natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B ox 9 T h e t r a n s m i s s i o n m e c h a n i s m o f m o n e t a r y p o l i c y The starting point of the transmission process of monetary policy is the changes in money market rates which the central bank can trigger through its control over money market conditions .
Taustinfo 9 Rahapoliitika ülekandemehhanism Rahapoliitika ülekandeprotsessi alguspunktiks on rahaturu intressimäärade muutused , mida keskpank võib esile kutsuda rahaturu tingimuste kontrollimise kaudu .
Changes in money market rates in turn affect other interest rates , albeit to varying degrees .
Rahaturu intressimäärade muutused mõjutavad omakorda muid intressimäärasid , ehkki erineval määral .
For example , changes in money market rates have an impact on the interest rates set by banks on short-term loans and deposits .
Näiteks mõjutavad rahaturu intressimäärade muutused intressimäärasid , mille pangad on kehtestanud lühiajalistele laenudele ja hoiustele .
In addition , expectations of future official interest rate changes affect longer-term market interest rates , since these reflect expectations of the future evolution of short-term interest rates .
Peale selle mõjutavad ootused ametlike intressimäärade muutuste suhtes pikemaajalisi turuintressimäärasid , sest need peegeldavad lühiajaliste intressimäärade edasise arenguga seotud ootusi .
However , the impact of money market rate changes on interest rates at very long maturities ( e.g. 10-year government bond yields , long-term bank lending rates ) is less direct .
Rahaturu intressimäärade mõju väga pika tähtajaga intressimääradele ( nt kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjad , pankade pikaajalised laenuintressimäärad ) ei ole nii otsene .
Those rates depend to a large extent on market expectations for long-term growth and inflation trends in the economy .
Need määrad sõltuvad suuresti turgude pikaajalise majanduskasvu ootustest ja majanduse inflatsioonisuundumustest .
In other words , changes in the central bank 's official rates do not normally affect these longer-term rates unless they were to lead to a change in market expectations concerning long-term economic trends .
Teisisõnu ei mõjuta keskpanga ametlike intressimäärade muutused tavaliselt pikemaajalisi intressimäärasid , kui nendega ei kaasne muutus turgude ootustes seoses pikaajaliste majandussuundumustega .
Because of the impact it has on financing conditions in the economy -- but also because of its impact on expectations -- monetary policy can affect other financial variables such as asset prices ( e.g. stock market prices ) and exchange rates .
Tänu mõjule , mida rahapoliitika avaldab majanduse rahastamistingimustele ning ka ootustele , võib see mõjutada ka muid finantsnäitajaid , nagu vara hinnad ( nt aktsiaturgude hinnad ) ja vahetuskursid .
Changes in interest rates and financial asset prices in turn affect the saving , spending and investment decisions of households and firms .
Intressimäärade ja finantsvarade hindade muutused mõjutavad omakorda kodumajapidamiste ja ettevõtete säästmist , kulutusi ja investeerimisotsuseid .
For example , all other things being equal , higher interest rates tend to make it less attractive for households or companies to take out loans in order to finance their consumption or investment .
Kui muud tingimused jäävad samaks , väheneb kõrgemate intressimäärade korral näiteks kodumajapidamiste ja ettevõtete soov võtta laenu oma tarbimise või investeeringute rahastamiseks .
Higher interest rates also make it more attractive for households to save their current income rather than spend it , since the return on their savings is increased .
Samuti soovivad kodumajapidamised kõrgete intressimäärade korral oma jooksvaid laekumisi pigem säästa kui kulutada , sest hoiustelt saadav tulu on kasvanud .
Furthermore , changes in official interest rates may also affect the supply of credit .
Lisaks võivad ametlike intressimäärade muutused mõjutada ka laenupakkumist .
For example , following an increase in interest rates , the risk that some borrowers cannot safely pay back their loans may increase to a level such that banks will not grant a loan to these borrowers .
Näiteks võib oht , et mõned laenuvõtjad ei suuda oma laenusid tagasi maksta , kasvada pärast intressimäärade tõusu nii suureks , et pangad keelduvad sellistele laenajatele laenu andmast .
