natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Romania , inflation rates were considerably higher than in the other countries even though they followed a downward trend for most of the decade .
Rumeenia inflatsioon oli ülejäänud riikide omast palju kõrgem , kuigi see langes suurema osa kümnendist .
Inflation developments during recent years were , in most countries under review , very much driven by robust economic growth and rising macroeconomic imbalances in the period up to 2008 , followed by an abrupt economic slowdown and , thereafter , a correction of these imbalances .
Enamikus vaatlusalustes riikides oli inflatsiooni viimaste aastate arengu taga 2008 . aastani kestnud jõuline majanduskasv ja makromajanduses suurenev tasakaalustamatus , millele järgnes majanduskasvu järsk aeglustumine ja pärast seda kõnealuse tasakaalustamatuse korrigeerimine .
Moreover , shocks in global commodity markets had a significant impact on inflation . The global financial and economic crisis had a relatively strong impact on most central and eastern European countries , as their previous economic expansion had been financed by relying quite heavily on cross-border capital inflows .
Üleilmne majandus - ja finantskriis mõjutas enamikku Kesk - ja IdaEuroopa riike suhteliselt tugevalt , kuna nende varasema majanduskasvu jõud tulenes valdavalt piiriülese kapitali sissevoolust . Kui investorite riskikartlikkus piirkonna suhtes suurenes ja rahastamistingimused karmistusid , tuli piirkonna makromajanduse tasakaalustamatust järsult korrigeerida .
Once risk aversion towards the region increased and financing conditions tightened , the region 's macroeconomic imbalances had to be corrected abruptly .
Peale selle olid paljud piirkonna riigid üsna tugevalt orienteeritud ekspordile , mistõttu välisnõudluse kiire vähenemine muutis nad haavatavaks .
In addition , many economies in the region were relatively export-oriented , leaving them vulnerable to the strong decline in foreign demand .
Mõnda riiki mõjutas see eriti tugevalt , kuna nende makromajanduses oli tekkinud suur tasakaalustamatus , millest andis tunnistust väliskaubanduse väga suur puudujääk ning kiire laenukasv ja hindade tõus .
Some countries in the region were affected particularly severely as a result of the fact that they had built up considerable macroeconomic imbalances , as reflected in very large external deficits and rapidly rising credit and asset prices .
aasta jooksul , kuna eksport kuivas kokku , sisenõudlus ja ettevõtete kasum vähenes ning tööturutingimused halvenesid . Enamikus fikseeritud vahetuskursi režiimiga riikides viis vajadus konkurentsivõime taastamise järele selleni , et palgad ja hinnad hakkasid vahetuskursi jäikuse tõttu langema .
As a result , macroeconomic conditions weakened abruptly , particularly in late 2008 and early 2009 .
Peale majandusaktiivsuse järsu nõrgenemise aitas inflatsioonisurvet 2009 . aastal leevendada ka 2008 .
Output fell in most 32
aasta keskel tipu saavutanud energia - ja toiduainehindade langus .
Overview table Economic indicators of convergence Price stability HICP inflation 1 ) Government budgetary position Country in excessive deficit 2 ) No No No 2 ) Yes Yes Yes 2 ) No No No 2 ) No Yes Yes 2 ) No Yes Yes 2 ) Yes Yes Yes 2 ) Yes Yes Yes 2 ) No Yes Yes 2 ) No No No 2 ) Gerneral government surplus (+) or deficit (-) 3 ) 1.8 - 3.9 - 2.8 - 2.7 - 5.9 - 5.7 - 2.7 - 1.7 - 2.4 - 4.1 - 9.0 - 8.6 - 3.3 - 8.9 - 8.4 - 3.8 - 4.0 - 4.1 - 3.7 - 7.1 - 7.3 - 5.4 - 8.3 - 8.0 2.5 - 0.5 - 2.1 - 3.0% General government gross debt 3 ) 14.1 14.8 17.4 30.0 35.4 39.8 4.6 7.2 9.6 19.5 36.1 48.5 15.6 29.3 38.6 72.9 78.3 78.9 47.2 51.0 53.9 13.3 23.7 30.5 38.3 42.3 42.6 60.0% Exchange rate Long-term interest rate Long-term interest rate 6 ) 5.4 7.2 6.9 6 ) 4.6 4.8 4.7 6 ) ...
