60.9 55.0 73.6 23.9 30.4 37.9 2002 59.5 55.6 73.1 47.5 41.6 5.9 2003 59.9 55.5 73.6 46.0 51.0 11.5 2004 58.5 60.0 74.9 46.7 51.7 23.0 2005 56.5 60.6 74.3 23.0 58.1 15.6 2006 55.2 58.5 74.2 42.6 57.1 26.4 2007 54.5 58.7 74.3 35.1 53.9 37.4 2008 53.7 58.0 74.7 40.3 47.6 36.5 2009 55.9 57.9 74.0 39.6 -
Tabel 12 Euroalaga lõimumise näitajad (% kogusummast ) 2000 Väliskaubandus euroalaga Kaupade eksport Kaupade import Investeerimispositsioon euroalaga Sissetulevad otseinvesteeringud 1 ) Väljaminevad otseinvesteeringud 1 ) Portfelliinvesteeringutega seotud kohustused 1 ) Portfelliinvesteeringute varad1 ) Memokirjed : Väliskaubandus ELiga Kaupade eksport Kaupade import 62,0 54,2 70,1 18,0 2001 60,9 55,0 73,6 23,9 30,4 37,9 2002 59,5 55,6 73,1 47,5 41,6 5,9 2003 59,9 55,5 73,6 46,0 51,0 11,5 2004 58,5 60,0 74,9 46,7 51,7 23,0 2005 56,5 60,6 74,3 23,0 58,1 15,6 2006 55,2 58,5 74,2 42,6 57,1 26,4 2007 54,5 58,7 74,3 35,1 53,9 37,4 2008 53,7 58,0 74,7 40,3 47,6 36,5 2009 55,9 57,9 74,0 39,6 -
Table 13 Long-term interest rates ( LTIRs ) ( percentages ; average for period ) 2009 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 6.2 3.6 2010 Jan. 6.1 3.8 Feb. 6.1 3.7 Mar .
Tabel 13 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) 2009 dets Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 6,2 3,6 2010 jaan 6,1 3,8 veebr 6,1 3,7 märts 5,7 3,6 apr 2009 -- märts 2010 6,1 6,0 3,8
14.0 12.0 10.0 8.0 6.0 4.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 2002 2004 2006 2008 Allikad : EKP ja Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 14,0 12,0 10,0 8,0
Table 14 Selected indicators of financial development and integration ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Memo item euro area ( 2009 ) 7.3 30.4 50.1 12.4 101.9 49.2 136.4 9.1
Tabel 14 Finantsarengu ja - lõimumise valitud näitajad (% SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Memokirje euroala ( 2009 ) 101,9 49,2 136,4 9,1
Sources : ESCB , Federation of European Securities Exchanges , OMX and national stock exchanges .
7,3 30,4 50,1 12,4 Allikad : EKPS , Federation of European Securities Exchanges , OMX ja riikide börsid .
4 ) Outstanding amount of deposits and debt securities issued by resident MFIs ( excluding the NCB ) held by euro area MFIs as a percentage of resident MFIs » liabilities . 184
4 ) Euroala rahaloomeasutuste poolt hoitavate residentidest rahaloomeasutuste ( v. a keskpank ) emiteeritud võlaväärtpaberite ja hoiuste bilansiline jääk protsendina residentidest rahaloomeasutuste kohustustest .
The annual CPI inflation targets were initially set at 7.5% , and were reduced gradually to stand at 3.5% for 2009 and 2010 and 3.0% for 2011 .
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010
Although fiscal policy was rather loose and detrimental to the disinflation process , there was a certain amount of fiscal consolidation between 2001 and 2005 .
RUMEENIA 5.8 5.8.1 RUMEENIA HINDADE ARENG poliitika oli küllaltki leebe ega soodustanud inflatsioonitempo aeglustumist , toimus aastatel 2001 -- 2005 siiski mõningane eelarve konsolideerimine .
The fiscal deficit relative to GDP started to rise thereafter and recorded sharp increases in 2008 and 2009 .
Pärast seda hakkas eelarve puudujääk SKP suhtes suurenema ning kasvas 2008 . ja 2009 .
However , from 2009 onwards , the Romanian government implemented the fiscal consolidation measures required under the financial assistance programme led by the EU and the IMF .
Ent alates 2009 . aastast on Rumeenia valitsus võtnud ELi ja RVFi juhitavas finantsabiprogrammis sätestatud konsolideerimismeetmeid .
Inflation dynamics over the past ten years should be viewed against a background of overheating in the economy between 2004 and 2008 , followed by a sharp contraction in economic activity .