As a consequence , such borrowers , households or firms , would be forced to postpone their consumption or investment plans .
Selle tagajärjel oleksid laenuvõtjad , kodumajapidamised ja ettevõtted sunnitud oma tarbimis - või investeerimisplaane edasi lükkama .
Finally , movements in asset prices may affect consumption and investment via income and wealth effects .
Tarbimist ja investeeringuid võivad mõjutada tulu ja jõukuse kaudu ka vara hindade muutused .
For example , as equity prices rise , share-owning households become wealthier and may choose to increase their consumption .
Näiteks suurendab aktsiahindade tõus aktsiaid omavate kodumajapidamiste jõukust ning nende tarbimine võib kasvada .
Conversely , when equity prices fall , households may well reduce consumption .
Kui aga aktsiahinnad langevad , võivad ka kodumajapidamised oma tarbimist vähendada .
An additional way in which asset prices can impact on aggregate demand is via the value of collateral that allows borrowers to get more loans and / or to reduce the risk premia demanded by lenders / banks .
Varade hind võib kogunõudlust mõjutada ka selliste tagatiste väärtuse kaudu , mis võimaldavad laenuvõtjatel saada rohkem laenu ja / või vähendada laenuandjate / pankade nõutavaid riskipreemiaid .
Lending decisions are often influenced to a large extent by the amount of collateral .
Laenuandmise otsuste puhul on tagatise suurusel väga sageli oluline tähtsus .
If the value of collateral falls then loans will become more expensive and may even be difficult to obtain at all , with the result that spending will fall .
Kui tagatise väärtus väheneb , kallinevad laenud ja nende saamine muutub raskemaks . Selle tagajärjel vähenevad omakorda ka kulutused .
As a consequence of changes in consumption and investment , the level of domestic demand for goods and services relative to domestic supply will change .
Tarbimise ja investeeringutega seotud muutuste tagajärjel muutub ka kaupade ja teenuste sisenõudluse tase võrreldes sisepakkumisega .
When demand exceeds supply -- all other things being equal -- upward pressures on prices emerge . Moreover , changes in aggregate demand may translate into tighter or looser conditions in labour and intermediate product markets , and these in turn can affect wage and pricesetting in the respective market .
Kui nõudlus ületab pakkumise , muud näitajad aga jäävad samaks , tekivad hinnatõususurved . Peale selle võivad muutused kogunõudluses väljenduda kas pingelisemates või vabamates tingimustes tööturul ja vahetoodete turgudel ning need omakorda võivad avaldada mõju vastavate turgude palga - ja hinnakujundusele .
B ox 9 T h e t r a n s m i s s i o n m e c h a n i s m o f m o n e t a r y p o l i c y ( c o n t « d ) Changes in the exchange rate will normally affect inflation in three ways : First , exchange rate movements may directly affect the domestic price of imported goods .
Taustinfo 9 Rahapoliitika ülekandemehhanism Vahetuskursi muutused mõjutavad tavaliselt inflatsiooni kolmel viisil . Esiteks võivad vahetuskursikõikumised otseselt mõjutada imporditud kaupade siseturuhinda .
If the exchange rate appreciates , the price of imported goods tends to fall , thus helping to reduce inflation directly , insofar as these products are directly used in consumption .
Kui vahetuskurss tõuseb , kipub imporditud kaupade hind langema , aidates seega otseselt vähendada inflatsiooni , kuivõrd neid tooteid kasutatakse otse tarbimiseks .
Second , if these imports are used as inputs into the production process , lower prices for inputs might , over time , feed through into lower prices for final goods .
Teiseks , kui neid imporditud kaupu kasutatakse tootmisprotsessi sisendina , võivad madalamad tootmissisendi hinnad aja jooksul väljenduda madalamates valmistoodete hindades .
Third , exchange rate developments may also have an effect via their impact on the competitiveness of domestically produced goods on international markets .
