natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turning to further fiscal challenges , prudent fiscal policies are warranted in light of Malta 's large external deficit and the fact that its inflation rate is above the reference value .
Muude eelarveprobleemidega seoses tuleb märkida , et suurt väliskaubanduse puudujääki ja kontrollväärtusest oluliselt kõrgemat inflatsiooni arvestades vajab Malta ettevaatlikku eelarvepoliitikat .
Implementing measures to achieve an increase in the employment ratio by strengthening incentives to work could make a significant contribution to fiscal consolidation .
Eelarve konsolideerimisele võivad kaasa aidata ka meetmed tööhõive määra suurendamiseks tööstiimulite tugevdamise teel .
According to information from the European Commission dated end-2004 , explicit contingent liabilities amounted to about 17 % of GDP .
Euroopa Komisjoni 2004 . aasta lõpu seisuga andmetel moodustasid Malta otsesed tingimuslikud finantskohustused SKPst ligi 17 %.
2 According to more recent information , the ratio was 15.9% in 2005 .
2 Viimastel andmetel oli see suhtarv 2005 . aastal 15,9% .
6.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
kõikus liiri-euro vahetuskurss sellel ajavahemikul üpris vähe .
The Maltese lira has been participating in ERM II with effect from 2 May 2005 , i.e. for around 18 months of the two-year period from November 2004 to October 2006 ( see Table 9a ) . The central rate for the Maltese currency in ERM II was set at 0.429300 lira per euro -- the market rate at the time of entry -- with a standard fluctuation band of ± 15 %.
Seega oli ka liiri-euro vahetuskursi kõikumine mõõdetuna protsentuaalsete päevamuutuste aastase standardhälbe põhjal väike ( vt tabel 9b ) . ERM2ga ühinemisest peale on liir olnud stabiilne ega ole oma keskkursist kõrvale kaldunud ( vt joonis 6 ja tabel 9a ) .
Upon entry into the mechanism , the Maltese lira was re-pegged to the euro from its previous basket arrangement .
Peale selle ei ole Malta ERM2 raames oma vääringu keskkurssi euro suhtes omaalgatuslikult devalveerinud . Lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi mõõdukas vahe kasvas 2005 .
Moreover , the Maltese authorities have declared that they will maintain the exchange rate of the Maltese lira at the central rate against the euro as a unilateral commitment , thus placing no additional obligations on the ECB .
aastal aga vähenes see taas , kui Malta baasintressimäärad tõusid vähemal määral kui euroalal . Kolme kuu jooksul enne 2006 .
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Maltese authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , ensuring financial supervision and implementing further structural reforms .
Kui vaadata ajas rohkem tagasi , siis 2006 . aasta oktoobris oli Malta liiri reaalkurss , s. o nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss , alates euro kasutuselevõtust 1999 .
Between November 2004 and 2 May 2005 , i.e. prior to the lira joining ERM II , the evolution of the Maltese currency against the euro reflected its peg to a basket of three currencies , consisting of the euro , the pound sterling and the US dollar .
aasta jaanuarist arvutatava keskmise tasemel ( vt tabel 10 ) . Mis puutub muusse välisarengusse , siis on Malta maksebilansi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto alates 1996 .
Since the euro was the most important currency in the basket , MTL / EUR exchange rate fluctuations were rather limited over the period .
See puudujääk kahanes SKP suhtes pidevalt 1999 . aastani , kuid hakkas siis järsku kasvama ning jõudis 2000 .
Accordingly , exchange rate volatility vis-à-vis the euro was low , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes ( see Table 9b ) .
aastal pöördus see areng vastupidiseks ning kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto jõudis 1,6% lisse ülejääki . Osaliselt tulenes see suurest eksporditulust , mis laekus riikliku lennuettevõtte lennukite müügist .
Since joining ERM II , the lira has been stable and has not exhibited any deviation from its central rate ( see Chart 6 and Table 9a ) .
Pärast seda jäi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto taas puudujääki , mis suurenes 2005 . aastal peamiselt naftahinna tõusu tõttu 7,1% ni SKPst ( vt tabel 11 ) .
Moreover , within ERM II , Malta has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Portfelliinvesteeringute bilansis on 2003 . aastast peale fikseeritud tugev netoväljavool .