Vaadeldes inflatsiooni dünaamikat viimase kümne aasta jooksul , tuleb silmas pidada majanduse ülekuumenemist aastatel 2004 -- 2008 , millele järgnes majandustegevuse järsk aeglustumine .
Headline inflation , having been on a downward trend for several years , picked up in early 2007 , from around 4.0% to around 9.0% in mid-2008 .
Mitme aasta jooksul langenud koguinflatsioon hakkas 2007 . aasta alguses kiirenema , tõustes ligikaudu 4,0% lt umbes 9,0% ni 2008 .
This was due primarily to a supply-side shock stemming from food and energy prices , which together make up roughly 60 % of Romania 's HICP basket .
Selle tingis peamiselt pakkumisega seotud šokk , mis tulenes toiduaine - ja energiahindadest , mis kokku moodustavad ligikaudu 60 % Rumeenia ÜTHI korvist .
HICP inflation excluding unprocessed food and energy also accelerated , but more moderately .
Kasvas ka ÜTHIinflatsioonimäär ( v. a töötlemata toiduained ja energia ) , kuid mõõdukamalt .
This acceleration reflected not only the strength of domestic demand , which was increasingly affected by capacity bottlenecks , but also a tight labour market and an underdeveloped public infrastructure .
Lisaks tugevale sisenõudlusele , mida üha rohkem mõjutasid tootmisvõimsuse puudujäägid , kajastas ÜTHI-inflatsioonimäära kasv ka pingelisi tööturutingimusi ja vähearenenud avalikku infrastruktuuri .
The unemployment rate declined further in 2008 to 5.8% , from a peak of 8.4% in 2002 , and wage growth outpaced productivity growth , which in turn boosted unit labour cost growth .
aastal 5,8% ni 2008 . aastal ning palgakasv oli kiirem kui tööviljakuse kasv , mis hoogustas omakorda tööjõu erikulude kasvu .
The latter grew on average by 14.8% between 2007 and 2008 , contributing to an erosion of competitiveness .
Tööjõu erikulud suurenesid ajavahemikus 2007 -- 2008 keskmiselt 14,8% , aidates kaasa konkurentsivõime vähenemisele .
Finally , the increase in import prices , stemming partly from the depreciation of the leu from mid-2007 onwards added to inflationary pressures .
Inflatsioonisurvet süvendas ka impordihindade tõus , mille põhjustas osaliselt leu odavnemine alates 2007 .
In the course of 2008 , however , the trend in HICP inflation reversed , mainly owing to the decline in energy and food prices followed by a strong contraction in economic activity from the end of 2008 .
2008 . aasta jooksul aga toimus ÜTHI-inflatsiooni arengus pööre , mis oli peamiselt tingitud energia - ja toiduainehindade langusest , ning alates 2008 .
Looking at recent developments , inflationary pressures continued to moderate in most
Hiljutine areng näitab , et valdava osa 2009 . aastast jätkas inflatsioonisurve vähenemist ning ÜTHI-inflatsioon langes 6,8% lt 2009 .
Over the reference period from April 2009 to March 2010 , the 12-month average rate of HICP inflation in Romania was 5.0% , i.e. considerably above the reference value of 1.0 % for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta aprillist 2010 . aasta märtsini oli Rumeenia 12 kuu keskmine ÜTHIinflatsioonimäär 5,0% , s. t oluliselt kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 1,0% kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Romania has followed a clear downward trend , albeit from an initially high level ( see Chart 1 ) .
Kui vaadelda arengut pikema aja jooksul , on tarbijahindade inflatsioon Rumeenias selgelt langenud , ehkki algselt oli selle tase kõrge ( vt joonis 1 ) . ÜTHI-inflatsioon alanes 45,7% lt 2000 .
HICP inflation declined from 45.7% in 2000 to 5.6% in 2009 , with the disinflation process advancing particularly rapidly during the period 2000-04 , owing mainly to a strong deceleration in food price growth and to comprehensive structural reforms in preparation for EU accession .
aastal . Eriti jõuliselt aeglustus inflatsioonitempo aastatel 2000 -- 2004 ning selle peamised põhjused olid toiduainehindade kasvu tugev aeglustumine ja ELiga liitumist ettevalmistavad ulatuslikud struktuurireformid .
From 2005 onwards , import price developments were also strongly supportive of the disinflation process on account of the marked appreciation of the Romanian leu against the euro .
Alates 2005 . aastast toetas inflatsioonitempo aeglustumist ka impordihindade areng , sest Rumeenia leu kurss euro suhtes tõusis märkimisväärselt .
