natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 1.3 - 0.4 0.8 0.2 0.6 - 0.2 - 0.5 - 0.5 .
Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+)/ netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-)/ kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 1,3 - 0,4 0,8 0,2 0,6 - 0,2 - 0,5 - 0,5 .
2 ) Transactions in other accounts payable ( government liabilities ) , sector reclassifications and statistical discrepancies . This item may also cover certain cases of debt assumption .
2 ) Tehingud kohustuste kontodel ( valitsussektor ) , sektorite ümberliigitamised ja statistilised .
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 36.5 35.8 7.0 13.0 10.9 5.0 0.7 37.0 33.7 10.9 12.9 1.4 0.0 8.5 3.3 - 0.4 1.0 1.9 1997 37.6 35.8 7.5 13.9 10.7 3.7 1.8 36.2 32.8 10.5 12.5 0.9 0.0 8.9 3.4 1.4 2.3 3.6 1998 40.0 38.3 8.0 15.0 10.8 4.5 1.7 40.6 36.7 10.8 13.4 0.7 0.0 11.7 3.9 - 0.6 0.1 0.8 1999 36.6 35.9 7.7 13.7 10.9 3.6 0.8 42.0 37.6 11.3 14.9 0.7 0.0 10.8 4.3 - 5.3 - 4.7 - 3.9 2000 34.6 33.9 7.3 12.3 10.1 4.2 0.7 37.3 33.6 10.8 12.4 1.0 0.0 9.5 3.7 - 2.8 - 1.8 - 1.4 2001 32.5 32.4 7.5 11.8 9.3 3.7 0.1 34.6 31.2 10.2 11.2 0.9 0.0 8.9 3.4 - 2.1 - 1.2 - 1.0 2002 33.4 33.1 7.7 11.2 9.4 4.7 0.3 35.7 32.1 10.5 10.1 0.7 0.0 10.7 3.5 - 2.3 - 1.5 - 1.0 2003 33.5 33.3 7.5 12.1 9.1 4.7 0.1 34.6 31.8 10.7 9.4 0.7 0.0 10.9 2.9 - 1.2 - 0.5 0.3 2004 34.9 34.4 7.9 11.8 8.9 5.8 0.5 35.8 31.5 10.5 9.2 0.7 0.0 11.1 4.3 - 0.9 - 0.2 0.9 2005 36.2 35.0 8.0 12.6 8.7 5.7 1.2 36.0 30.8 10.1 8.8 0.6 0.0 11.3 5.3 0.1 0.7 2.4
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+)/ puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta 36,5 35,8 7,0 13,0 10,9 5,0 0,7 37,0 33,7 10,9 12,9 1,4 0,0 8,5 3,3 - 0,4 1,0 1,9 1997 37,6 35,8 7,5 13,9 10,7 3,7 1,8 36,2 32,8 10,5 12,5 0,9 0,0 8,9 3,4 1,4 2,3 3,6 1998 40,0 38,3 8,0 15,0 10,8 4,5 1,7 40,6 36,7 10,8 13,4 0,7 0,0 11,7 3,9 - 0,6 0,1 0,8 1999 36,6 35,9 7,7 13,7 10,9 3,6 0,8 42,0 37,6 11,3 14,9 0,7 0,0 10,8 4,3 - 5,3 - 4,7 - 3,9 2000 34,6 33,9 7,3 12,3 10,1 4,2 0,7 37,3 33,6 10,8 12,4 1,0 0,0 9,5 3,7 - 2,8 - 1,8 - 1,4 2001 32,5 32,4 7,5 11,8 9,3 3,7 0,1 34,6 31,2 10,2 11,2 0,9 0,0 8,9 3,4 - 2,1 - 1,2 - 1,0 2002 33,4 33,1 7,7 11,2 9,4 4,7 0,3 35,7 32,1 10,5 10,1 0,7 0,0 10,7 3,5 - 2,3 - 1,5 - 1,0 2003 33,5 33,3 7,5 12,1 9,1 4,7 0,1 34,6 31,8 10,7 9,4 0,7 0,0 10,9 2,9 - 1,2 - 0,5 0,3 2004 34,9 34,4 7,9 11,8 8,9 5,8 0,5 35,8 31,5 10,5 9,2 0,7 0,0 11,1 4,3 - 0,9 - 0,2 0,9 2005 36,2 35,0 8,0 12,6 8,7 5,7 1,2 36,0 30,8 10,1 8,8 0,6 0,0 11,3 5,3 0,1 0,7 2,4
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 23.6 2010 25.2 - 2.9 2020 28.0 - 2.9 2030 33.4 - 1.5 2040 37.4 - 1.3 2050 44.1 - 1.3
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 23,6 2010 25,2 - 2,9 2020 28,0 - 2,9 2030 33,4 - 1,5 2040 37,4 - 1,3 2050 44,1 - 1,3
Economic Policy Committee and the European Commission ( 2006 ) .
Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 .
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since ERM II central rate in LVL / EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) Yes 2 May 2005 0.702804 ± 15 % No 1.0 0.0
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 Osalus alates LVL / EUR ERM2 keskkurss Kõikumisvahemik Kahepoolse vahetuskursi devalveerimine omal algatusel : Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) jah 2 . maist 2005 0,702804 ± 15 % ei 1,0 0,0
L AT V I A
L ÄT I
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. 0.3 1.2 2006 Apr. July 0.2 1.3 0.2 1.4
b ) Lati vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 0,3 1,2 2006 aprill juuli 0,2 1,3 0,2 1,4
July 0.4 0.7
juuli 0,4 0,7
Oct. 0.4 0.6
okt 0,4 0,6
Jan. 0.5 0.9
jaan 0,5 0,9
Chart 5 Latvian lats : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Joonis 5 Lati kõrvalekalded ERM2 keskkursist (%, igapäevased andmed , 1 .
1 November 2004 to 31 October 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q4 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 Q2 Q3 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
oktoober 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 IV kv 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 I kv II kv III kv IV kv I kv 2005 II kv III kv 2006
For the Latvian lats , the fluctuation band is ± 15 %.
Lati kõikumisvahemik on ± 15 %.
Deviations prior to 2 May 2005 refer to the Latvian lats 's central rate as established upon ERM II entry .
2 . maist 2005 varasemad kõrvalekalded on kohandatud lati keskkursiga ERM2s .
Table 10 Latvian lats : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabel 10 Lati reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 4.7 - 8.0 5.2 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 0.4 - 9.4 1.9
aasta septembri seisuga võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 4,7 - 8,0 5,2 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 0,4 - 9,4 1,9
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance . Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) .
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) .
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.3 4.1 2006 Aug . 4.4 4.0 Sep. 4.4 3.8 Oct. 4.6 3.9 2005 Nov. to 2006 Oct. 3.9 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 4,3 4,1 2006 aug 4,4 4,0 sept 4,4 3,8 okt 4,6 3,9 nov 2005 -- okt 2006 3,9 6,2 3,8
1 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Poland , and Sweden plus 2 percentage points .
1 ) Perioodi november 2005 -- oktoober 2006 arvutused põhinevad Poola , Soome ja Rootsi intressimäärade keskmise kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 2 protsentipunkti .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 8.0 7.0 6.0 2.0 5.0 4.0 3.0 0.0 - 2.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 0.0 - 2.0 2.0 6.0 4.0 6.0 4.0
Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 8,0 7,0 6,0 2,0 5,0 4,0 3,0 0,0 - 2,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 0,0 - 2,0 2,0 6,0 4,0 6,0 4,0
5 HUNGARY 5.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Hungary was 3.5% , i.e. well above the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
UNGARI 5 UNGARI 5.1 HINDADE ARENG palgatõusuga avalikus sektoris 2002 .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to rise in the coming months .
Inflatsiooni aeglustumist 2005 . aastani saatis tugev majanduskasv , mis on alates 1997 .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Hungary has followed a broad downward trend ( see Chart 1 ) .
aastast olnud pidevalt üle 4,0% ( vt tabel 2 ) . Tänu tugevale majanduskasvule ( eriti 2000 .
HICP inflation declined from 23.5% in 1996 to 10 % in 1999 and 2000 , continued to fall until mid-2003 and then accelerated again until mid-2004 . Since then , however , it has continued to decrease .
aasta keskpaigani , mil ta jõudis 6 % ni , ning hakkas siis taas kasvama . Tööjõu erikulude aastane kasv jõudis 2001 .