The modest short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR widened 1 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
See on tingitud Malta pangandussüsteemist , kus osaleb rida 1 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 .
However , there exists no agreed method for estimating the full scale of contingent fiscal liabilities , and estimates may vary widely .
Tingimuslike finantskohustuste koguhulga kindlaksmääramiseks ühtset meetodit siiski ei ole ja seetõttu võivad hinnangud olla väga erinevad .
ECB Convergence Report December 2006
VAHETUSKURSI ARENG
M A LTA temporarily in the course of 2005 . In 2006 , however , they narrowed again as monetary policy rates in Malta were raised by less than in the euro area .
Malta liir on ERM2s osalenud alates 2 . maist 2005 , s. t ettenähtud kaheaastasest perioodist 18 kuud ( 2004 .
The differential stood at 0.3 percentage point in the three-month period ending October 2006 ( see Table 9b ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini -- vt tabel 9a ) .
In a longer-term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Maltese lira in October 2006 was close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro in 1999 ( see Table 10 ) .
ERM2 keskkursiks määrati 0,429300 liiri euro kohta -- turukurss mehhanismiga ühinemise ajal -- ning tavapäraseks kõikumisvahemikuks ± 15 %. Ühinemisel loobuti varasemast valuutakorvi süsteemist ning liir seoti euroga .
As regards other external developments , Malta has reported deficits in the combined current and capital account of the balance of payments since 1996 , which at times have been large and also rather volatile .
Peale selle on Malta teatanud , et säilitab ühepoolselt liiri-euro keskkursi , millega ei kaasne EKP-le täiendavaid kohustusi .
Having steadily contracted until 1999 , the deficit widened rather sharply to reach 12.5% of GDP in 2000 . In 2002 it receded and turned into a small surplus of 1.6% of GDP , partly a reflection of high export receipts associated with aircraft sales by the national airline .
ERM2s osalemise kokkulepe põhines Malta ametivõimude mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis puudutasid muu hulgas asjakohase eelarvepoliitika tagamist , palgatõusu ohjeldamist , finantsjärelevalve tagamist ning struktuurireformide jätkamist . 2004 .
Subsequently , the combined current and capital account recorded a deficit again , rising to 7.1% of GDP in 2005 mainly associated with a rise in the oil bill in response to higher oil prices ( see Table 11 ) .
maini 2005 , s. t enne ERM2ga ühinemist , arenes liiri-euro vahetuskurss vastavalt valuutakorvile , kuhu kuulusid euro , naelsterling ja USA dollar . Kuna selles korvis oli suurima osatähtsusega euro ,
From a financing perspective , since 2003 portfolio investment has shown strong net outflows driven by the banking system , which includes a number of institutions that deal almost exclusively with non-residents .
M A LTA institutsioone , kes teenindavad peaaegu ainult mitteresidente .
Portfolio outflows reflected increased holdings of foreign debt securities by the banking sector and were financed by inflows to « other investments » .
Portfelliinvesteeringute väljavool oli seotud välismaiste võlaväärtpaberite hulga suurenemisega pangandussektoris ning seda finantseeriti „muude investeeringute » sissevooluga .
The country 's net international investment position remained positive and amounted to 45.2% of GDP in 2005 ( see Table 11 ) .
Malta rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon on jäänud positiivseks ning moodustas 2005 . aastal SKPst 45,2% ( vt tabel 11 ) .
Financial inflows partly reflected net inflows of direct investment related mainly to payments for the establishment of two foreign-owned banks , although payments received by resident firms from their foreign parents to settle outstanding debts also played a role .
Rahastamisvahendite sissevool kajastab osaliselt otseinvesteeringute netosissevoolu , mis on peamiselt seotud kahe välispanga asutamise tasudega , kuigi oma osa oli selles ka maksetel , mida residentidest ettevõtted said oma välismaistelt emaettevõtetelt võlgade kustutamiseks .
The volatility in external accounts should be seen in the context of a very small , open economy , where a single transaction can have a large effect on the balance of payments .
Malta väliskaubanduse bilansi muutlikkust tuleb vaadelda seoses asjaoluga , et Malta on väga väike avatud majandusega riik , kus ka ühel tehingul võib maksebilansile olla suur mõju .