3 MAJANDUSLIKU LÄHENEMISE SEIS Ülevaade lähenemise majandusnäitajatest Hinnastabiilsus ÜTHIinflatsioon 1 ) Bulgaaria 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 12,0 2,5 1,7 1 ) 6,3 0,6 0,3 1 ) 10,6 0,2 - 0,7 1 ) 15,3 3,3 0,1 1 ) 11,1 4,2 2,0 1 ) 6,0 4,0 4,8 1 ) 4,2 4,0 3,9 1 ) 7,9 5,6 5,0 1 ) 3,3 1,9 2,1 1 ) 1,0% Valitsussektori eelarvepositsioon Vahetuskurss Pikaajaline intressimäär Vahetuskurss Pikaajaline euro intressisuhtes 5 ) määr 6 ) 0,0 0,0 0,0 4 ) 10,2 - 6,0 2,6 4 ) 0,0 0,0 0,0 4 ) - 0,4 - 0,4 - 0,4 4 ) 0,0 0,0 0,0 4 ) - 0,1 - 11,5 4,5 4 ) 7,2 - 23,2 8,4 4 ) - 10,4 - 15,1 2,9 4 ) - 3,9 - 10,4 6,8 4 ) 5,4 7,2 6,9 6 ) 4,6 4,8 4,7 6 ) ...
7 ) ...
7 ) ...
7 ) 6.4 12.4 12.7 6 ) 5.6 14.0 12.1 6 ) 8.2 9.1 8.4 6 ) 6.1 6.1 6.1 6 ) 7.7 9.7 9.4 6 ) 3.9 3.3 3.3 6 ) 6.0%
7 ) 6,4 12,4 12,7 6 ) 5,6 14,0 12,1 6 ) 8,2 9,1 8,4 6 ) 6,1 6,1 6,1 6 ) 7,7 9,7 9,4 6 ) 3,9 3,3 3,3 6 ) 6,0%
Currency participating in ERM II 4 ) No No No 4 ) No No No 4 ) Yes Yes Yes 4 ) Yes Yes Yes 4 ) Yes Yes Yes 4 ) No No No 4 ) No No No 4 ) No No No 4 ) No No No 4 ) Exchange rate vis-à-vis euro5 ) 0.0 0.0 0.0 4 ) 10.2 - 6.0 2.6 4 ) 0.0 0.0 0.0 4 ) - 0.4 - 0.4 - 0.4 4 ) 0.0 0.0 0.0 4 ) - 0.1 - 11.5 4.5 4 ) 7.2 - 23.2 8.4 4 ) - 10.4 - 15.1 2.9 4 ) - 3.9 - 10.4 6.8 4 )
Ülemäärane Valitsussektori Valitsussektori ERM2s eelarvepuu - eelarve ülejääk (+) koguvõlg 3 ) osalev dujääk 2 ) / puudujääk (-) 3 ) vääring 4 ) Ei Ei Ei 2 ) Jah Jah Jah 2 ) Ei Ei Ei 2 ) Ei Jah Jah 2 ) Ei Jah Jah 2 ) Jah Jah Jah 2 ) Jah Jah Jah 2 ) Ei Jah Jah 2 ) Ei Ei Ei 2 ) 1,8 - 3,9 - 2,8 - 2,7 - 5,9 - 5,7 - 2,7 - 1,7 - 2,4 - 4,1 - 9,0 - 8,6 - 3,3 - 8,9 - 8,4 - 3,8 - 4,0 - 4,1 - 3,7 - 7,1 - 7,3 - 5,4 - 8,3 - 8,0 2,5 - 0,5 - 2,1 - 3,0% 14,1 14,8 17,4 30,0 35,4 39,8 4,6 7,2 9,6 19,5 36,1 48,5 15,6 29,3 38,6 72,9 78,3 78,9 47,2 51,0 53,9 13,3 23,7 30,5 38,3 42,3 42,6 60,0% Ei Ei Ei 4 ) Ei Ei Ei 4 ) Jah Jah Jah 4 ) Jah Jah Jah 4 ) Jah Jah Jah 4 ) Ei Ei Ei 4 ) Ei Ei Ei 4 ) Ei Ei Ei 4 ) Ei Ei Ei 4 )
Bulgaria 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010 2008 2009 2010
Tšehhi Vabariik
Reference value 8 )
Kontrollväärtus 8 )
Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB .
Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP .
1 ) Average annual percentage change .
1 ) Aastamuutus (%) .
Data for 2010 refer to the period April 2009-March 2010 .
2010 . aasta andmed viitavad perioodile aprill 2009 -- märts 2010 .
2 ) Refers to whether a country was subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit for at least part of the year .
2 ) Andmed selle kohta , kas riigi suhtes kehtis ELi Nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta vähemalt teatud osa jooksul aastast .
The information for 2010 refers to the period until the cut-off date for statistics ( 23 April 2010 ) .
aasta andmed viitavad perioodile , mis kestis kuni statistika esitamise tähtpäevani ( 23 . aprill 2010 ) .
3 ) As a percentage of GDP .
3 ) Protsent SKPst .
Data for 2010 are taken from the European Commission spring 2010 forecasts .
2010 . aasta andmed on võetud Euroopa Komisjoni 2010 .
4 ) The information for 2010 refers to the period until the cut-off date for statistics ( 23 April 2010 ) .
4 ) 2010 . aasta andmed viitavad perioodile , mis kestis kuni statistika esitamise tähtpäevani ( 23 .
5 ) Average annual percentage change .
5 ) Keskmine aastane protsentuaalne muutus .
Data for 2010 are calculated as a percentage change of the average over the period 1 January 2010-23 April 2010 compared with the average of 2009 .
2010 . aasta andmed on arvutatud keskmise protsentuaalse muutusena perioodil 1 .
A positive ( negative ) number denotes an appreciation ( depreciation ) vis-à-vis the euro .
aasta keskmisega . Positiivne näitaja tähendab euro suhtes vääringu kallinemist , negatiivne odavnemist .
6 ) Average annual interest rate .
6 ) Keskmine aastane intressimäär .
7 ) For Estonia no long-term interest rate is available .
7 ) Eesti kohta ei ole ühtlustatud pikaajalist intressimäära saadaval .
8 ) The reference value refers to the period April 2009-March 2010 for HICP inflation and for long-term interest rates . For the criterion on the government budgetary position , the reference year is 2009 .
8 ) Kontrollväärtus hõlmab ÜTHI-inflatsiooni ja pikaajaliste intressimäärade puhul perioodi aprill 2009 -- märts 2010 .
of the countries under review in the course of 2009 , as exports collapsed , domestic demand weakened , corporate profits decreased and labour market conditions weakened . In most economies with fixed exchange rates , the need to restore competitiveness resulted in a decline in wages and prices in the absence of exchange rate flexibility .
Valitsussektori eelarvepositsiooni kriteeriumi puhul on võrdlusaastaks 2009 .
In addition to the sharp decline in economic activity , inflationary pressures in 2009 also eased as a result of the decline in energy and food prices , after these prices had peaked in mid-2008 .
Suuremate rahvusvaheliste institutsioonide prognooside kohaselt jääb enamiku riikide inflatsioon lähiaastatel tõenäoliselt kriisile eelnenud aastate keskmisest madalamaks .
Looking ahead , forecasts by major international institutions for the coming years indicate that inflation in most countries is likely to remain ECB Convergence Report May 2010
Sisenõudluse üsna tagasihoidlike väljavaadete tõttu on oodata , et hinnasurve jääb enamikus vaatlusalustes riikides nõrgaks .