Kolmandaks võivad vahetuskursikõikumised avaldada mõju ka euroala riikides toodetud kaupade konkurentsivõimele rahvusvahelistel turgudel .
If an appreciation in the exchange rate makes domestically produced goods less competitive on the world market , this tends to constrain external demand and thus reduce overall demand pressure in the economy .
Kui vahetuskursi tõus nõrgestab euroala riikides toodetud kaupade konkurentsivõimet maailmaturul , siis kipub see piirama välisnõudlust ning seeläbi vähendama ka üldist nõudlussurvet majanduses .
All other things being equal , an appreciation of the exchange rate would tend to reduce inflationary pressures .
Kui kõik muud näitajad jäävad samaks , võib vahetuskursi tõus inflatsioonisurveid vähendada .
The importance of these exchange rate effects will depend on how open the economy is to international trade .
Selliste vahetuskursimuutuste mõju tähtsus sõltub sellest , kui avatud on majandus rahvusvahelisele kaubandusele .
The exchange rate channel of monetary policy transmission is less important for a large , relatively closed currency area like the euro area than for a small open economy .
Vahetuskursi kanal rahapoliitika ülekandeprotsessis omab sellisel suurel ja üsna suletud ühisraha kasutusalal nagu euroala väiksemat tähtsust kui väikeses ja avatud majanduses .
Clearly , financial asset prices depend on many other factors in addition to monetary policy , and changes in the exchange rate are also often dominated by these factors . Other channels through which monetary policy can influence price developments mainly work by influencing the private sector 's longer-term expectations .
Ilmselgelt sõltuvad finantsvarade hinnad peale rahapoliitika ka paljudest muudest teguritest ning need tegurid mõjutavad sageli ka vahetuskursikõikumisi . Muud kanalid , mille kaudu rahapoliitika võib mõjutada hindade arengut , toimivad enamasti erasektori pikemaajaliste ootuste mõjutamise kaudu .
If a central bank enjoys a high degree of credibility in pursuing its objective , monetary policy can exert a powerful direct influence on price developments by guiding economic agents » expectations of future inflation and thereby influencing their wage and price-setting behaviour .
Kui keskpank on oma eesmärgi saavutamisel usaldusväärne , võib rahapoliitika avaldada tugevat otsest mõju hindade arengule , suunates majandusagentide ootusi seoses tulevase inflatsiooniga ning mõjutades seeläbi nende palga - ja hinnakujundust .
The credibility of a central bank to maintain price stability in a lasting manner is crucial in this respect .
Keskpanga usaldatavus hinnastabiilsuse pikaajalisel säilitamisel on selles suhtes olulise tähtsusega .
Only if economic agents believe in the central bank 's ability and commitment to maintain price stability will inflation expectations remain firmly anchored to price stability .
Üksnes siis , kui majandusagendid usuvad keskpanga suutlikkusse ja pühendumusse hinnastabiilsuse säilitamisel , püsivad inflatsiooniootused kindlalt hinnastabiilsuse tasemel .
This in turn will influence wage and price-setting in the economy given that , in an environment of price stability , wage and price-setters will not have to adjust their prices upwards for fear of higher inflation in the future .
See omakorda mõjutab majanduse palga - ja hinnakujundust , arvestades asjaolu , et hinnastabiilsuse tingimustes ei pea palga - ja hinnakujundajad hindu tõstma , kartes kõrgemat inflatsiooni tulevikus .
In this respect , credibility facilitates the task of monetary policy .
Seega toetab usaldusväärsus rahapoliitika eesmärkide saavutamist .
Source : ECB ( 2004 ) , The monetary policy of the ECB , pp. 44-47 .
Allikas : EKP ( 2004 ) , The monetary policy of the ECB , lk 44 -- 47 .
The transmission mechanism of monetary policy is thus a complex web of economic interactions , and central banks are confronted with long , variable and uncertain lags in the conduct of monetary policy .
Niisiis on rahapoliitika ülekandemehhanism keerukas majandusseoste võrgustik ning keskpangad seisavad rahapoliitika elluviimisel silmitsi pikaajaliste , muutuvate ja ebakindlate viivitustega .
