natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 The subdued rates of inflation early in the decade initially reflected the effects of the Russian crisis , but later also a number of more country-specific effects related , for example , to the effective appreciation of the litas .
10 Mõõdukas inflatsioonitempo 2000 . aastate alguses kajastas Venemaa kriisi tagajärgi , kuid hiljem ka mõningaid konkreetsemalt Leeduga seotud asjaolusid , nagu näiteks liti efektiivse vahetuskursi tõus .
Inflation picked up subsequently and increased gradually in the mid-2000s , before accelerating significantly in 2007 and 2008 ( see Chart 1 ) .
ja 2008 . aastal märkimisväärselt kiirenema ( vt joonis 1 ) .
The 2004 increase in inflation was due mainly to a harmonisation of excise duties on fuel and tobacco following Lithuania 's accession to the Union , the fading impact on import prices of the earlier appreciation of the litas and higher commodity prices .
Inflatsiooni kasvu 2004 . aastal tingisid peamiselt kütuse - ja tubakaaktsiisi ühtlustamine pärast Leedu ühinemist Euroopa Liiduga , Leedu liti varasema kallinemise vähenenud mõju impordile ning kõrgemad toormehinnad .
The further acceleration in inflation in 2007 and 2008 was due to a combination of factors , including higher energy and food prices , as well as an increasingly tight labour market and very strong demand growth , reflecting an overheating economy .
aastal tõi kaasa majanduse ülekuumenemist kajastavate mitmete tegurite koosmõju ; nendeks teguriteks olid muu hulgas kõrgemad energia - ja toiduainehinnad , üha pingelisemad tööturutingimused ning nõudluse väga jõuline kasv .
However , as these macroeconomic developments proved unsustainable , the Lithuanian economy experienced a severe contraction .
Selline makromajanduslik areng ei olnud siiski jätkusuutlik ja Leedu majandustegevus aeglustus järsult .
After peaking at 11.1% in 2008 , inflation fell sharply to 4.2% in 2009 .
Inflatsioon , mis ulatus 2008 . aastal 11,1% ni , langes 2009 .
The subdued rates of inflation in the early 2000s reflected , in particular , the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective , as enshrined in the central bank law .
Mõõdukas inflatsioonitempo 2000 . aastate alguses oli eelkõige seotud rahapoliitika orienteerimisega hinnastabiilsuse saavutamisele , mis on Leedu keskpanga ( Lietuvos bankas ) seaduses määratletud esmane eesmärk .
In 1994 Lietuvos bankas adopted a currency board arrangement , with the litas being first pegged to the US dollar and then re-pegged to the euro in 2002 .
keskpank kasutusele valuutakomitee süseemi . Leedu litt seoti alguses USA dollariga ja seejärel 2002 .
In June 2004 Lithuania joined ERM II , with its existing currency board arrangement remaining in place as a unilateral commitment .
2004 . aasta juunis ühines Leedu vahetuskursimehhanismiga ERM2 , säilitades ühepoolse kohustusena oma valuutakomitee süsteemi .
The subdued inflation rates up to 2003 were also supported by fiscal policy reforms designed to enhance product market competition and labour market reforms .
Kuni 2003 . aastani mõõdukana püsinud inflatsioonitempot toetasid ka eelarvepoliitika reformid tooteturul konkurentsi elavdamiseks ning tööturureformid .
During the following boom years , however , the country 's monetary policy was constrained by the currency board , and the overall policy stance ( including fiscal policy ) was not tight enough to counter the growing signs of overheating .
Järgnevatel majandusliku õitsengu aastatel piirasid riigi rahapoliitikat valuutakomitee süsteem ning üldine poliitiline kurss ( sh eelarvepoliitika ) ei olnud piisavalt range , et võidelda süvenevate märkidega majanduse ülekuumenemisest .
Inflation developments over the past ten years should be viewed against the background of very robust real GDP growth in most years , which has been followed more recently by a pronounced turnaround in the economic cycle , owing to a build-up and subsequent correction of significant macroeconomic imbalances and vulnerabilities .
Vaadeldes inflatsiooni arengut viimase kümne aasta jooksul , tuleb silmas pidada väga kiiret SKP reaalkasvu enamikul aastatel , millele on oluliste makromajanduslike ebakõlade ja nõrkuste kogunemise ja sellele järgnenud korrektsiooni tulemusel hiljuti järgnenud märgatav pööre majandustsüklis .
The very strong economic expansion during the boom years was fuelled by rapid wage increases , a surge in capital inflows and extremely strong credit growth ( supported , inter alia , by low , and at times negative , real interest rates ) , which averaged at approximately 50 % per year during the peak years from 2003 to 2007 .
Majandusbuumi aastatel toimunud väga jõulist kasvu toetasid kiire palgakasv , kapitali sissevoolu suurenemine ja laenude eriti kiire kasv ( mida muu hulgas soodustasid madalad ja ajuti isegi negatiivsed reaalintressimäärad ) , mis ulatus aastatel 2003 -- 2007 keskmiselt ligikaudu 50 % ni aastas .
Rapid wage growth , which consistently exceeded gains in labour productivity , led to a deterioration in competitiveness .
Kiire palgakasv , mis ületas järjekindlalt tööviljakuse kasvu , viis konkurentsivõime halvenemiseni .
The domestic demand and asset price boom came to an end in 2008 , reinforced by weakening external demand and the impact of the global financial and economic crisis .
Sisenõudluse ja varahindade õitsenguaeg sai läbi 2008 . aastal , saades mõjutusi nõrgenenud välisnõudlusest ning üleilmsest finants - ja majanduskriisist .
Real GDP declined by 15 % in 2009 , after an increase of 2.8% in 2008 ( see Table 2 ) .
aastal vähenes reaalne SKP 2009 . aastal 15 % ( vt tabel 2 ) .
Unemployment rose rapidly , reaching 15.8% in the fourth quarter of 2009 .
Tööpuudus kasvas kiiresti , ulatudes 2009 . aasta neljandas kvartalis 15,8% ni .
Although there were some tentative signs of macroeconomic stabilisation in the course of 2009 , weak labour market conditions , tight lending conditions and subdued domestic confidence dampened economic activity .
Ehkki 2009 . aasta jooksul täheldati esialgseid märke makromajanduslikust stabiliseerumisest , mõjusid kehvad tööturuväljavaated , ranged laenutingimused ja riigis valitsev vähene kindlustunne majandustegevusele pärssivalt .
Wages declined , with compensation per employee in 10 See the ECB 's Convergence Report 2004 for details . ECB Convergence Report May 2010
Palgad langesid ning töötaja kohta makstav hüvitis oli 2009 . aasta neljandas kvartalis aasta varasemaga võrreldes 14,7% madalam .
the fourth quarter of 2009 standing at 14.7% below the level a year earlier . Unit labour costs also fell , though to a lesser extent than wages , as there was a decline in labour productivity .
Samuti vähenesid tööjõu erikulud , ehkki vähemal määral kui palgad , arvestades , et ka tööviljakus kahanes . Sisenõudluse 10 Üksikasjalikumalt vt EKP 2004 .
The impact on inflation in 2009 of the decline in domestic demand was reinforced by a fall in commodity and food prices , which had peaked in 2008 .
vähenemise mõju inflatsioonile 2009 . aastal süvendas veelgi toorme - ja toiduainehindade langus , mis oli ulatuslikem 2008 .
The acceleration and subsequent decline in inflation over the past decade is also apparent from other relevant price indices , such as the HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Inflatsioonitempo kasvu ja hilisemat aeglustumist viimase kümne aasta jooksul kinnitavad ka muud asjakohased hinnaindeksid , sealhulgas ÜTHI ( v. a töötlemata toiduained ja energia ) ( vt tabel 2 ) .
House prices have declined significantly and currently stand around 40 % below their peak level reached in early 2008 .
Eluasemehinnad on märkimisväärselt langenud ning on praegu ligikaudu 40 % madalamad kui 2008 . aasta alguses saavutatud kõrgeimad näitajad .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation turned negative in January 2010 , standing at - 0.4% in March ( see Table 3a ) .