At the same time , sizeable credits are typically recorded under « errors and omissions » , which suggests that either the current and capital account deficit or net financial outflows are overstated .
Samas on suured laenud kantud „vigade ja täpsustuste » alla , mis viitab sellele , et kas jooksev - ja kapitalikonto puudujääk või rahastamisvahendite netoväljavool on esitatud andmetest väiksem .
It may be recalled that Malta is a very small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 72.5% for exports and 82.6% for imports in 2005 .
Meenutagem , et väga väikesel avatud majandusega Maltal moodustas kaupade ja teenustega seotud väliskaubandus 2005 . aastal ekspordi puhul 72,5% SKPst ja impordi puhul 82,6% .
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 37.3% and 51.6% respectively .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja Euroopa Liitu koguekspordist vastavalt 37,3% ja 51,6% .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 61.3% and 75.0% .
Samad näitajad impordi kohta olid 2005 . aastal vastavalt 61,3% ja 75,0% .
With regard to the fulfilment of the commitments undertaken upon ERM II entry , the following observations can be made .
ERM2ga ühinemisel Malta poolt võetud kohustuste täitmise kohta võib teha järgmised tähelepanekud .
Malta has tightened its fiscal stance , albeit partly by means of temporary measures .
Malta on oma eelarvepoliitikat karmistanud , kuigi osaliselt ajutiste meetmete abil .
Wage growth has been moderate .
Palgad on kasvanud mõõdukalt .
Some enhancements have been made in the area of financial supervision .
Finantsjärelevalvet on natuke parandatud .
The current account deficit has increased further .
Jooksevkonto puudujääk on veelgi suurenenud .
Some progress has been made with the implementation of structural reforms , in particular by reducing the size of the public sector and increasing domestic competition in a number of sectors .
Mõningast edu on saavutatud struktuurireformidega , eriti avaliku sektori kitsendamisel ning sisemaise konkurentsi elavdamisel mitmes sektoris .
LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
Vaatlusperioodil 2005 .
Over the reference period from November 2005 to October 2006 , long-term interest rates in Malta were 4.3% on average and thus stood below the 6.2% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Malta pikaajaliste intressimäärade keskmine 4,3% , mis on madalam kui intressimäära kriteeriumi 6,2% line kontrollväärtus ( vt tabel 12 ) .
Maltese long-term interest rates broadly followed a downward trend between the end of 2001 and the end of 2003 ( see Chart 7a ) .
aasta lõpust kuni 2003 . aasta lõpuni arenesid Malta pikaajalised intressimäärad üldjoontes langussuunas ( vt joonis 7a ) .
3 In the same period , the Central Bank of Malta gradually reduced its key interest rate , against a background of contained inflationary 3 2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Malta .
3 Samal ajal vähendas Malta keskpank nõrga inflatsioonisurve ja tagasihoidliku majanduskasvu taustal järk-järgult oma baasintressimäära . 2003 .
ECB Convergence Report December 2006 137
2005 . ja 2006 .
pressures and modest economic growth . After hovering around a level of 4.7% during 2003 and 2004 , supported by the Maltese lira joining ERM II on 2 May 2005 , long-term interest rates declined further in 2005 and 2006 .
aastal ( pärast 2 . mail 2005 .
Expectations concerning the adoption of the euro may also have played a favourable role in this development .
aastal toimunud ühinemist ERM2ga ) jätkus langus . Oma soodne roll võis selles olla ka euro kasutuselevõtu ootustel .
In May 2006 the Central Bank of Malta raised its key interest rate by 25 basis points to 3.5% to counter an underlying downward trend in its external reserves .
2006 . aasta mais tõstis Malta keskpank oma baasintressimäära 25 baaspunkti võrra 3,5% ni , et tasakaalustada oma valuutareservide vähenemist .
This contributed to a slight increase in long-term interest rates in subsequent months .
Selle tulemusel tõusid pikaajalised intressimäärad järgnevatel kuudel veidi .
Reflecting the slow , but steady , decline in Maltese longterm interest rates over recent years , and the somewhat more volatile developments in euro area long-term interest rates , the long-term interest rate differential with the euro area average widened somewhat in the course of 2005 , although subsequently it declined to only 0.5 percentage point in October 2006 ( see Chart 7b ) .