This process of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , as enshrined in the central bank law .
See kasv tulenes töötaja kohta makstavate hüvitiste tugevast tõusust , mis oli omakorda seotud miinimumpalga tõusuga ja avaliku sektori ekspansiivse palgapoliitikaga , mis mõjutas ka erasektori palgakujundust .
In March 1995 a forwardlooking crawling peg regime was introduced with a gradually decreasing rate of devaluation .
Impordihinnad on viimastel aastatel peamiselt seoses forinti vahetuskursi ja naftahinna muutustega tugevalt kõikunud .
In the course of 2001 , the monetary policy framework was changed by widening the exchange rate band from ± 2.5% to ± 15 %, fully liberalising the capital account and abolishing the currency 's crawling peg .
aastat need langesid oluliselt , mis oli põhiliselt tingitud forinti nominaalkursi järsust kallinemisest pärast vääringu kõikumisvahemike laiendamist ning lühiajaliste kapitalivoogude liberaliseerimist .
Since October 2001 , the forint has been unilaterally pegged to the euro , with a fluctuation band around a central parity .
Inflatsiooni suurt lühiajalist heitlikkust on suurendanud ka reguleeritud hindade ja kaudsete maksude muutmine .
Furthermore , an inflation targeting framework was introduced .
Teiste asjaomaste hinnaindeksite areng on laias laastus sarnane ÜTHI-inflatsiooniga .
The inflation targets have been changed a number of times .
aasta jaanuaris langes ÜTHI-inflatsioonimäär aasta võrdluses 2,5% ni .
The inflation target for the end of 2006 is 3.5% ± 1 percentage point , but , as of 2007 , the medium-term inflation target will be 3 % ± 1 percentage point .
aastal mõjutasid inflatsiooni kõige rohkem teenuste ja toidukaupade hinnad , ning seejärel energiahinnad . Reguleeritud hinnad moodustavad Ungari ÜTHI-korvist ligikaudu 21 % ning kiirendasid 2006 .
The process of disinflation has been underpinned by liberalisation in the product and financial markets .
aasta jaanuaris vähenes inflatsioon käibemaksumäära alandamise tõttu ajutiselt .
Fiscal consolidation was also broadly supportive of disinflation until 2000 .
Aasta lõpus aga muutus inflatsioonitempo kaudsete ja otseste maksude ( ning reguleeritud hindade ) tõusu tõttu taas kiiremaks .
However , fiscal policy became expansionary from 2001 onwards . Initially , the moderation in inflation was also underpinned by wage policies .
Ungari praeguse inflatsiooniolukorra analüüsimisel tuleb silmas pidada selle riigi dünaamilist , kuigi samas jätkuvalt jahenevat majandust . 2006 .
However , a twostep increase in minimum wages and a strong increase in public sector wages in 2002-03 significantly contributed to the temporary halt in disinflation after mid-2003 .
aasta I kvartalis oli Ungari SKP reaalkasv aasta võrdluses 4,3% , mis II kvartalis aeglustus siiski 4,0% ni . EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
The decline in inflation over the years up to 2005 took place against a background of strong growth , which was persistently above 4.0% from 1997 ( see Table 2 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Ungari 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 3,5% , s. t kindlalt kõrgem kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
Owing to the solid growth performance ( especially until 2000 ) , the unemployment rate decreased until mid-2004 to around 6 % and then started to pick up again .
Kaugemale tagasi vaadates on tarbijahinnainflatsioon Ungaris kuni 2003 . aastani ulatuslikult langenud ( vt joonis 1 ) .
Unit labour cost growth reached an annual rate of around 12 % in 2001 , before declining gradually thereafter .
Aastatel 1999 ja 2000 langes see 10 % ni , jätkas langust 2003 . aasta keskpaigani ning tõusis seejärel 2004 .
This unit labour cost growth was a reflection of the strong compensation per employee growth , which was underpinned by minimum wage rises and an expansionary public sector wage policy with spill-over effects on private sector wage formation .
Sellest ajast peale on see siiski taas langenud . See areng on seotud mitme olulise poliitilise valikuga , millest kõige olulisem on rahapoliitika orienteerimine hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on Ungari keskpanga seaduse järgi esmane eesmärk .