In the second half of 2007 , however , inflation picked up under the combined effect of a series of supply-side shocks and increasing demand pressures , before slowing down again from mid-2008 onwards , reflecting lower commodity prices , and the contraction of economic activity which more than offset the impact of significant exchange rate depreciation .
aasta teisel poolel hoogustus inflatsioon mitme pakkumispoolse šoki ja süveneva nõudlussurve koostoimel , enne kui hakkas 2008 . aasta keskpaigas taas aeglustuma , kajastades madalamaid toormehindu ja majandusaktiivsuse vähenemist , mis enam kui tasakaalustas vahetuskursi märkimisväärse languse mõju .
These inflation developments have taken place against the background of a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , as enshrined in the central bank law .
Inflatsiooni areng on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , eelkõige otsusega võtta rahapoliitika suunaks hinnastabiilsuse saavutamine , mis on sätestatud ka keskpanga seaduses .
Between 2000 and 2004 , Banca Naţională a României focused on several policy goals , including the rebuilding of foreign exchange reserves , the prevention of excessive currency appreciation and gradual disinflation .
Aastatel 2000 -- 2004 keskendus Rumeenia keskpanga ( Banca Naţională a României ) tegevus mitme eesmärgi saavutamisele , sealhulgas välisvaluutareservide taastamine , vääringu liigse kallinemise vältimine ja inflatsioonitempo järkjärguline aeglustumine .
In 2005 the central bank adopted an inflation targeting framework combined with a managed floating ECB Convergence Report May 2010
2005 . aastal läks keskpank üle inflatsiooni otsejuhtimisele ja võttis kasutusele juhitava ujuvkursi režiimi .
185 of 2009 , with HICP inflation falling from 6.8% in January 2009 to 4.3% in October 2009 .
Tarbijahinnainflatsiooni aastaseks eesmärgiks määrati algselt 7,5% , mida hiljem järk-järgult vähendati , nii et eesmärk aastateks 2009 ja 2010 oli 3,5% ning 2011 . aastaks 3,0% .
However , annual inflation has increased somewhat in recent months , standing at 5.2% in January 2010 , before falling in February 2010 to reach 4.2% in March 2010 ( see Table 3a ) .
märtsis 4,2% ni ( vt tabel 3a ) .
The initial decrease in inflation up to October was driven largely by the easing in inflationary pressures stemming from energy and food prices .
Inflatsiooni esialgne vähenemine kuni oktoobrini oli suuresti tingitud energia - ja toiduainehindadest tuleneva inflatsioonisurve leevenemisest .
Despite the sharp contraction in domestic demand , the HICP excluding unprocessed food and energy was persistent and decelerated more moderately , reflecting major rigidities in the economy and increases in tobacco prices owing to the rise in excise duties .
Hoolimata sisenõudluse järsust vähenemisest oli ÜTHI , milles ei arvestata töötlemata toiduainete ja energia komponenti , püsivam ja vähenes aeglasemalt , kajastades suurt jäikust majanduses ning tubakahindade tõusu aktsiisimaksude tõusu tulemusel .
In addition , the depreciation of the currency contributed to inflationary pressure .
Inflatsioonile lisas survet ka vääringu odavnemine .
Unit labour cost growth is estimated to have remained particularly high in 2009 , reflecting both relatively strong compensation per employee growth and the decline in labour productivity growth , in particular in the agricultural sector .
Tööjõu erikulude kasv püsis 2009 . aastal hinnangute kohaselt eriti kiirena , kajastades nii töötaja kohta makstava hüvitise suhteliselt kiiret kasvu kui ka tööviljakuse kasvu aeglustumist ning seda eelkõige põllumajandussektoris .
Nevertheless , signs of an incipient adjustment in retail price and wage-setting behaviour have recently become apparent in response to the protracted deterioration in economic conditions .
Vastusena majandusolude pikale veninud halvenemisele on hiljuti siiski täheldatud kohandumise algust jaehindade suundumustes ja palgakujunduses .
Finally , while the share of administered prices ( including energy prices ) in Romania 's HICP basket amounted to 24 % in 2009 , their contribution to headline inflation declined in the course of the year .
Lõpetuseks võib öelda , et ehkki riiklikult reguleeritud hinnad ( k. a energiahinnad ) moodustasid 2009 . aastal Rumeenia ÜTHI korvist 24 %, vähenes aasta jooksul nende mõju koguinflatsioonile .
The increase in inflation around the turn of the year mainly reflected the tax increase on tobacco and the adjustment in electricity prices .
Aastavahetuse paiku toimunud inflatsiooni kasv peegeldas valdavalt tubakaaktsiisi tõusu ja elektrihindade kohandamist .
In addition , from the end of 2009 onwards base effects and the increase in oil prices added to inflation .
