natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Legal framework &gt; All ECB opinions &gt; CON / 2005/23
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Õigusraamistik &gt; Kõik EKP arvamused &gt; CON / 2005/23
A SHORT HISTORY OF THE EURO BANKNOTES AND COINS HOW THE EURO BECAME OUR MONEY
EURO SAAMISLUGU EURO PANGATÄHTEDE JA MÜNTIDE LÜHIAJALUGU
HOW THE EURO BECAME OUR MONEY A SHORT HISTORY OF THE EURO BANKNOTES AND COINS
EURO SAAMISLUGU EURO PANGATÄHTEDE JA MÜNTIDE LÜHIAJALUGU EESSÕNA
Chapter 1 : A decade in preparation 9 Issuing euro banknotes and coins 10 Naming the currency and creating the Euros symbol Fixing the denominations Timing the introduction of the new currency 10 12 12
1 . PEATÜKK KÜMME AASTAT ETTEVALMISTUSI Euro pangatähtede ja müntide emiteerimine Vääringu nimetus ja euro sümbol Nimiväärtuste kindlaksmääramine Uue vääringu ringlusse laskmise ajastamine
Chapter 3 : Production Printing prototype banknotes Test banknotes Creating printing plates Zero-production run Establishing a quality management system Legal and security issues with suppliers
3 . PEATÜKK TOOTMINE Näidispangatähtede trükkimine Näidispangatähed Trükiplaatide valmistamine Prooviseeria tootmine Kvaliteedijuhtimise süsteemi loomine Toorainetarnijatega seotud õigus - ja turvaküsimused Paberi valmistamine Trükkimine
Chapter 2 : Design Selecting a design theme for the banknotes Creating user-friendly banknotes Ranking the designs Consulting the public and making the final decision Designing the euro coins Preparing the final designs
2 . PEATÜKK KUJUNDUS Pangatähtede kujunduses kasutatud teema valimine Kasutajasõbralike pangatähtede loomine Konkursitööde hindamine Avaliku arvamuse uuring ja lõplik otsus Euromüntide kujundamine Lõpliku kujunduse viimistlemine Lisa : Väljavõte euro pangatähtede kujunduskonkursi nõuetest
Paper-making Printing Managing the large-scale production of euro banknotes
Euro pangatähtede suuretiraažilise tootmise korraldamine Euro pangatähtede kujunduskonkursi nõuded 32 33
Chapter 4 : Changeover Estimating how many banknotes to print Banknote circulation and banknote stocks Stock management scheme for the changeover Early distribution of banknotes and coins Frontloading and sub-frontloading Facilitating the cash changeover for retailers Putting euro cash into circulation Withdrawing national banknotes and coins Adapting cash dispensers and cashoperated machines Exchanging national banknotes at face value
4 . PEATÜKK ÜLEMINEK ÜHISRAHALE Euro pangatähtede nõudluse hindamine Pangatähtede ringlus ja varud Pangatähtede varude haldamine üleminekuetapis Pangatähtede ja müntide eeljaotus Eeljaotus ja täiendav eeljaotus Jaemüüjate abistamine ühisrahale üleminekul Euro sularaha ringlusse laskmine Riikide vääringute pangatähtede ja müntide ringlusest kõrvaldamine Sularahaautomaatide ja sularahaga töötavate automaatide kohandamine Liikmesriikide pangatähtede vahetamine nimiväärtuse järgi
51 52 54 55 56 59 60 60 62 64 66 Chapter 5 : Communication Preparing the public for the changeover Euro 2002 Information Campaign Partnership programme National communication efforts Campaign research Campaign website Press activities and public relations Mass media campaign
Partnerlusprogramm 51 52 54 55 56 59 60 60 62 64 66 Teavitustöö liikmesriikides Teabekampaaniat käsitlevad uuringud Teabekampaania koduleht Avalikud ja pressisuhted Massimeedia kampaania
Chapter 6 : Security features of euro banknotes Chapter 7 : Current and future developments
6 . PEATÜKK EURO PANGATÄHTEDE TURVAELEMENDID Katsu Vaata Kalluta Kontrolli ultraviolettlambiga Kontrolli suurendusklaasi abil Kas teadsid , et ...