Seoses sellega , et Malta pikaajaliste intressimäärade areng on viimastel aastatel aeglaselt , kuid pidevalt kulgenud langussuunas ning euroala pikaajalised intressimäärad mõnevõrra heitlikumalt , siis suurenes Malta intressimäärade ja euroala omade keskmise vahe 2005 . aasta jooksul veidi , kuigi hiljem , 2006 .
At the end of October 2006 , the Central Bank of Malta raised the central intervention rate by 25 basis points to 3.75% .
2006 . aasta oktoobri lõpus tõstis Malta keskpank baasintressimäära 25 baaspunkti võrra 3,75% ni .
LIST OF TABLES AND CHARTS MALTA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation 140 Chart 1 Price developments 140 Table 2 Measures of inflation and 140 related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 141 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position 142 Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 142 Table 5 General government gross debt -- structural features 142 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 143 Table 6 General government 143 deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue 144 Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios 144 Table 7 General government budgetary position 144 Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 145 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Maltese lira 146 Chart 6 Maltese lira : deviation from 146 ERM II central rate Table 10 Maltese lira : real exchange 147 rate developments Table 11 External developments 147 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( LTIRs ) 148 Chart 7 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 148
135 TABELITE JA JOONISTE LOE TELU MALTA 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori koguvõlg a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori elarvepositsiooniväline võlamuutus Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Joonis 5 Võlakoormuse võimalikud arengustsenaariumid eri eelarveseisundite korral Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel : a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Malta liiri vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 6 Malta liiri kõrvalekalded ERM2 keskkursist Tabel 10 Malta liiri reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad Joonis 7 a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni erinevused euroala suhtes
M A LTA
M A LTA
ECB Convergence Report December 2006 139
143 EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 3.6 2.4 3.0 2.3 3.1 1.7 Oct. 1.7 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 3.1 2.8 2.2 10 5 0 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 3,6 2,4 2006 aug sept 3,0 2,3 3,1 1,7 okt 1,7 1,6 nov 2005 -- okt 2006 3,1 2,8 2,2 10 5 0 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 10 5 0 - 5 - 10
Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 10 5 0 - 5 - 10
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP HICP excluding unprocessed food and energy CPI CPI excluding changes in indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth GDP per capita in PPS 2 ) ( euro area = 100 ) Comparative price levels ( euro area = 100 ) Output gap 3 ) Unemployment rate (%) 4 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Nominal effective exchange rate 5 ) Money supply ( M3 ) 6 ) Lending from banks 6 ) Stock prices ( Maltex Index ) 6 ) Residential property prices 2.5 - 2.2 0.4 14.5 0.4 8.8 1997 3.9 4.0 3.1 - 0.4 1.5 11.0 4.6 