Alates 2009 . aasta lõpust toetasid inflatsiooni kasvu ka baasefektid ja naftahinna tõus .
Recent inflationary developments should be viewed in the context of a marked decline in economic activity in 2009 .
Inflatsiooni hiljutist arengut tuleks vaadelda 2009 . aastal aset leidnud majandustegevuse märgatava aeglustumise kontekstis .
Real GDP growth stood at - 1.5% quarter on quarter in the fourth quarter of 2009 .
2009 . aasta neljandas kvartalis püsis SKP reaalkasv kolmanda kvartaliga võrreldes muutumatuna -- 1,5% tasemel .
The latest available inflation forecasts from major international institutions range from 4.0% to 4.4% for 2010 and 3.0% to 3.5% for 2011 .
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide värskeimate prognooside kohaselt jääb inflatsioonimäär 2010 . aastal vahemikku 4,0 -- 4,4% ja püsib 2011 .
Inflationary pressures should moderate further in 2010 , driven by contracting domestic demand and high unemployment exerting a dampening effect on wage formation .
2010 . aastal peaks inflatsioonisurve veelgi leevenema , saades mõjutusi sisenõudluse vähenemisest ja kõrgest töötuse määrast , mis pärsib palgakujundust .
risks to this outlook relate to the dynamics of commodity and administered prices . On the downside , the decline in domestic price pressures could be larger or more protracted than currently envisaged if economic activity recovers more slowly than expected at present .
Peamiseks inflatsioonitempo kiirenemise riskiks on toorme - ja riiklikult reguleeritud hindade dünaamika , samal ajal kui langusrisk on seotud asjaoluga , et riigisisese hinnasurve langus võib osutuda seni arvatust ulatuslikumaks või pikemaajaliseks , kui majandusaktiivsus hakkab
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation and / or on the nominal exchange rate over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still significantly lower in Romania than in the euro area ( see Table 2 ) .
elavnema aeglasemalt , kui praegu eeldatakse . Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni ja / või leu nominaalkurssi tõenäoliselt ka Rumeenia majanduse järelejõudmine euroalale , arvestades et selle riigi SKP elaniku kohta ja hinnatase on euroala vastavatest näitajatest endiselt märkimisväärselt madalamad ( vt tabel 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the effect resulting from this catching-up process .
Selle protsessi mõju suurust on aga raske täpselt hinnata .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Romania requires , inter alia , stability-oriented monetary policy and further fiscal consolidation in line with Romania 's commitments under the financial assistance programme led by the EU and the IMF and the requirements under the EDP .
Jätkusuutlikku lähenemist toetava keskkonna saavutamiseks on muu hulgas tähtis , et Rumeenia viiks ellu stabiilsusele suunatud rahapoliitikat ning jätkaks eelarve konsolideerimist kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetega ning kohustustega , mis on võetud ELi ja RVFi juhitava finantsabiprogrammi raames .
As regards product markets , efforts should be made to complete the liberalisation of network industries and boost energy efficiency .
Tooteturgude osas on oluline viia lõpule kommunikatsioonivõrkude sektori liberaliseerimine ja parandada energiatõhusust .
More generally , it is of paramount importance to increase the efficiency of public companies .
Üldisemalt võttes on äärmiselt oluline suurendada börsiettevõtete tõhusust .
It is also crucial to further improve the absorption capacity of EU funds in order to develop and improve the public infrastructure . With regard to the labour market , measures should be taken to enhance the quantity and quality of the labour supply .
Samuti tuleb veelgi suurendada ELi rahastamise vastuvõtmise võimet , et arendada ja parandada avalikku infrastruktuuri . Tööturul tuleb võtta meetmeid tööjõu pakkumise kvaliteedi ja kvantiteedi tõstmiseks .
This is particularly important in the current context of rising unemployment in order to avoid a significant increase in structural unemployment or a decline in the participation rate .
See on eriti tähtis praeguse töötuse kasvu tingimustes , et vältida struktuurse töötuse märkimisväärset kasvu või tööjõus osalemise määra langust .
These measures should include , inter alia , the tailoring of education to labour market requirements , the development of training programmes for the rural population , greater flexibility in labour contracts and better incentives for regional mobility .
Meetmed peavad muu hulgas hõlmama haridussüsteemi vastavusse viimist tööturu vajadustega , maaelanikkonnale mõeldud koolitusprogrammide loomist , töölepingute paindlikumaks muutmist ja piirkondliku tööjõu mobiilsuse suurendamist .
Moreover , wage increases should reflect labour productivity growth , the unemployment rate and developments in competitor countries .
Palkade tõus peab olema kooskõlas tööviljakuse suurenemise , töötuse määra ning konkureerivate riikide arenguga .