Import prices have fluctuated substantially in recent years , to a large extent reflecting the effect of changes in the effective exchange rate of the forint and in oil prices .
1995 . aastal läks Ungari üle libiseva vahetuskursi süsteemile , milles nähti ette forinti devalveerimise järkjärguline vähendamine .
For example , they fell significantly after 2000 , primarily due to a sharp appreciation of the nominal exchange rate following the widening of the exchange rate bands and the liberalisation of short-term capital flows .
2001 . aastal rahapoliitiline raamistik muutus , kui vahetuskursi kõikumisvahemikku laiendati ± 2,5% lt ± 15 % le , liberaliseeriti täielikult kapitalikonto ning kaotati libisev vahetuskurss .
Changes in administered prices and indirect taxes have also contributed to the significant short-term volatility of inflation over the years .
2001 . aasta oktoobris seoti forint ühepoolselt euroga , samuti määrati kindlaks forinti-euro keskkursi kõikumisvahemik .
Other relevant price indices have followed a broadly similar path to headline HICP inflation .
Peale selle läks Ungari üle inflatsiooni otsejuhtimisele .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation decreased to 2.5% in January 2006 , but has since been increasing steadily , reaching 6.3% in October ( see Table 3a ) .
Inflatsioonieesmärke on mitu korda muudetud . 2006 .
The main contributions to inflation in 2006 were made by services and food prices , followed by energy prices .
aasta lõpu inflatsioonieesmärk on 3,5% ± 1 protsendipunkt .
Administered prices constitute around 21 % of the HICP basket and have to date added around 0.7 percentage point to inflation in 2006 .
Alates 2007 . aastast on keskpikk inflatsioonieesmärk 3 % ± 1 protsendipunkt .
In January 2006 , a reduction in VAT contributed to a temporary decrease in inflation , but later on in the year , indirect and direct tax increases ( together with rises in administered prices ) triggered an upsurge in inflation .
Inflatsioonitempo aeglustumise taga on olnud toote - ja finantsturgude liberaliseerimine . 2000 .
The current inflation picture should ECB Convergence Report December 2006
aastani on seda üldisemas plaanis toetanud ka eelarve konsolideerimine .
be viewed against a background of dynamic , albeit gradually cooling , economic conditions .
aastast aga on Ungari eelarvepoliitika muutunud ekspansiivseks . Algselt aitas Ungari inflatsioonitempot pidurdada ka riigi palgapoliitika .
In the first quarter of 2006 , real GDP growth accelerated to 4.3% year on year , but dropped again to around 4.0% year on year in the second quarter .
Pärast 2003 . aasta keskpaika see protsess aga peatus , seondudes peamiselt miinimumpalga kaheetapilise tõstmisega ja tugeva
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 2.9% to 6.8% for 2007 and from 3.9% to 4.4% for 2008 .
Enamiku suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Ungarile 2007 . aastal inflatsioonimääraks 2,9 -- 6,8% ning 2008 .
HICP inflation is expected to pick up significantly in 2007 as a result of the already implemented and planned further increases in indirect taxes and administered prices and the lagged effect of the weakening in the forint-euro exchange rate earlier in 2006 .
aastal peaks ÜTHI-inflatsioon oluliselt kasvama . Selle põhjuseid võib leida kaudsete maksude ja reguleeritud hindade varasemast ning kavakohaselt jätkuvast tõusust , aga ka forintieuro vahetuskursi nõrgenemisest 2006 .
Besides the direct effects of the government measures on domestic prices , indirect effects are also expected in terms of the impact that the rise in corporate taxes and employee social security contributions will have on costs for the corporate sector .
aasta alguses . Lisaks riiklike hindade reguleerimisele saab inflatsioon arvatavasti kaudseid mõjutusi ettevõtete kulude arengust seoses ettevõtlusmaksude ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksete tõusuga .
At the same time , the planned job cuts and the freeze on wage growth in the public sector , together with the potential dampening impact of other government measures on aggregate demand , are likely to moderate private sector wage growth .
Samas pidurdab palgatõusu erasektoris ka töökohtade plaanitud kaotamine , avaliku sektori palgatõusu külmutamine ning muude riiklike meetmete mõju kogunõudlusele .