8.5 1998 3.7 4.0 2.4 1.8 71.9 0.5 2.3 8.7 15.3 4.9 1999 2.3 2.4 2.1 1.9 71.4 70.4 2.1 - 1.9 10.5 170.8 3.2 2000 3.0 2.9 2.4 1.2 72.2 74.9 5.0 6.7 - 1.8 8.0 3.0 8.4 2001 2.5 2.3 2.9 2.9 2.4 2.6 - 0.4 68.8 75.3 1.9 7.6 8.2 5.8 - 2.2 - 6.4 0.6 2.6 - 34.8 5.9 2002 2.6 2.7 2.2 2.0 2.0 2.3 2.2 70.3 72.9 3.1 7.5 1.5 3.2 1.6 1.5 0.8 12.1 2.6 - 15.0 7.3 2003 1.9 1.9 1.3 1.0 0.6 4.0 - 2.4 68.8 72.3 - 0.8 7.6 7.4 3.8 - 3.4 - 3.5 3.5 2.5 2.6 13.6 10.2 2004 2.7 2.8 2.8 0.5 2.4 0.1 0.0 65.9 72.9 - 2.1 7.4 1.1 2.0 0.8 - 0.6 2.5 2.4 8.6 44.4 16.9 2005 2.5 2.0 3.0 2.8 2.5 2.0 2.2 65.4 72.3 - 2.1 7.3 - 0.2 0.5 0.7 3.2 - 0.8 62.3 10.4
Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad ( aastane muutus protsentides , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Inflatsiooni näitajad ÜTHI ÜTHI , v. a töötlemata toidukaubad ja energia Tarbijahinnaindeks Tarbijahinnaindeks , v. a muutused kaudsetes maksudes Eratarbimise deflaator SKP deflaator Tootjahinnad 1 ) Seonduvad näitajad SKP reaalkasv SKP elaniku kohta ( ostujõu pariteet ; euroala = 100 ) Suhteline hinnatase ( euroala = 100 ) Toodangu lõhe 2 ) Töötuse määr 3 ) (%) Tööjõu erikulud , kogu majandus Hüvitised töötaja kohta , kogu majandus Tööviljakus , kogu majandus Kaupade ja teenuste impordi deflaator Nominaalne efektiivne vahetuskurss 4 ) Rahamass ( M3 ) 5 ) Pangalaenud 5 ) Börsiindeks ( Maltex ) 6 ) Eluasemehinnad 2,5 - 2,2 0,4 14,5 0,4 8,8 1997 3,9 4,0 3,1 - 0,4 1,5 11,0 4,6 8,5 1998 3,7 4,0 2,4 1,8 71,9 0,5 2,3 8,7 15,3 4,9 1999 2,3 2,4 2,1 1,9 71,4 70,4 2,1 - 1,9 10,5 170,8 3,2 2000 3,0 2,9 2,4 1,2 72,2 74,9 5,0 6,7 - 1,8 8,0 3,0 8,4 2001 2,5 2,3 2,9 2,9 2,4 2,6 - 0,4 68,8 75,3 1,9 7,6 8,2 5,8 - 2,2 - 6,4 0,6 2,6 - 34,8 5,9 2002 2,6 2,7 2,2 2,0 2,0 2,3 2,2 70,3 72,9 3,1 7,5 1,5 3,2 1,6 1,5 0,8 12,1 2,6 - 15,0 7,3 2003 1,9 1,9 1,3 1,0 0,6 4,0 - 2,4 68,8 72,3 - 0,8 7,6 7,4 3,8 - 3,4 - 3,5 3,5 2,5 2,6 13,6 10,2 2004 2,7 2,8 2,8 0,5 2,4 0,1 0,0 65,9 72,9 - 2,1 7,4 1,1 2,0 0,8 - 0,6 2,5 2,4 8,6 44,4 16,9 2005 2,5 2,0 3,0 2,8 2,5 2,0 2,2 65,4 72,3 - 2,1 7,3 - 0,2 0,5 0,7 3,2 - 0,8 62,3 10,4
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI , residential property prices , CPI excluding changes in indirect taxes ) and European Commission ( output gap ) .
Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) , riigi esitatud andmed ( tarbijahinnaindeks , eluasemehinnad , tarbijahinnaindeks ilma kaudsete maksude muutusteta ) ja Euroopa Komisjon ( toodangu lõhe ) .
M A LTA Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP June HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
M A LTA Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ning prognoosid (% aastas ) a ) ÜTHI hiljutine areng 2006 juuni ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelnenud kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelnenud kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
1 ) Malta is not an OECD member .
1 ) Malta ei ole OECD liige .
2.6 2.8 2008 2.4 2.6 3.3 6.1 3.3 July 3.6 4.1 3.5 2006 Aug . 3.0 1.4 3.6 Sep. 3.1 0.9 3.5 Oct. 1.7 - 0.3 2.7
2,6 2,8 2008 2,4 2,6 3,3 6,1 3,3 juuli 3,6 4,1 3,5 aug 3,0 1,4 3,6 sept 3,1 0,9 3,5 okt 1,7 - 0,3 2,7
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 5.0 - 3.0 - 2.9 74.9 60.0 2005 - 3.2 - 3.0 2.2 74.2 60.0 2006 1 ) - 2.9 - 3.0 2.8 69.6 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus - 5,0 - 3,0 - 2,9 74,9 60,0 2005 - 3,2 - 3,0 2,2 74,2 60,0 2006 1 ) - 2,9 - 3,0 2,8 69,6 60,0