Hiljutine areng näitab , et aastane ÜTHIinflatsioonimäär muutus 2010 . aasta jaanuaris negatiivseks ja oli märtsis -- 0,4% ( vt tabel 3a ) .
Although the recent trend in the inflation rate has been downward , a key upward effect came from the increase in electricity prices in January .
Ehkki viimasel ajal on valitsenud inflatsiooni langustrend , tulenes põhiline kasvumõju elektrihindade tõusust jaanuaris .
This increase amounted to around 33 % on a monthly basis , owing to the closure of a nuclear power plant on 31 December 2009 .
Elekter kallines siis ligikaudu 33 % kuus seoses tuumaelektrijaama sulgemisega 31 . detsembril 2009 .
The changes in indirect taxes ( VAT and excise duties ) that were introduced in 2009 have also had an upward impact on prices , with the contribution of administered prices to total HICP inflation estimated to have been 2.0 percentage points in the same year .
aastal kaudsetes maksudes ( käibemaks ja aktsiisimaksud ) tehtud muudatused . Riiklikult reguleeritud hindade osa ÜTHI-koguinflatsioonis oli 2009 .
The share of administered prices in Lithuania 's HICP basket amounts to 12.6% .
aastal hinnanguliselt 2,0 protsendipunkti . Reguleeritud hinnad moodustavad Leedu ÜTHI korvist 12,6% .
In addition , the marked decrease in inflation in Lithuania in 2009 also reflects the relatively strong impact of lower energy and food prices over that year .
Lisaks kajastab Leedus 2009 . aastal aset leidnud inflatsiooni kiire langus madalamate energia - ja toiduainehindade küllaltki tugevat mõju tol aastal .
Real GDP was 12.8% below its level of a year earlier in the fourth quarter of 2009 , although there were some signs of stabilisation in the export-oriented sectors of the economy .
Ehkki ekspordile suunatud majandussektorites täheldati mõningaid stabiliseerumise märke , oli reaalne SKP 2009 . aasta neljandas kvartalis 12,8% madalam kui aasta varem .
The latest available inflation forecasts from major international institutions range from - 1.2% to 0.4% for 2010 and from - 1.0% to 1.4% for 2011 ( see Table 3b ) .
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide värskeimate prognooside kohaselt jääb inflatsioonimäär 2010 . aastal vahemikku -- 1,2% kuni 0,4% ja ulatub 2011 .
The main factor dampening inflation in 2010 is likely to remain the ongoing contraction in domestic demand .
Tõenäoliselt aeglustab ka 2010 . aastal inflatsioonitempot peamiselt sisenõudluse jätkuv langus .
The current lack of inflationary pressures in the Lithuanian economy reflects the adjustment process necessary for an economy with a fixed exchange rate to restore accumulated losses in competitiveness .
Praegune inflatsioonisurve puudumine viitab Leedu kohandumisele , mis on vajalik vähenenud konkurentsivõime taastamiseks fikseeritud vahetuskursi režiimiga majanduses .
The decline in prices is expected to come to an end as macroeconomic conditions stabilise later during the forecast period .
Hindade langus peaks peatuma seoses makromajandusliku olukorra stabiliseerumisega prognoosiperioodi lõpu poole .
On the upside , risks to the inflation outlook stem from potential further increases in indirect taxes and global commodity prices .
Inflatsiooniväljavaadet ohustavad tõusuriskid tulenevad kaudsete maksude ja üleilmsete toormehindade võimalikust täiendavast kerkimisest .
On the downside , the decline in prices could be larger or more protracted than currently envisaged if economic activity recovers more slowly or later than presently expected .
Samal ajal võib hindade langus osutuda seni arvatust ulatuslikumaks või pikaajalisemaks , kui majandusaktiivsus hakkab elavnema aeglasemalt või hiljem , kui praegu eeldatakse .
Looking further ahead , once the adjustment phase is over , maintaining low inflation rates in Lithuania will be very challenging , given the limited room for manoeuvre for monetary policy .
Pikemas perspektiivis on Leedule pärast kohandumisetapi lõppemist väga suureks väljakutseks säilitada madal inflatsioonimäär , arvestades rahapoliitika piiratud manööverdamisruumi .
The catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Lithuania than in the euro area ( see Table 2 ) .
Lähiaastatel mõjutab inflatsiooni tõenäoliselt ka järelejõudmisprotsess , arvestades et Leedu SKP elaniku kohta ja hinnatase on ikka veel euroala vastavatest näitajatest madalamad ( vt tabel 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Selle mõju suurust inflatsioonile on aga raske täpselt hinnata .
In the context of this process of ongoing convergence , it cannot be ruled out that significant demand pressure may emerge again .
Praegust lähenemisprotsessi silmas pidades ei saa välistada , et tekib taas märgatav nõudlussurve .
Given the currency board arrangement and the limitations of alternative countercyclical policy instruments , it may be difficult to prevent macroeconomic imbalances , including high rates of inflation , from building up again .
Arvestades valuutakomitee süsteemi ja asjaolu , et alternatiivsed vastutsüklilised rahapoliitika instrumendid on piiratud , võib olla raske vältida makromajandusliku tasakaalustamatuse ja kõrge inflatsiooni taasteket .
The experience with the strong growth over the past few years highlights the challenges that the Lithuanian authorities face in achieving price stability in the virtual absence of independent monetary policy .
Möödunud aastate kiire majanduskasvu kogemus toob esile raskused , mis seisavad Leedul ees seoses hinnastabiilsuse saavutamisega olukorras , kus iseseisev rahapoliitika praktiliselt puudub .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Lithuania requires the conduct of economic policies geared towards ensuring overall macroeconomic stability , including sustainable price stability .
Jätkusuutlikku lähenemist soodustava keskkonna saavutamiseks Leedus peab majanduspoliitika olema suunatud üldise makromajandusliku stabiilsuse , sealhulgas jätkusuutliku hinnastabiilsuse tagamisele .
it is imperative that other policy areas provide the economy with the wherewithal to cope with country-specific shocks and to avoid the reoccurrence of macroeconomic imbalances . More specifically , it is first of all necessary for Lithuania to continue with the comprehensive fiscal consolidation path in line with the requirements under the EDP .
Arvestades rahapoliitika piiratud manööverdamisruumi valuutakomitee süsteemi tingimustes , on väga oluline , et muud poliitikavaldkonnad pakuksid majandusele vajalikke vahendeid riigispetsiifiliste šokkidega toimetulemiseks ja makromajandusliku tasakaalustamatuse taastekkimise vältimiseks .
As regards labour markets , it is particularly important to avoid a significant increase in structural unemployment or a decline in the participation rate .
Eelkõige peab Leedu jätkama eelarve ulatuslikku konsolideerimist kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetega . Tööturu seisukohalt on eriti oluline vältida struktuurse töötuse märkimisväärset kasvu või
Moreover , further wage restraint is needed to ensure that Lithuania 's competitive position vis-à-vis the euro area is not undermined .
tööjõus osalemise määra langust . Lisaks tuleb veelgi piirata palgakasvu , et mitte halvendada Leedu konkurentsipositsiooni võrreldes euroalaga .
Furthermore , it is essential to implement further structural reform measures , focusing , for example , on improving the business environment .
Samuti on väga oluline rakendada täiendavaid struktuurireformimeetmeid , mis keskenduvad näiteks ettevõtluskeskkonna parandamisele .
Such reforms may also help to attract more foreign direct investment , which could strengthen the competitive position of the tradable sector .
Need reformid võivad ühtlasi aidata ligi meelitada rohkem välismaiseid otseinvesteeringuid , mis tugevdaksid eksportiva ja importiva sektori konkurentsipositsiooni .
Finally , confidence in the soundness of the financial sector needs to be strengthened further .
Samuti tuleb veelgi suurendada kindlustunnet finantssektori usaldusväärsuse suhtes .
Financial sector policies should also be geared towards preventing excessive credit growth in the future .
Finantssektori poliitika eesmärk peaks olema ka liiga kiire laenukasvu vältimine tulevikus .
Given the potential financial stability risks associated with the high shares of foreign currency-denominated loans in Lithuania , the introduction of concrete macro-prudential measures to reduce the underlying vulnerabilities related to foreign currency lending is desirable , for which close cooperation between home and host country supervisory authorities is warranted .
Arvestades võimalikke finantsstabiilsuse riske , mis on seotud välisvääringus laenude suure osakaaluga Leedus , on soovitav võtta konkreetseid makrotasandi usaldatavusmeetmeid , et vähendada nende laenude andmisest tulenevat haavatavust . Siinkohal on vajalik päritolu - ja asukohariigi järelevalveasutuste vaheline tihe koostöö .
Progress in these areas will help to achieve an environment conducive to sustainable price stability , as well as to promote competitiveness and employment growth .
Edusammud nendes valdkondades aitavad saavutada jätkusuutlikku hinnastabiilsust toetavat keskkonda ning edendada konkurentsi ja tööhõive kasvu .
5.5.2 FISCAL DEVELOPMENTS
5.5.2 RIIGIRAHANDUSE ARENG
by 5.6 percentage points and the government debt ratio increased by 13.7 percentage points .
Leedu suhtes kehtib praegu ELi Nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta . Vaatlusaastal 2009 oli Leedu valitsussektori eelarve puudujääk 8,9% SKPst , mis on 3 % lisest kontrollväärtusest märkimisväärselt suurem .
In 2010 the deficit ratio is forecast by the European Commission to decline to 8.4% , while the government debt ratio is projected to increase to 38.6% .
Eelneva aastaga võrreldes kasvas Leedu eelarvepuudujäägi suhtarv 5,6 protsendipunkti võrra ning valitsussektori võla suhtarv 13,7 protsendipunkti võrra . Euroopa Komisjoni prognoosi kohaselt peaks eelarve puudujääk 2010 .
With regard to other fiscal factors , the deficit ratio exceeded the ratio of public investment to GDP in 2009 and is expected to do so also in 2010 .
Muude eelarvetegurite osas märgitakse , et 2009 . aastal ületas eelarve puudujäägi suhtarv riiklike investeeringute suhet SKPsse ning sama prognoositakse ka 2010 .
Looking at developments in Lithuania 's budgetary position over the period 2000 to 2009 , the deficit-to-GDP ratio gradually declined until 2006 and sharply increased thereafter ( see Table 5 and Chart 2a ) .
Vaadeldes Leedu eelarveseisundi arengut aastatel 2000 -- 2009 , võib öelda , et eelarve puudujäägi suhe SKPsse vähenes järk-järgult kuni 2006 .
Starting from a level of 3.2% of GDP in 2000 , the deficit ratio declined to 1.0% of GDP in 2007 , but rose again sharply in 2008 and 2009 .
aastal moodustas puudujääk 3,2% SKPst , siis 2007 . aastal vähenes see 1,0% ni SKPst , kuid kasvas seejärel 2008 .
Against the background of the rise in the budget deficit above the reference value in 2008 , the ECOFIN Council decided on 7 July 2009 that an excessive deficit situation existed in Lithuania and set the deadline for correcting it at 2011 .
aastal ületas eelarve puudujääk kontrollväärtuse , otsustas ECOFINi nõukogu 7 . juulil 2009 , et Leedus eksisteerib ülemäärane eelarvepuudujääk , mis tuleb korrigeerida aastaks 2011 .
In the light of the severe recession and significant consolidation measures implemented in 2009 , on 12 February 2010 the ECOFIN Council postponed this deadline to 2012 .
aastal võetud ulatuslikke konsolideerimismeetmeid silmas pidades otsustas ECOFINi nõukogu 12 . veebruaril 2010 lükata selle tähtaja edasi 2012 .
Non-cyclical factors tended to contribute to an increase in the budget deficit between 2007 and 2008 .
Mittetsüklilised tegurid üldiselt suurendasid eelarve puudujääki aastatel 2007 ja 2008 .
In addition to temporary and one-off factors between 2007 and 2009 , these developments in the factors underlying the change in the budget deficit ahead of the financial and economic crisis seem to reflect a lasting deterioration in Lithuania 's structural budgetary position , which is measured as the cyclically adjusted budget balance net of one-off and temporary measures .
Lisaks ajutistele ja ühekordsetele teguritele aastatel 2007 -- 2009 näib , et enne finants - ja majanduskriisi eelarve puudujääki mõjutanud tegurite areng kajastab Leedu struktuurse eelarvepositsiooni ( s. o tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal , v. a ühekordsed ja ajutised meetmed ) püsivat halvenemist .
In its response to the economic crisis , the Lithuanian government implemented significant consolidation measures in order to reduce the existing fiscal imbalance .
Majanduskriisiga toimetulekuks rakendas Leedu valitsus ulatuslikke konsolideerimismeetmeid , et vähendada eelarve tasakaalustamatust .
These measures focused on bringing public spending to more sustainable levels , increasing tax compliance and strengthening fiscal institutions . Assessing how Lithuania 's structural budgetary position changed during the
Meetmete eesmärk oli viia riigirahandus jätkusuutlikumale tasemele , parandada maksukohustuste täitmist ja tugevdada eelarveasutusi .
In the reference year 2009 the general government budget balance showed a deficit of 8.9% of GDP , i.e. significantly above the 3 % reference value . The general government debt-to-GDP ratio was 29.3% , i.e. well below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pidades silmas potentsiaalse kogutoodangu taseme ja kasvumääraga seotud ebakindlust , on siiski väga raske hinnata , kuidas Leedu struktuurne eelarveseisund kriisi perioodil muutus .
Turning to developments in general government gross debt , between 2000 and 2009 the debt-to-GDP ratio increased cumulatively by 5.6 percentage points ( see Chart 3a and Table 6 ) .
Valitsussektori koguvõla arengu osas märgitakse , et ajavahemikus 2000 -- 2009 kasvas võla suhe SKPsse kokku 5,6 protsendipunkti võrra ( vt joonis 3a ja tabel 6 ) .
As shown in greater detail in Chart 3b , primary deficits contributed to these developments , particularly in 2008 and 2009 .
Nagu joonisel 3b üksikasjalikumalt näidatud , aitasid sellele arengule eelkõige 2008 . ja 2009 .
The impact of deficit-debt adjustments was volatile , with both debt-increasing and debtdecreasing effects in individual years ( see Table 7 ) .
Eelarvepositsiooniväliste võlamuutuste mõju oli vaatlusalusel perioodil kõikuv ning põhjustas eri aastatel nii võla suurenemist kui ka vähenemist ( vt tabel 7 ) .
The growth / interest rate differential had a dampening effect on the debt ratio between 2003 and 2008 , but a debt-increasing effect in 2009 .
Kasvu -/ intressimäärade erinevus mõjus aastatel 2003 -- 2008 võla suhtele EKP Lähenemisaruanne Mai 2010
In 2009 the general government debt-to-GDP ratio increased strongly in a deteriorating macroeconomic environment , reflecting a high primary deficit and a negative growth / interest rate differential .
Halvenevas makromajanduskeskkonnas suurenes valitsussektori võla suhe SKPsse 2009 . aastal jõuliselt , kajastades ulatuslikku esmast eelarvepuudujääki ning kasvu -/ intressimäärade negatiivset vahet .
As regards Lithuania 's general government debt structure , the share of government debt with a short-term maturity was rather volatile and first increased from 6.8% in 2003 to 10.6% in 2005 , then declined sharply to 2.3% in 2006 before rising to 7.9% in 2008 and declining to 4.4% in 2009 ( see Table 6 ) .
aastal 7,9% ni ja vähenes 2009 . aastal 4,4% ni ( vt tabel 6 ) .
Taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Võlakoormuse suurust arvestades on intressimäärade muutuste mõju Leedu eelarve tasakaalule suhteliselt väike .
At the same time , the proportion of foreign currency-denominated government debt is high ( 91.6% in 2009 ) ;
Ehkki välisvaluutas nomineeritud riigivõla osatähtsus on suur ( 2009 .
however , it is to a large extent denominated in euro , the anchor currency of Lithuania 's currency board arrangement .
aastal 91,6% ) , on see suurel määral nomineeritud eurodes , mis on Leedu valuutakomitee süsteemi ankurvaluuta .