There are several other upside risks to the inflation projections associated with the possible second-round effects of the recent increases in administered prices , indirect and direct taxes and oil prices .
Inflatsiooniettevaateid mõjutab hulk muidki tõusuriske , mis on seotud reguleeritud hindade ning kaudsete ja otseste maksude hiljutise tõstmise võimaliku teisese mõjuga .
In addition , there are some downside risks .
Peale selle on ka langusriske .
For example , if the fiscal stabilisation measures and the tightening of monetary policy have a stronger-than-expected downward effect on consumption and investment , negative demand pressures on inflation may turn out to be stronger than expected .
Näiteks kui eelarve stabiliseerimiseks võetavad meetmed ja rahapoliitika karmistamine pärsivad tarbimist ja investeerimist oodatust rohkem , võib inflatsioonile nõudlusest tulenev negatiivne surve osutuda oodatust tugevamaks .
Looking further ahead , the catchingup process is also likely to have a bearing on inflation , or on the nominal exchange rate , over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Hungary than in the euro area ( see Table 2 ) .
Ettevaatavalt mõjutab inflatsiooni või forinti nominaalkurssi lähiaastatel tõenäoliselt ka Ungari majanduse järelejõudmine euroalale , arvestades et selle riigi SKP elaniku kohta ja hinnatase on euroalast endiselt madalam ( vt tabel 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable price stability in Hungary will be dependent on the implementation of an ambitious and credible fiscal consolidation path , focusing in particular on sustainable expenditure reductions and a tangible improvement in the country 's fiscal performance .
Püsikindlat hinnastabiilsust toetava keskkonna saavutamine Ungaris sõltub julgest ja usaldusväärsest eelarve konsolideerimise poliitikast , mis keskendub eelkõige kulude jätkusuutlikule vähendamisele ning riigi eelarvetulemuste märkimisväärsele parandamisele .
Furthermore , it is important that the liberalisation of network industries be completed and measures be taken to raise Hungary 's relatively low employment rate , for example by lowering the high tax wedge on labour , increasing labour mobility and making education more responsive to market demand .
Peale selle on tähtis , et Ungari viiks lõpule kommunikatsioonivõrkude sektori liberaliseerimise ja rakendaks meetmeid oma tööhõive suhteliselt madala määra tõstmiseks , vähendades näiteks töötajate praegu rasket maksukoormat , suurendades tööjõu liikuvust ning kooskõlastades haridust rohkem turuvajadustega .
This would help to raise potential growth and contain wage pressures .
See aitaks suurendada majanduskasvu potentsiaali ning ohjeldada pal - gatõusu survet .
Such measures , together with the conduct of an appropriate monetary policy , will help to achieve an environment conducive to price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Sellised meetmed koos asjakohase rahapoliitikaga aitavad saavutada hinnastabiilsust toetavat keskkonda , parandada riigi konkurentsivõimet ja kiirendada tööhõive kasvu .
In the reference year 2005 the general government budget balance showed a deficit of 7.8% of GDP , i.e. well above the 3 % reference value .
Vaatlusaastal 2005 oli Ungari valitsussektori eelarvepuudujääk 7,8% SKPst , s. t oluliselt üle 3 % lise kontrollväärtuse .
The general government debt-to-GDP ratio was 61.7% , i.e. above the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Valitsussektori võla ja SKP suhe oli 61,7% , s. t 60 % lisest kontrollväärtusest kõrgem ( vt tabel 4 ) .
Compared with the previous year , the deficit ratio increased by 1.3 percentage points and the government debt ratio increased by 2.3 percentage points .
Eelmise aastaga võrreldes vähenes Ungari eelarvepuudujäägi ja SKP suhe 1,3 ning võlakoormus 2,3 protsendipunkti .
In 2006 , the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 10.1% and the general government debt ratio is projected to rise to 67.6% .
Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks see ülejääk 2006 . aastal suurenema 10,1% ni ja valitsussektori võlakoormus 67,6% ni .
In 2004 and 2005 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP .
ja 2005 . aastal oli Küprose eelarvepuudujäägi suhtarv riiklike investeeringute ja SKP suhtest suurem .
Hungary is currently in an excessive deficit situation .
Ungari on praegu ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras .