natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For a country where no harmonised long-term interest rate is available , a broad analysis of financial markets is conducted to the extent possible , taking into account the level of government debt and other relevant indicators , with a view to assessing the durability of the convergence achieved by the Member State and of its participation in ERM II .
Kui riigis pikaajalisi ühtlustatud intressimäärasid ei ole , viiakse läbi finantsturgude võimalikult ulatuslik analüüs , kus võetakse arvesse valitsussektori võla taset ja muid asjakohaseid näitajaid ning hinnatakse liikmesriigi lähenemise ja ERM2s osalemise püsikindlust . S I S S E J U H AT U S J A KO M M E N T E E R I T U D KO K K U V Õ T E
13 As mentioned above , the Treaty makes explicit reference to the « durability of convergence » being reflected in the level of long-term interest rates .
Nagu eespool mainitud , viitab asutamisleping selgesõnaliselt lähenemise püsikindlusele , mis peegeldub pikaajaliste intressimäärade tasemes . Seepärast jälgitakse muutusi 2005 .
Therefore , developments over the reference period from November 2005 to October 2006 are reviewed against the background of the path of long-term interest rates over the last ten years ( or the period for which data are available ) and the main factors underlying differentials vis-à-vis the average long-term interest rate prevailing in the euro area .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini seoses pikaajaliste intressimäärade arenguga viimase kümne aasta jooksul ( või aja jooksul , mille kohta on olemas andmed ) ja silmas pidades euroalal valitsevate intressimäärade muutumist mõjutanud põhitegureid .
Finally , Article 121 ( 1 ) of the Treaty requires this report to take account of several other relevant factors , namely « the development of the ECU , the results of the integration of markets , the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices » .
Viimasena on asutamislepingu artikli 121 lõikes 1 sätestatud , et lähenemisaruandes tuleb arvesse võtta mitmeid teisi asjakohaseid tegureid : eküü arengut , turgude lõimumise tulemusi , maksebilansi jooksevkonto seisundit ja arengut ning tööjõu erikulude ja muude hinnaindeksite analüüse .
These factors are reviewed in the following section under the individual criteria listed above .
Neid tegureid käsitletakse järgmises osas iga eespool loetletud kriteeriumi all eraldi .
In the light of the launch of the euro on 1 January 1999 , there is no longer a discussion of the development of the ECU .
Kuna 1 . jaanuaril 1999 võeti kasutusele euro , siis eküü arengut enam ei analüüsita .
The statistical data used in the application of the convergence criteria have been provided by the European Commission ( see also the statistical annex to Chapter 1 and the tables and charts ) , in cooperation with the ECB in the case of the long-term interest rates .
Lähenemiskriteeriumide kohaldamise statistilised andmed esitas komisjon ( vt ka 1 . peatüki statistikalisa ning tabelid ja joonised ) .
Convergence data on price and long-term interest rate developments are presented up to October 2006 , the latest month for which data on HICPs were available .
Hindade ja pikaajaliste intressimäärade muutuste statistika hõlmab perioodi kuni 2006 . aasta oktoobrini , mis on viimane kuu , mille kohta on olemas andmed ÜTHIde kohta .
For exchange rates , the period considered in this report ends on 31 October 2006 .
Vahetuskursside puhul on käesolevas aruandes vaadeldud perioodi lõppkuupäev 31 . oktoober 2006 .
Data for fiscal positions cover the period up to 2005 .
Eelarvepositsioonide kohta on andmed olemas kuni 2005 .
Account is also taken of forecasts from various sources , together with the most recent convergence programmes of the Member States and other information considered to be relevant to a forward-looking consideration of the sustainability of convergence .
aastani . Arvesse võetakse ka mitmesuguste teiste allikate prognoose ning vaatlusaluste liikmesriikide kõige uuemaid lähenemisprogramme , samuti muud teavet , mida on lähenemise jätkusuutlikkuse ettevaatava hindamise jaoks peetud oluliseks .
The cut-off date for the statistics included in this Convergence Report was 17 November 2006 .
Käesolevas aruandes esitatud statistilised andmed on seisuga 17 . november 2006 .
1.2 THE STATE OF ECONOMIC CONVERGENCE
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
All nine countries under examination in this Convergence Report have a derogation but , unlike Denmark and the United Kingdom , no special status as regards Stage Three of EMU .
Kõigi käesolevas aruandes käsitletud üheksa riigi suhtes on kehtestatud erand , kuid erinevalt Taanist ja Ühendkuningriigist ei ole neil majandus - ja rahaliidu kolmanda etapi suhtes eristaatust .
They are thus committed by the Treaty to adopt the euro , which implies that they must strive to fulfil all the convergence criteria .
Seega on nad asutamislepingu järgi kohustatud euro kasutusele võtma , mis tähendab , et nad peavad püüdma täita kõiki lähenemiskriteeriume .
Compared with the situation described in the Convergence Report prepared in 2004 , many of the countries under review have made progress with economic convergence , but in some countries there have also been setbacks .
Võrreldes 2004 . aasta lähenemisaruandes kirjeldatud olukorraga on paljud neist riikidest teinud majanduslikul lähenemisel edusamme , kuid mõne puhul on esinenud ka tagasilööke .
Regarding the price stability criterion , four countries examined in this report have 12month average inflation rates below the reference value , the same number of countries as at the time of the 2004 report , which examined 11 countries .
Mis puutub hinnastabiilsuse kriteeriumi , siis jääb 12 kuu keskmine inflatsioon alla kontrollväärtuse neljal käesolevas aruandes käsitletud riigil . Sama arvu riike puudutas see ka 2004 .
However , in some of the countries with inflation above the reference value , significant increases in inflation have been recorded in recent years .
aasta aruande ajal , mil vaatluse all oli 11 riiki . Samas on mõne riigi kontrollväärtusest kõrgem inflatsioon viimastel aastatel oluliselt suurenenud .
With regard to the budgetary performance of the nine Member States examined , five countries are currently in an excessive deficit situation , compared with six countries at the time of the 2004 Convergence Report .
Mis puutub käesolevas aruandes käsitletud üheksa riigi eelarvetulemustesse , siis viis neist on praegu ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorras -- 2004 . aasta lähenemisaruande ajal oli selliseid riike kuus .
Whereas at the time of the 2004 Convergence Report only three of the countries that are now under examination had a fiscal deficit-to-GDP ratio below the 3 % reference value specified in the Treaty or a fiscal surplus , in this report this applies to five countries ( on a basis including mandatory funded pension schemes within general government for Poland and Sweden ) .
Konkreetsetest kriteeriumidest rääkides oli 2004 . aasta lähenemisaruande ajal eelarvepuudujäägi suhe SKPsse alla asutamislepingus sätestatud 3 % kontrollväärtuse või oli eelarve ülejäägis üksnes kolmel käesolevas aruandes käsitletud üheksast riigist , praegu aga on see nõue täidetud seitsmel riigil ( arvestatuna koos Poola ja Rootsi valitsussektori kohustuslike kogumispensionisüsteemidega ) .
Nevertheless , further fiscal consolidation is required in most of the countries under review .
Sellegipoolest peab enamik vaatlusaluseid riike oma eelarvepoliitikat veelgi karmistama .
The number of countries with a general government debt-to-GDP ratio below the 60 % reference value has declined to six .
Nende riikide arv , kus valitsussektori võla suhe SKPsse on alla 60 %, on vähenenud kuueni .
Regarding the exchange rate criterion , five of the currencies examined in this report participate in ERM II .
Mis puutub vahetuskursi kriteeriumisse , osalevad ERM2s viie käesolevas aruandes vaatluse all oleva riigi vääringud .
Some progress has also been made regarding the convergence of long-term interest rates , with seven countries now below the reference value , against six of the countries in this group at the time of the 2004 Convergence Report .
Veidi on paranenud ka pikaajaliste intressimäärade lähenemine . Alla kontrollväärtuse jäävate intressimääradega riike on nüüd seitse -- 2004 .
ECB Convergence Report December 2006
aasta lähenemisaruande ajal oli neid veel kuus .
When the fulfilment of the convergence criteria is examined , sustainability is of key importance .
Lähenemiskriteeriumide hindamisel on üks põhiaspekte jätkusuutlikkus .
Convergence must be achieved on a lasting basis and not just at a given point in time .
Saavutatud lähe - nemine peab olema kestev , mitte ajutine .
To promote a high degree of sustainable convergence , efforts need to be carried substantially further in the countries concerned .
Et lähenemine oleks jätkusuutlik , peavad vaatlusalused riigid oma jõupingutusi oluliselt suurendama .
This applies first and foremost to the need to achieve and maintain price stability under conditions of fixed exchange rates versus the euro and the need to achieve and maintain sound public finances .
Eelkõige puudutab see vajadust saavutada ja säilitada euro fikseeritud vahetuskursi juures hinnastabiilsus ning tugev riigi rahandus .
The need for lasting policy adjustments results from the combined burden arising from ( i ) relatively large public sectors , as indicated by high public expenditure ratios in comparison with countries with a similar level of per capita income ;
Vajadus püsivate poliitiliste muudatuste järele tuleneb mitmest asjaolust : a ) suhteliselt suured avalikud sektorid , millele viitab riiklike kulutuste suhteliselt suur suhe SKPsse võrreldes riikidega , kelle tulu elaniku kohta on sarnasel tasemel ;
( ii ) projected demographic changes of a rapid and substantial nature ;
b ) prognoositavad kiired ja suured demograafilised muutused ;
( iii ) high contingent fiscal liabilities in a number of countries ;
c ) mitme riigi kõrged tingimuslikud finantskohustused ;
( iv ) high unemployment and low employment rates in some countries , a situation which according to most analyses is largely of a structural nature , whereas in other countries labour shortages are emerging ;
d ) kõrge töötuse ja madal tööhõive määr mõnes riigis , mis on analüüside kohaselt suuresti struktuurset laadi , samas kui teistes riikides on tekkimas tööjõu puudus ;
and ( v ) high current account deficits only partially covered by inflows in foreign direct investment in many of the countries under review , which points to the need to ensure the sustainability of external positions .
ning e ) suur jooksevkonto puudujääk paljudes vaatlusalustes riikides , mida välismaiste otseinvesteeringute sissevool katab vaid osaliselt -- see viitab vajadusele tagada välispositsioonide jätkusuutlikkus .
Moreover , in several of the Member States that joined the EU in May 2004 , remaining issues related to the transition to a market economy , such as the liberalisation of product markets and the further adjustment of administered prices to market-determined levels , and the convergence of income levels may put additional upward pressure on prices or on the nominal exchange rate .
Peale selle võivad 2004 . aasta mais ELiga ühinenud riikide hindadele või nominaalsetele vahetuskurssidele täiendavat tõususurvet avaldada muud , turumajandusele üleminekuga seotud probleemid , nagu näiteks tooteturgude liberaliseerimine ja hindade kohanemine turutasemetega ning sissetulekute taseme ühtlustumine .
THE CRITERION ON PRICE STABILITY Over the 12-month reference period from November 2005 to October 2006 , the reference value for the criterion on price stability was 2.8% .
HINNASTABIILSUSE KRITEERIUM 2005 . aasta novembrist 2006 .
It was calculated by adding 1.5 percentage points to the unweighted arithmetic average of the rate of HICP inflation over these 12 months in Poland ( 1.2% ) , Finland ( 1.2% ) and Sweden ( 1.5% ) . Focusing on the performance of individual countries over the reference period , four of the nine Member States examined ( the
aasta oktoobrini kestnud 12-kuulisel vaatlusperioodil oli hinnastabiilsuse kontrollväärtus 2,8% . Selle arvutamiseks lisati perioodi ÜTHI-inflatsiooni kaalumata aritmeetilisele keskmisele Poolas ( 1,2% ) , Soomes ( 1,2% ) ja Rootsis ( 1,5% ) 1,5 protsendipunkti .
Czech Republic , Cyprus , Poland and Sweden ) had average HICP inflation rates below the reference value .
Nelja vaatlusaluse riigi ( Tšehhi , Küprose , Poola ja Rootsi ) keskmine ÜTHI-inflatsioon oli vaatlusperioodil kontrollväärtusest väiksem .
In contrast , HICP inflation in the other five countries was above the reference value , with the largest deviations being observed in Estonia , Latvia and Slovakia ( see overview table ) .
Ülejäänud viie riigi puhul oli see kontrollväärtusest kõrgem , kusjuures kõige suuremat hälvet täheldati Eestis , Lätis ja Slovakkias ( vt ülevaatetabelit ) .
Looking back over the past ten years , inflation has gradually declined from relatively high initial levels in many of the countries under review , especially in the central and eastern European countries that joined the EU in May 2004 .
Paljudes vaatlusalustes riikides , eriti ELiga 2004 . aasta mais ühinenud Kesk - ja Ida-Euroopa riikides , on inflatsioon viimase kümne aasta jooksul suhteliselt kõrgelt tasemelt järk-järgult
In the other countries , especially Sweden and to a lesser extent also Cyprus and Malta , inflation was relatively moderate during most of this period ( with occasional inflation spikes in Cyprus ) .
Ülejäänud riikides , eriti Rootsis ja vähemal määral ka Küprosel ja Maltal , püsis inflatsioon suurema osa sellest ajast suhteliselt mõõdukal tasemel ( hootiste tõusudega Küprosel ) .
These longer-term developments in inflation have taken place against the background of relatively dynamic economic conditions , especially in the central and eastern European countries .
See pikemaajaline inflatsiooni areng on toimunud suhteliselt dünaamilistes majanduslikes tingimustes , eriti Kesk - ja Ida-Euroopa riikide puhul .
Several factors have contributed to the strength of output growth in these countries .
Nendes riikides on toodangu tugevat kasvu toetanud mitu tegurit .
First , the macroeconomic stabilisation and structural reforms accomplished in the 1990s have fostered output growth , not only directly but also through the inflow of sizeable foreign direct investment in most of the countries under review , bringing in new technologies and enabling productivity to grow relatively strongly .
Esiteks on makromajanduse stabiliseerumine ning 1990 . aastate struktuurireformid soodustanud toodangu kasvu mitte üksnes otseselt , vaid enamikus vaatlusalustes riikides ka suure hulga otseste välisinvesteeringute sissevoolu kaudu , mis on toonud kaasa uut tehnikat ning võimaldanud tööviljakusel suhteliselt tugevalt kasvada .
Moreover , lower interest rates and improved access to credit have supported domestic demand .
Peale selle on sisenõudlust toetanud madalamad intressimäärad ja paremad krediidivõimalused .
Accession to the EU has also supported the catching-up process .
Järelejõudmise protsessi on toetanud ka ühinemine ELiga .
At times , however , output growth in these countries was also affected by a number of negative external shocks , such as the Russian crisis in 1998 or the global slowdown in 2001 and 2002 .
Mõnikord mõjutas nende riikide toodangu kasvu siiski ka mitu negatiivset välisšokki , nagu näiteks Vene majanduse kriis 1998 . aastal või maailmamajanduse jahenemine 2001 .
Focusing on recent trends , inflation has been rising in most countries since the Convergence Report published in 2004 .
Inflatsioon on enamikus riikides pärast 2004 . aasta lähenemisaruannet kasvanud .
This trend reflects the global increase in energy prices , which has been affecting consumer prices in some countries through adjustments in administered and market prices .
See areng on kooskõlas energiahindade tõusuga maailmaturul , mis on reguleeritud ja turuhindade kohandamise kaudu mõjutanud mõne riigi tarbijahindu .
Moreover , in some countries , recent inflation developments have been ECB Convergence Report December 2006
Peale selle on mõnes riigis inflatsiooni viimasel ajal mõjutanud ka toiduhindade tõus , mis hakkas 2006 .
influenced by increases in food prices , which have begun growing at a faster rate in 2006 , following very subdued rises or declines in 2005 . Inflationary pressures have been reinforced by a combination of rapid domestic demand growth -- supported by strong real income and credit growth feeding through into household consumption -- in many of the countries examined and EU entry-related increases in indirect taxes and administered prices .
aastal pärast aastatagust väga vähest muutumist kiirenema . Inflatsioonisurve tugevnemist on toetanud sisenõudluse kiire kasv paljudes vaatlusalustes riikides , mida on saatnud kodumajapidamiste tarbimisse üle kanduv sissetulekute ja krediidi tugev reaalkasv , ning kaudsete maksude ja reguleeritud hindade tõus , mis on seotud ELiga ühinemisega .
In some rapidly growing economies , increases in unit labour costs have also contributed to inflation .
Mõnes kiiresti kasvava majandusega riigis on inflatsiooni kiirendanud ka tööjõu erikulude kasv .
By contrast , recent declines in tradable goods prices , such as the prices of clothing and footwear , suggest that a shift in import patterns towards low-cost countries is having a downward impact on inflation .
Vastandina sellele viitab kaubeldavate kaupade , nagu näiteks rõivaste ja jalatsite hindade hiljutine langus sellele , et impordi areng madalate kuludega riikide kasuks toob kaasa inflatsiooni languse .
Looking ahead , the outlook for inflation developments in most countries is very much shaped by the expectation of continued strong growth in both domestic and external demand , which , in conjunction with tightening labour market conditions , could lead to upward pressure on prices .
Inflatsiooni väljavaateid mõjutab enamikus riikides nii sise - kui ka välisnõudluse tugeva kasvu jätkumise ootus , mis võib koos tööturu tingimuste karmistumisega tuua kaasa hinnatõususurve .
This applies in particular to economies that face supply side constraints and where monetary policy , fiscal policy and / or wage developments do not provide sufficient support for price stability .
See käib eelkõige riikide kohta , millel on probleeme pakkumisepoolega ja mille raha - ja eelarvepoliitika ja / või palkade areng ei toeta hinnastabiilsust piisavalt .
This situation also contributes to the risk of excessive increases in credit and asset markets in the new EU Member States .
Selle olukorra tõttu on ka oht , et uute liikmesriikide laenu - ja varaturud kasvavad ülemäära kiiresti .
In addition , changes in administered prices and adjustments of indirect taxes ( partly relating to the 2004 accession agreements ) are likely to remain major factors exerting upward pressure on inflation in many countries in the coming years .
Peale selle jääb lähiaastatel paljudes riikides inflatsioonile tõususurvet avaldavaks peamiseks teguriks edaspidigi reguleeritud hindade muutumine ja kaudsete maksude kohandamine ( osaliselt seoses 2004 .
In rapidly growing economies such price increases could also trigger second-round effects , possibly leading to more significant and protracted inflationary pressures .
Kiiresti kasvava majandusega riikides võib sellise hinnatõusuga kaasneda ka teisene mõju , mis võib viia selleni , et inflatsioonitempo kiireneb oodatust kiiremini ja kauem .
Over longer horizons , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation , or on the nominal exchange rate , particularly in countries with GDP per capita and price levels that are still substantially lower than in the euro
Pikemas perspektiivis avaldab inflatsioonile või nominaalsetele vahetuskurssidele mõju tõenäoliselt ka järelejõudmisprotsess , eriti riikides , kus SKP elaniku kohta ja hinnatase on endiselt euroala keskmisest palju madalam .
However , it is difficult to assess the exact size of the effect resulting from this process .
Selle protsessi mõju suurust on siiski raske täpselt hinnata .
Achieving an environment conducive to sustainable price stability in the countries covered in this report will require a sound fiscal policy and moderate wage increases .