HOW THE EURO BECAME OUR MONEY FOREWORD
EURO SAAMISLUGU EESSÕNA
The logistical preparations for the banknotes and coins go back to 1992 , when nobody knew what they would look like , and when the new currency did not even have a definitive name .
Euro pangatähtede ja müntide käibelelaskmise logistilised ettevalmistused algasid juba 1992 . aastal , mil uue vääringu nimi ning pangatähtede ja müntide välimus ei olnud veel lõplikult kindlakski määratud .
The design issue was resolved in 1996 when the ECB 's predecessor , the European Monetary Institute , chose the final banknote designs after holding a competition .
Viimane otsustati 1996 . aastal , mil EKP eelkäija Euroopa Rahainstituut valis konkursi tulemusena välja pangatähtede lõplikud kavandid .
By 1998 , the pilot print run was launched .
1998 . aastal trükiti pangatähtede proovipartii .
Delivery of the cash to banks and shops started four months before Euros - day , 1 January 2002 . During this period , millions of cash dispensers and vending machines in the euro area were modified .
Sularaha hakati pankadesse ja poodidesse toimetama neli kuud enne euro kasutuselevõttu 2002 . aasta 1 .
Europe 's single currency -- the euro -- came into being on 1 January 1999 .
Selle aja jooksul tehti vajalikud muudatused ka sularaha - ja müügiautomaatides .
But it remained a « virtual » currency , mainly used by banks and the financial markets -- for three years thereafter .
Samuti teavitati ettevalmistuste käigus avalikkust euro pangatähtede ja müntide välimusest ning sellest , kuidas toimub vanade vääringute vahetamine euro vastu .
For most people , it did not become a « real » currency , visible and tangible , until 1 January 2002 . That was the starting date for the introduction of euro banknotes and coins .
Selleks kasutati tele - ja trükireklaami , internetti ja muid kanaleid . Keskne roll oli Euro 2002 teabekampaanial , mille korraldasid EKP ja euroala 12 liikmesriigi keskpangad .
They are now an everyday fact of life for more than 300 million people in Europe .
Teabe levitamise nimel tegid koostööd ka valitsused , avalik-õiguslikud asutused ning äri - ja vabatahtlikud organisatsioonid .
The introduction of the new cash in 12 European countries -- like the launch of the currency itself -- was a historic event , involving years of meticulous planning and preparation .
Tänu kõikidele nendele pingutustele kulges uue vääringu ringlusse laskmine tõrgeteta ning uued pangatähed ja mündid on omandanud tähtsa rolli euroala elanike igapäevaelus .
« How the euro became our money » tells the story behind the history ; it covers the long sequence of decisions and actions which took the cash from drawing board to printing plant , from central bank to wallet .
Loodan , et ühisraha euro saamislugu pakub Teile meeldivaid lugemiselamusi ! Euroopa ühisraha euro loodi 1 .
There were numerous challenges -- as well as difficulties and risks -- to be overcome by the European Central Bank ( ECB ) , the central banks and governments of the euro area countries , the European Commission , banknote printing works , mints as well as by people in many other fields , especially banks and shops .
jaanuaril 1999 , kuid sellele järgneva kolme aasta jooksul oli tegemist vaid „virtuaalrahaga » , mida kasutasid peamiselt pangad ja finantsturud . Enamiku jaoks sai eurost tegelikkuses eksisteeriv vääring alles 2002 .
Communications too formed an essential part of the preparations .
aasta 1 . jaanuaril , mil lasti ringlusse euro pangatähed ja mündid .
Everyone had to know what the euro would look like and how they would exchange their old currencies for the new one .
Nüüdseks kasutab eurot Euroopas üle 300 miljoni inimese .
The message was spread as broadly as possible via TV commercials , print adverts , the internet and other channels , and a pivotal role here was played by the Euro 2002 Information Campaign , conducted by the ECB and the 12 national central banks in the euro area .
Nii nagu euro kui vääringu kasutuselevõtt , kujutas ka uue sularaha käibelelaskmine kaheteistkümnes Euroopa Liidu riigis endast ajaloolist sündmust , milleks valmistuti hoolikalt mitme aasta vältel .
Governments , public institutions as well as commercial and voluntary organisations also worked closely together to ensure the information was received by all .
Raamat „Euro saamislugu » selgitab ajaloolist tausta ning kirjeldab arvukaid otsuseid ja ulatuslikku tegevust , mille tulemusel euro sularaha jõudis kavandilaualt trükikotta ning keskpangast kasutajani .