The ECB may even face more uncertainty than many other central banks since it is responsible for a multinational currency area that was only established in 1999 .
EKP võib puutuda kokku veelgi suurema ebakindlusega kui teised keskpangad , sest ta vastutab paljude riikide ühisraha kasutusala eest , mis loodi alles 1999 .
Moreover , institutional and behavioural changes following the introduction of the single currency may have changed the relationships between different economic variables .
aastal . Lisaks võisid ühisraha kasutuselevõtmisele järgnenud institutsioonilised ja käitumismuutused muuta ka erinevate majandusnäitajate vahelisi seoseid .
As more information and research results have become available over time , a more detailed understanding of monetary policy transmission in the euro area has developed .
Et aja jooksul on kogunenud rohkem teavet ja uurimistulemusi , on kujunenud põhjalikum arusaam rahapoliitika ülekandeprotsessist euroalal .
Nevertheless , further progress is needed .
Siiski on edasiste edusammude saavutamine vajalik .
2 T h e E C B « s m o n e t a r y p o l i c y s t r a t e g y The first element of the ECB 's monetary policy strategy is a quantitative definition of price stability .
3.1.2 EKP rahapoliitiline strateegia EKP rahapoliitilise strateegia esimene funktsioon on hinnastabiilsuse kvantitatiivne määratlus .
In addition , the strategy provides for a framework which ensures that the Governing Council of the ECB assesses all the relevant information and analysis needed to take monetary policy decisions in a forward-looking manner .
Lisaks on strateegia raamistikuks , mis tagab , et EKP nõukogu hindab ettevaatavalt kogu asjakohast teavet ja analüüse rahapoliitiliste otsuste tegemiseks .
Ta k i n g a q u a n t i t a t i ve a p p ro a c h t o p r i c e s t a b i l i t y Although the EC Treaty clearly establishes maintaining price stability as the primary objective of the ECB , it does not define what « price stability » actually means .
Hinnastabiilsuse kvantitatiivne käsitlusviis EÜ asutamislepingus on küll sätestatud , et hinnastabiilsuse säilitamine on EKP esmane eesmärk , kuid hinnastabiilsuse täpne määratlus puudub .
With this in mind , in October 1998 the Governing Council of the ECB announced a quantitative definition of price stability .
Seda silmas pidades sõnastas EKP nõukogu 1998 . aasta oktoobris hinnastabiilsuse kvantitatiivse määratluse .
There were three main reasons for choosing a quantitative approach : 1 .
Kvantitatiivse käsitlusviisi valimiseks oli kolm peamist põhjust : 1 .
The definition helps to make monetary policy more transparent .
Määratlus aitab muuta rahapoliitikat läbipaistvamaks .
A quantitative definition provides a yardstick against which the public can hold the ECB accountable .
Kvantitatiivne määratlus annab avalikkusele kindla kriteeriumi , mille alusel EKP-l on üldsuse ees aruandekohustus .
As deviations of price developments from price stability can be easily identified , the ECB must account for sustained deviations from this definition and explain how price stability will be reestablished within an acceptable period of time .
Kuna hindade arengu kõrvalekaldeid hinnastabiilsuse määratlusest on võimalik hõlpsasti tuvastada , peab EKP võtma arvesse pidevaid kõrvalekaldeid ja selgitama , kuidas ta kavatseb hinnastabiilsuse mõistliku aja jooksul taastada .
The definition is intended to guide expectations of future price developments and thus build up credibility and increase the effectiveness of the ECB 's monetary policy .
Määratluse eesmärk on suunata ootusi hindade edasise arengu suhtes ning seeläbi tugevdada EKP rahapoliitika usaldusväärsust ja tõhusust .
The ECB 's overriding commitment to maintain price stability should give both financial markets and the public good reason to expect that medium-term inflation will lie within the range deemed compatible with price stability .