Selleks et käesolevas aruandes käsitletud riikides tekiks jätkusuutlikku hinnastabiilsust toetav keskkond , on vaja tugevat eelarvepoliitikat ja palkade mõõdukat kasvu .
Further fiscal policy efforts , in particular the implementation of credible consolidation paths , are needed in most cases to maintain , further strengthen or create an environment conducive to price stability .
Sellise keskkonna säilitamiseks ja tugevdamiseks on vaja täiendavaid eelarvepoliitilisi jõupingutusi , eriti aga usaldusväärset konsolideerimispoliitikat .
Wage increases should not exceed labour productivity growth , and should take into account labour market conditions and developments in competitor countries .
Palkade kasv ei tohiks olla kiirem tööviljakuse kasvust ning peaks vastama tööturu tingimustele ja konkureerivate riikide arengule .
In addition , continued efforts to reform product and labour markets are needed in order to increase flexibility and maintain favourable conditions for economic expansion and employment growth .
Suurema paindlikkuse saavutamiseks ning majanduse ja tööhõive kasvu toetavate tingimuste säilitamiseks on samuti vaja jätkata töö - ja tooteturgude reformimist .
Finally , the conduct of an appropriate monetary policy is crucial in all countries to achieve a lasting convergence towards price stability .
Lõpuks on kõikides riikides püsikindla hinnastabiilsusele lähenemise saavutamiseks oluline asjakohane rahapoliitika .
THE CRITERION ON THE GOVERNMENT BUDGETARY POSITION With regard to the budgetary performance of the nine Member States examined , five countries ( the Czech Republic , Hungary , Malta , Poland and Slovakia ) are currently in an excessive deficit situation .
EELARVESEISUNDI KRITEERIUM Üheksast vaatlusalusest liikmesriigist viis ( Malta , Poola , Slovakkia , Tšehhi ja Ungari ) on EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 S I S S E J U H AT U S J A KO M M E N T E E R I T U D KO K K U V Õ T E
In 2005 three countries recorded a fiscal surplus ( Estonia , Latvia and Sweden ) and six countries recorded fiscal deficits .
2005 . aastal saavutasid kolm riiki ( Eesti , Läti ja Rootsi ) eelarveülejäägi , kuue riigi eelarved aga jäid puudujääki .
Two of the six countries recording fiscal deficits ( Cyprus and Poland ) had deficit ratios below the 3 % reference value specified in the Treaty .
Kuuest puudujäägiga riigist kahe ( Küprose ja Poola ) puudujäägi ja SKP suhe jäi alla asutamislepingus sätestatud 3 %.
Four countries ( the Czech Republic , Hungary , Malta and Slovakia ) recorded deficits above 3 % of GDP .
Nelja riigi puhul ( Malta , Slovakkia , Tšehhi ja Ungari ) puhul oli see suhe kontrollväärtusest suurem .
For 2006 , the European Commission forecasts a continued fiscal surplus for Estonia and Sweden .
2006 . aastaks prognoosib Euroopa Komisjon Eestile ja Rootsile eelarveülejäägi püsimist .
Reduced deficits are projected for the Czech Republic , Cyprus , Malta and Poland , whereas Latvia 's budget balance is forecast to switch from surplus to deficit .
Puudujääk peaks prognooside kohaselt vähenema Küprosel , Maltal , Poolas ja Tšehhis .
In Hungary and Slovakia the deficit ratios are projected to increase . In those two countries as well as in the Czech Republic , deficit ratios are forecast to remain above the
Läti eelarveülejääk asendub tõenäoliselt puudujäägiga . Slovakkias ja Ungaris peaks eelarve ja SKP suhe suurenema .
3 % reference value ( see overview table ) . In line with the Eurostat decision of 2 March 2004 , the deficit and debt figures for Poland and Sweden include the mandatory funded pension schemes in the general government sector .
Kummaski riigis , nagu ka Tšehhis , jääb see suhtarv prognooside kohaselt 3 % lisest kontrollväärtusest kõrgemale ( vt ülevaatetabelit ) . Vastavalt Eurostati 2 .