In the end , the launch went smoothly , and the new banknotes and coins have become an integral part of our lives , at home and abroad . I hope you will enjoy reading about how this happened , about how the euro cash became our money .
Euroopa Keskpank ( EKP ) , euroala riikide keskpangad ja valitsused , Euroopa Komisjon , pangatähti tootvad trükikojad , rahapajad ning ka paljude muude valdkondade esindajad , eelkõige pangad ja kaubandusettevõtted seisid silmitsi erinevate väljakutsete , raskuste ja ohtudega .
Jean-Claude Trichet European Central Bank
Jean-Claude Trichet Euroopa Keskpanga president
CHAPTER 1 A DECADE IN PREPARATION
1 . PEATÜKK KÜMME AASTAT ETTEVALMISTUSI
The Limburg Government building in Maastricht where the Governing Council of the ECB met to mark the tenth anniversary of the Maastricht Treaty , which was signed in 1992 .
Maastrichtis asuv Limburgi provintsi valitsushoone , kuhu EKP nõukogu kogunes tähistama 1992 . aastal alla kirjutatud Maastrichti lepingu kümnendat aastapäeva .
ISSUING EURO BANKNOTES AND COINS Euro banknotes and coins were put into circulation in 2002 , but the planning and preparation of their introduction goes back to the early 1990s .
EURO PANGATÄHTEDE JA MÜNTIDE EMITEERIMINE Euro pangatähed ja mündid lasti ringlusse 2002 . aastal , kuid ettevalmistused selleks algasid juba 1990 .
On 7 February 1992 , the Treaty on European Union was signed in Maastricht .
aasta 7 . veebruaril allkirjastati Maastrichtis Euroopa Liidu leping .
It describes the competencies of the European Central Bank ( ECB ) and of the governments and central banks of the 12 euro area countries with regard to the issuing of euro cash .
Selles kirjeldatakse Euroopa Keskpanga ( EKP ) ning euroala 12 riigi valitsuste ja keskpankade volitusi euro sularaha väljaandmisel .
It stipulates that the ECB has the exclusive right to authorise the issuance of banknotes within the euro area , but both the ECB and the national central banks ( NCBs ) may issue them .
Lepingus sätestatakse , et EKP-l on ainuõigus anda luba pangatähtede emissiooniks euroalal , kuid pangatähti võivad emiteerida nii EKP kui ka riikide keskpangad .
However , since the ECB is not involved in any cash operations , it is the NCBs that actually put the banknotes into circulation and withdraw , process and store them .
Kuna EKP sularahatehingutes ei osale , vastutavad pangatähtede ringlusse laskmise , sealt kõrvaldamise , töötlemise ja säilitamise eest tegelikult riikide keskpangad .
The banknotes in circulation are reflected in the balance sheets of the ECB and the NCBs according to a fixed key , regardless of the country in which they are actually circulating .
Ringluses olevad pangatähed kajastuvad EKP ja riikide keskpankade bilansis vastavalt pangatähtede jaotamise alusele , olenemata sellest , millises riigis need tegelikult ringlevad .
In fact , the number of banknotes circulating in any one country can no longer be determined because of unrecorded cross-border cash flows in the euro area due , for example , to tourism .
Riikides kasutusel olevate pangatähtede arvu ei ole enam võimalik kindlaks teha , sest näiteks turismiga kaasnevad euroala riikides piiriülesed sularahavood , mida ei registreerita .
Responsibility for euro coins lies with the national governments , coordinated by the European Commission in Brussels .
Euromüntide vermimise ülesanne on antud euroala riikide valitsustele ja seda kooskõlastab Euroopa Komisjon Brüsselis .
Euro area governments are the legal issuers of euro coins and , as such , are responsible for the designs and technical characteristics of the coins and for their minting .
Euroala liikmesriikide valitsustele kuulub euromüntide emiteerimise juriidiline õigus ning vastutus müntide kujunduse , tehniliste omaduste ja vermimise eest .
The ECB , however , is responsible for approving annually the volume of euro coins to be issued ; it also acts as an independent assessor of the quality of the minted coins .
EKP ülesandeks omakorda on kinnitada igal aastal emiteeritavate euromüntide maht ning anda sõltumatu hinnang vermitud müntide kvaliteedile .