EKP esmane kohustus säilitada hinnastabiilsus peaks andma nii finantsturgudele kui ka üldsusele hea põhjuse eeldada , et keskmises perspektiivis püsib inflatsioon hinnastabiilsusega kooskõlas olevas vahemikus .
Stabilising longer-term inflation expectations in this way should help to prevent firms , trade unions and individual agents involved in the wage and pricesetting process from incorporating higher rates of inflation into their decisions which , in turn , would make it more difficult to maintain price stability .
Sellisel moel pikemaajaliste inflatsiooniootuste stabiliseerimine peaks ära hoidma selle , et palga - ja hinnakujundusprotsessidega seotud ettevõtted , ametiühingud ja üksikud agendid arvestaksid oma otsustes kõrgemate inflatsioonimääradega , mis omakorda teeks hinnastabiilsuse säilitamise keerulisemaks .
T h e E C B « s d e f i n i t i o n o f p r i c e s t a b i l i t y In October 1998 the Governing Council of the ECB defined price stability as « a year-on-year increase in the Harmonised Index of Consumer Prices ( HICP ) for the euro area of below 2 % » and added that price stability « was to be maintained over the medium term » .
EKP hinnastabiilsuse määratlus 1998 . aasta oktoobris määratles EKP nõukogu hinnastabiilsusena „euroala ühtlustatud tarbijahinnaindeksi ( ÜTHI ) aastakasvu alla 2 % » ning lisas , et hinnastabiilsust „tuleb säilitada keskpika aja jooksul » .
The Governing Council confirmed this definition in May 2003 following a thorough evaluation of the ECB 's monetary policy strategy .
EKP nõukogu kinnitas selle määratluse 2003 . aasta mais pärast EKP rahapoliitilise strateegia põhjalikku hindamist .
On that occasion , the Governing Council clarified that « in the pursuit of price stability , it aims to maintain inflation rates below but close to 2 % over the medium term » .
Nõukogu selgitas , et „hinnastabiilsuse tagamisel on tema eesmärk hoida inflatsioonimäärad keskpika aja jooksul alla 2 %, kuid selle lähedal » .
The reference to « the HICP for the euro area » indicates two things : first that the goal of the ECB 's monetary policy is price stability in the euro area as a whole , and second that it reflects the public 's usual focus on consumer prices .
Viide „euroala ühtlustatud tarbijahinnaindeksile ( ÜTHI ) » osutab kahele asjale : esiteks sellele , et EKP rahapoliitika eesmärk on saavutada hinnastabiilsus euroalal tervikuna , ning teiseks , et see peegeldab üldsuse tavapärast keskendumist tarbijahindadele .
The HICP is the index that most closely approximates the changes over time in the price of a representative basket of consumer goods and services purchased by euro area households .
ÜTHI võimaldab kõige täpsemalt hinnata euroala kodumajapidamiste kaupade ja teenuste ostukorvi hinna muutusi .
The phrase « below 2 % » sets a clear upper boundary for the rate of measured HICP inflation that is consistent with price stability over the medium term .
Sõnadega „alla 2 % » sätestatakse kindel ülempiir ÜTHI-inflatsioonimäärale , mis on kooskõlas hinnastabiilsusega keskmise aja jooksul .
At the same time , aiming for low positive inflation rates « close to 2 % » provides « an adequate margin to avoid the risks of deflation » 1 ( see Box 10 ) .
Samal ajal annab eesmärk säilitada madalad positiivsed , „2 % taseme lähedal » püsivad inflatsioonimäärad „piisava kõikumisvahemiku deflatsiooniriski vältimiseks " 1 ( vt taustinfo 10 ) .
In addition , it takes into account the possible presence of a measurement bias in the HICP and the implications of inflation differentials of a structural nature within the euro area .
Lisaks võetakse arvesse võimalikku mõõtmisviga ÜTHI arvutamisel ning euroalasiseste struktuuriliste inflatsioonierinevuste mõju .
Finally , the term « over the medium term » reflects the consensus that monetary policy cannot fine-tune developments in prices or inflation over short horizons of a few weeks or months .