NAMING THE CURRENCY AND CREATING THE Euros SYMBOL At the meeting of the European Council in Madrid in December 1995 , Europe 's leaders decided on the currency 's new name : the euro .
VÄÄRINGU NIMETUS JA EURO SÜMBOL 1995 . aasta detsembris nimetas Madridis kohtunud Euroopa Ülemkogu uue vääringu euroks .
Other suggestions were rejected because of their national connotations .
Teised nimevõimalused lükati tagasi nende sarnasuse tõttu olemasolevate rahaühikute nimetustega .
These included the « ducat » , « ecu » , « florin » , « franken » , or using the euro as a prefix to existing currency names -- « euromark » , for example .
Muu hulgas pakuti uue vääringu nimetuseks „tukat » , „eküü » , „floriin » või „franken » . Samuti tehti ettepanek lisada olemasolevate vääringute nimetustele eesliide „euro » , saades tulemuseks näiteks „euromark » .
They agreed that the name should be the same in all official languages of the European Union ( EU ) , taking account of different alphabets , and easy to pronounce .
Ülemkogu otsustas , et ühisraha nimetus peab Euroopa Liidu ( EL ) kõigis ametlikes keeltes olema üks ja sama ning kergesti hääldatav , võttes arvesse erinevate tähestike olemasolu .
Above all , it had to be simple and representative of Europe .
Eelkõige pidi uus nimetus olema lihtne ja sümboliseerima Euroopat .
The currency also needed to have a symbol .
Samuti tuli leida vääringu sümbol .
Like the name , the symbol had to be clearly associated with Europe , easy to write and attractive .
Ka see pidi olema hõlpsalt kirjutatav , atraktiivne ja selgelt seotud Euroopaga .
A list of thirty possibilities drawn up by European Commission staff was reduced to ten and these became the subject of a public survey .
Euroopa Komisjoni pakutud kolmekümnest sümbolist valiti välja kümme , mille kohta küsiti avalikkuse arvamust .
From this shortlist , two possible symbols emerged and the final choice was made by the then President of the Commission , Jacques Santer , and Yves-Thibault de Silguy , the Commissioner in charge of Economic and Financial Affairs at that time .
Kümnest valikuvõimalusest jäi lõpuks järele kaks , mille seast tegid lõpliku valiku Euroopa Komisjoni tollane president Jacques Santer ning tookordne majandusja rahandusküsimuste volinik Yves-Thibault de Silguy .
The euro symbol was inspired by the Greek letter epsilon , reflecting the cradle of European civilisation .
Euro sümboliks ammutati inspiratsiooni Kreeka tähest epsilonist , mis kajastab Euroopa tsivilisatsiooni hälli .
E is of course the first letter of the word Europe .
Täht E tähistab Euroopat .
The two strong parallel horizontal lines are intended to symbolise the stability of the currency .
Kaks paralleelset horisontaaljoont väljendavad vääringu stabiilsust .
The official abbreviation of the euro , EUR , has been registered with the International Organization for Standardization ( ISO ) .
Euro ametlik lühend EUR on registreeritud Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis ( ISO ) .
© European Community
© Euroopa Ühendus
The euro symbol according to ISO standards .
ISO standarditele vastav euro sümbol .
The two parallel lines aim to emphasise the stability of the currency .
Kaks paralleelset horisontaaljoont väljendavad vääringu stabiilsust .
Fixing the denominations In November 1994 , the Council of the European Monetary Institute ( EMI ) , the ECB 's predecessor , decided on a sequence of 1:2:5 for the seven euro banknote denominations : ? 10 and ?
NIMIVÄÄRTUSTE KINDLAKSMÄÄRAMINE 1994 . aasta novembris tegi EKP eelkäija Euroopa Rahainstituudi ( ERI ) nõukogu otsuse emiteerida vastavalt nimiväärtuste süsteemile 1:2:5 seitse euro pangatähte nimiväärtusega 10 eurot , 100 eurot , 20 eurot , 200 eurot , 5 eurot , 50 eurot ja 500 eurot .
2 ; 5 cent and 50 cent , as agreed by the EU 's Economic and Financial Council ( Ecofin ) .
Seda süsteemi kasutatakse maailma enamiku oluliste vääringute ning samuti euromüntide puhul , mida ELi majandus - ja rahandusministrite nõukogu ( ECOFIN ) heakskiidul emiteeritakse järgmistes nimiväärtustes : 1 sent , 10 senti ja 1 euro , 2 senti , 20 senti ja 2 eurot , 5 senti ja 50 senti .
The decision to have a very high-value banknote -- ? 500 -- was made after careful evaluation .
Otsus anda välja väga suure väärtusega 500-eurone pangatäht tehti pärast hoolikat kaalumist .
Prior to the changeover to euro cash , six of the euro area countries -- Austria , Belgium , Germany , Italy , Luxembourg , and the Netherlands -- had national banknotes worth between ? 200 and ?
Enne euro sularahale üleminekut olid kuues euroala riigis -- Austrias , Belgias , Itaalias , Luksemburgis , Madalmaades ja Saksamaal -- eelnevalt kasutusel pangatähed väärtusega 200 kuni 500 eurot , mida kasutati üha sagedamini .
500 , and were using them increasingly .
Näiteks 2000 .
In 2000 , for example , the demand for DM 1,000 banknotes ( equivalent to ? 511 ) was 15 times higher than in 1975 and represented 34 % of the total value of Deutsche Mark banknotes in circulation .
aastal oli nõudlus Saksa 1000-margase pangatähe ( vastab 511 eurole ) järele 15 korda suurem kui 1975 . aastal ning need moodustasid 34 % ringluses olevate Saksa markade koguväärtusest .
Moreover , in countries outside the European Union with relatively unstable monetary regimes , where inflation is high and / or there is little trust in the banking system , people often hold the cash of lowinflation currencies as a store of value .
Euroopa Liidu välistes riikides , kus rahapoliitika on ebastabiilne ning inflatsioon kõrge ja / või usaldus pangasüsteemi vastu vähene , kasutatakse madala inflatsiooniga vääringute sularaha sageli väärtuse säilitajana .
Before the introduction of euro banknotes , high-value notes such as the DM 1,000 were held .
Enne euro pangatähtede ringlusse laskmist kasutati selleks suure nimiväärtusega pangatähti , näiteks Saksa 1000-margaseid .
Three EU countries -- Greece , Italy and Austria -- used very low-value banknotes ( below ? 2 ) prior to the euro cash changeover .
Kolm ELi riiki -- Kreeka , Itaalia ja Austria -- kasutasid enne eurole üleminekut väga väikese nimiväärtusega pangatähti ( väärtusega alla kahe euro ) .
But the issuance of both very high and very low denominations would have created a banknote series with too many denominations .
Kui aga oleks välja antud väga väikese ja ka väga suure nimiväärtusega pangatähti , saanuks erinevaid nimiväärtusi liiga palju .
It would also have made the notes less user-friendly and complicated their handling and storage .
Samuti oleks kannatanud pangatähtede kasutajasõbralikkus ning nende käitlemine ja ladustamine olnuks keerulisem .
Therefore , ? 2 was chosen as the highest-value coin and ?
Seepärast otsustati , et suurima nimiväärtusega mündiks saab 2-eurone ning väikseima nimiväärtusega pangatäheks 5-eurone .
5 as the lowest-value banknote . Timing the introduction of the new currency At the Madrid European Council , the heads of state and government agreed that euro banknotes and coins would start to circulate alongside the national currencies at the latest by 1 January 2002 .
UUE VÄÄRINGU RINGLUSSE LASKMISE AJASTAMINE Madridis toimunud Euroopa Ülemkogul tegid riigipead ja valitsusjuhid otsuse , et euro pangatähed ja mündid lastakse ringlusse paralleelselt riikide olemasolevate vääringutega hiljemalt 1 . jaanuaril 2002 .
The precise date , sometime between 1 January 1999 and 1 January 2002 , was left open in order to take account of the different preferences of various cash users and the long lead times for printing banknotes and minting coins .
jaanuarist 1999 kuni 1 . jaanuarini 2002 jäeti kindlaks määramata , et arvestada erinevate sularahakasutajate eelistustega ning pangatähtede trükkimiseks ja müntide vermimiseks kuluva ajaga .
The date of 1 January 2002 had both advantages and disadvantages .
Otsusele määrata täpseks kuupäevaks 1 . jaanuar 2002 oli nii poolt - kui ka vastuargumente .