Sõnad „kespika aja jooksul » näitavad , et rahapoliitikaga ei saa reguleerida hindade või inflatsiooni arengut mõne nädala või kuu jooksul .
Changes in monetary policy only affect prices with a time lag , and the magnitude of the eventual impact is uncertain .
Rahapoliitikas tehtavad muudatused kajastuvad hindades alles mõne aja möödudes ning nende lõpliku mõju ulatust ei ole võimalik ette näha .
This implies that monetary policy cannot offset all unanticipated shocks to the price level in a short period of time .
See tähendab , et rahapoliitika abil ei saa tasakaalustada kõiki ootamatuid lühiajalisi hinnataseme kõikumisi .
Some short-term volatility in inflation is therefore inevitable .
Seega on inflatsiooni mõningane lühiajaline kõikumine paratamatu .
T h e m a i n p r i n c i p l e s o f t h e E C B « s m o n e t a r y p o l i c y s t r a t e g y The ECB influences conditions in the money market , and thus the level of shortterm interest rates , in such a way that price stability is best maintained over the medium term through the effects on the price level via the monetary policy transmission process .
EKP rahapoliitilise strateegia põhimõtted EKP mõjutab rahaturu tingimusi ja seeläbi ka lühiajaliste intressimäärade taset nii , et parimal viisil säilitada hinnastabiilsust keskmise aja jooksul , mõjutades rahapoliitika ülekandeprotsessi kaudu hindade taset .
It does this in line with its monetary policy strategy to ensure that a consistent and systematic approach is taken to monetary policy decisions over time .
Seda tehakse kooskõlas rahapoliitilise strateegiaga , et tagada aja jooksul järjekindel ja süsteemne lähenemine rahapoliitilistele otsustele .
Such consistency helps to stabilise inflation expectations and bolster the ECB 's credibility .
Selline järjepidevus aitab stabiliseerida inflatsiooniootusi ja suurendada EKP usaldusväärsust .
Given the lags in the transmission process , monetary policy changes made today will only affect the price level after a number of months or even years .
Kuna ülekandeprotsess võtab aega , mõjutavad tänased rahapoliitilised muudatused hindade taset alles mitmete kuude või koguni aastate pärast .
This means that central banks need to ascertain what policy stance is needed today to maintain price stability in the future .
Järelikult peavad keskpangad selgitama , millise rahapoliitilise hoiaku abil oleks tulevikus võimalik hinnastabiilsust säilitada .
In this sense , monetary policy must also be forward-looking .
Seetõttu peab rahapoliitika olema ka tulevikku suunatud .
Furthermore , as the transmission lags make it impossible in the short run for monetary policy to offset unanticipated shocks to the price level ( for example , those caused by changes in international commodity prices ) , some short-term volatility in inflation rates is unavoidable .
Kuna ülekandumise viitaja tõttu ei saa rahapoliitika lühikese aja jooksul tasakaalustada hinnatasemega seotud ootamatuid šokke ( mis tulenevad näiteks maailmaturu toorainehindade arengust ) , esineb inflatsioonimäärades paratamatult lühiajalisi kõikumisi .
In addition , owing to the complexity of the transmission process , there is always a large element of uncertainty surrounding the effects of monetary policy .
Lisaks tuleb ülekandemehhanismi keerukuse tõttu arvestada ka seda , et rahapoliitika mõjusid on alati raske täpselt hinnata .
For these reasons , a medium-term orientation of monetary policy is important : it is consistent with the ECB 's statement that « price stability is to be maintained over the medium term » and avoids excessive activism and the introduction of unnecessary ( and possibly selfsustaining ) volatility into the real economy .
Neil põhjustel on oluline rahapoliitika suunatus keskpikale perioodile : see on kooskõlas EKP avaldusega , et „hinnastabiilsus tuleb säilitada keskpika aja jooksul » , ning väldib ülemäärast aktiivsust ja tarbetuid ( tõenäoliselt iseeneslikke ) kõikumisi reaalmajanduses .