The peak period for banknote use is at the end of the year : circulation is around 10 % higher than average because of the Christmas season and the first few days of January are traditionally a sales and stocktaking period for retailers .
Pangatähti kasutatakse kõige rohkem aasta lõpus , mil sularaharinglus on jõuludega seoses keskmisest 10 % suurem . Jaanuari algus on aga jaemüüjatele tavapärane soodusmüükide ja inventuuride aeg .
A number of other dates were considered but , in the end , 1 January 2002 was agreed to be the most convenient date , marking the start of the calendar year and being the date expected by national public administrations .
Kaaluti ka mitmeid teisi võimalusi , kuid lõpuks leiti siiski , et 2002 . aasta 1 .
The Madrid European Council also decided that the euro should circulate alongside the national currencies for a maximum of six months , although subsequently , the pros and cons of shortening this period were discussed .
jaanuar on kõige sobivam kuupäev , sest see tähistab uue kalendriaasta algust ning vastab ühtlasi riikide haldusasutuste ootustele . Lisaks otsustas Madridis kohtunud Euroopa Ülemkogu , et euro peaks olema kasutusel paralleelselt riikide vääringutega maksimaalselt kuue kuu jooksul , ehkki hiljem arutleti selle ajavahemiku lühendamise üle .
A shorter period would reduce the costs of handling two currencies simultaneously for banks , retailers and the public , while a longer period would make it easier to adapt vending machines .
Lühem üleminekuaeg aidanuks pankadel , jaemüüjatel ja üldsusel vähendada kahe vääringu samaaegse käitlemise kulusid , kuid pikema aja jooksul olnuks hõlpsam teha vajalikke muudatusi müügiautomaatides .
A compromise was reached and it was decided to shorten the transition period .
Lõpuks jõuti kompromissile ning otsustati lühema üleminekuaja kasuks .
In November 1999 , Ecofin agreed that the period of dual circulation should last between four weeks and two months .
1999 . aasta novembris leppis ECOFIN kokku , et paralleelkäibe perioodi pikkus peaks ulatuma neljast nädalast kahe kuuni .
Banks would continue to change national currencies into euro after that period but those currencies would no longer be legal tender .
Pärast üleminekuaja lõppu jätkavad pangad riikide vääringute vahetamist eurodeks , kuid need ei kehti enam seadusliku maksevahendina .
Some of the national banknotes replaced by the euro .
Riikide pangatähed , mille asemel võeti kasutusele euro .
Government leaders at the Madrid European Council meeting , 15 -- 16 December 1995 .
-- 16 . detsembril 1995 Madridis kohtunud Euroopa Ülemkogul
The Madrid European Council meeting , with Felipe González ( left ) , then Spanish Prime Minister and President-in-Office of the Council , and Jacques Santer , then President of the European Commission .
Euroopa Ülemkogu Madridis . Eesistujariigi Hispaania tollane peaminister Felipe González ( vasakul ) ja Euroopa Komisjoni tollane president Jacques Santer
Chapter 2 Design A collage of entries for the euro banknote design competition .
2 . PEATÜKK KUJUNDUS
Selecting a design theme for the banknotes The most important factor in the design of a banknote is its « resistance » to counterfeiting .
Valik euro pangatähtede kujunduskonkursile laekunud töödest PANGATÄHTEDE KUJUNDUSES KASUTATUD TEEMA VALIMINE Pangatähtede olulisim omadus on nende võltsimiskindlus .
But a banknote -- and especially a series of banknotes destined for use in a large group of countries -- should also look attractive .
Samas peab ka nende välimus olema atraktiivne , eriti kui pangatähed on mõeldud kasutamiseks paljudes riikides .
Euro banknotes needed to be acceptable to everyone in the euro area , if not beyond .
Uued pangatähed pidid olema vastuvõetavad nii euroala kodanike jaoks kui ka mujal maailmas .
The notes would be circulating across borders in a variety of cultures and had to avoid any national or gender bias .
Nende kasutajaskond pidi hõlmama erineva kultuuritaustaga inimesi ning seega tuli vältida igasugust rahvuslikku ja soolist diskrimineerimist .
This impartial approach was taken into account when choosing the design theme .
Seepärast püüti euro pangatähtede kujunduse valikul jääda võimalikult erapooletuks .