A rather subdued outlook for domestic demand is likely to dampen price pressures in most countries under review . However , upside risks to inflation exist .
Sellegipoolest on inflatsioonil tõusuriskid olemas .
Notably , increased global commodity prices ( particularly energy and food ) would have an upward effect on consumer prices in many countries .
Paljudes riikides võib tarbijahindu ülespoole suruda üleilmsete toormehindade ( eriti energia - ja toiduainehindade ) tõus .
Further increases in indirect taxes and administered prices , stemming from the need for fiscal consolidation , may further add to inflationary pressures in the years to come .
Inflatsioonisurvet võib lähiaastatel suurendada ka kaudsete maksude ja reguleeritud hindade uued tõusud , mis on tingitud eelarve konsolideerimise vajadusest .
In addition , as the catching-up process continues in the central and eastern European countries under review , it may lead to renewed upward pressures on prices and / or the nominal exchange rate , although it is difficult to assess the exact size of this effect .
Lisaks võib Keskja Ida-Euroopa riikides majandusliku lähenemise jätkumisega kaasneda uus tõususurve hindadele ja / või nominaalsele vahetuskursile , kuigi selle mõju täpset suurust on raske hinnata .
The risk of renewed inflationary pressures will be particularly high if the next upswing is again accompanied by renewed strong credit growth and asset price increases fuelled by low real interest rates .
Inflatsioonisurve taassuurenemise risk on eriti suur siis , kui ka järgmise tõusuga kaasneb madalate reaalsete intressimäärade toel kiire laenukasv ja varahindade tõus .
An environment conducive to sustainable price stability in the countries covered in this report will require the conduct of a stability-oriented monetary policy . Creating , maintaining or strengthening an environment supportive of price stability will , in addition , crucially depend on further fiscal policy efforts , particularly the implementation of credible consolidation paths .
Selleks , et käesolevas aruandes käsitletud riikides tekiks jätkusuutlikku hinnastabiilsust toetav keskkond , on vaja stabiilsusele orienteeritud rahapoliitikat . Hinnastabiilsust toetava keskkonna loomine , hoidmine ja tugevdamine eeldab kindlasti ka edasist tööd eelarvepoliitika vallas ja eelkõige usaldusväärse konsolideerimispoliitika rakendamist .
Wage increases should not exceed labour productivity growth and should take into account labour market conditions and developments in competitor countries .
Palkade kasv ei tohiks olla kiirem tööviljakuse kasvust ning peaks vastama tööturu tingimustele ja konkureerivate riikide arengule .
In ERM II countries , given the limited room for manoeuvre for monetary policy under the current unilateral tight exchange rate pegs , it is imperative that other policy areas support the capacity of the economy to cope with countryspecific shocks and to avoid the re-emergence of macroeconomic imbalances .
Arvestades , et ERM2 riikidel on praeguste ühepoolse kohustusena võetud vahetuskursirežiimide juures vähe rahapoliitilist manööverdamisruumi , on äärmiselt tähtis , et muud poliitikavaldkonnad toetaksid majanduse võimet tulla toime riigispetsiifiliste šokkidega ning vältida makromajandusliku tasakaalustamatuse taastekkimist .
THE GOVERNMENT BUDGETARY POSITION CRITERION With the exceptions of Bulgaria , Estonia and Sweden , all Member States under review are , at the time of this report , subject to a Council decision on the existence of an excessive deficit .
VALITSUSSEKTORI EELARVEPOSITSIOONI KRITEERIUM Kõigi vaatlusaluste liikmesriikide suhtes peale Bulgaaria , Eesti ja Rootsi kehtib käesoleva aruande ajal nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta .
Deadlines for correcting the excessive deficit situation are set at 2011 for Hungary , at 2012 for Latvia , Lithuania , Poland and Romania and at 2013 for the Czech Republic .
Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajaks määrati Ungarile 2011 . aasta , Lätile , Leedule , Poolale ja Rumeeniale 2012 .
All six countries posted a fiscal deficit-to-GDP ratio above the 3 % reference value in 2009 and , with the exception of Hungary ( 4.0% ) , all were close to or above 6 % of GDP .
Kõigi kuue riigi eelarvepuudujäägi ja SKP suhe oli 2009 . aastal üle 3 % lise kontrollväärtuse ja üle 6 % SKPst või selle lähedal , välja arvatud Ungari ( 4,0% ) .
Bulgaria also posted a budget deficit ratio above the 3 % reference value , while Estonia and Sweden recorded deficits below this level .
Ka Bulgaaria eelarvepuudujääk oli üle 3 % lise kontrollväärtuse , Eesti ja Rootsi oma aga sellest väiksem .
The European Commission is initiating an excessive deficit procedure against Bulgaria by preparing a report under Article 126 ( 3 ) .
Euroopa Komisjon on algatamas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust Bulgaaria suhtes , koostades artikli 126 lõike 3 alusel ettekande .
Overall , in the majority of the countries , the fiscal situation deteriorated markedly compared with 2008 , reflecting significantly worsening macroeconomic conditions .
Kokkuvõttes halvenes enamiku vaatlusaluste riikide eelarveolukord võrreldes 2008 . aastaga oluliselt , kajastades makromajanduse olukorra märkimisväärset halvenemist .
It should be noted that several non-euro area Member States experienced pro-cyclical fiscal loosening ahead of the crisis .
Tuleb märkida , et mitmes euroalavälises liikmesriigis eelnes kriisile protsükliline eelarvepoliitika lõdvendamine .
At the same time , budgetary developments in 2009 also reflected the differentiated fiscal policy response of the nine Member States to the financial and economic crisis .
Samas peegeldab kõnealuse üheksa liikmesriigi eelarve areng 2009 . aastal ka nende erinevaid eelarvepoliitilisi reaktsioone majandus - ja
In Latvia , Hungary and Romania , which received financial assistance from , inter alia , the EU and the IMF , the related adjustment programmes called for strict fiscal consolidation .
Läti , Ungari ja Rumeenia , kes said finantsabi muu hulgas ELilt ja RVFilt , pidid vastavate korrigeerimiskavade kohaselt eelarvet rangelt konsolideerima .
Bulgaria , Estonia and Lithuania implemented comprehensive consolidation measures aimed at containing the rapid budgetary deterioration .
Bulgaaria , Eesti ja Leedu rakendasid ulatuslikke konsolideerimismeetmeid , et ohjeldada oma eelarveolukorra kiiret halvenemist .
In Poland , the fiscal impact of allowing automatic stabilisers to operate was partly offset by spending cuts .
Poolas neutraliseeris automaatsete stabilisaatorite mõju eelarvele osaliselt kulutuste kärpimine .
By contrast , in the Czech Republic , fiscal policy reflected both the fact that automatic stabilisers were allowed to operate and the fact that there were some government stimulus measures .
Tšehhis seevastu lasti toimida automaatsetel stabilisaatoritel ning valitsus võttis mõningaid eelarvepoliitiliste stiimulite meetmeid .
In Sweden , a significant fiscal stimulus package was implemented in 2009 . 34
Rootsi rakendas 2009 . aastal suure eelarvepoliitiliste stiimulite paketi .
For 2010 , the European Commission forecasts the deficit-to-GDP ratio to remain above the 3 % reference value in all countries that are the subject of an excessive deficit procedure .
aastaks prognoosib Euroopa Komisjon , et eelarve puudujäägi ja SKP suhe jääb 3 % kontrollväärtusest suuremaks kõigis riikides , kelle suhtes on käimas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus .
Only Bulgaria , Estonia and Sweden are projected to post budget deficits below 3 % of GDP in 2010 .
Prognoosi kohaselt jääb 2010 . aasta eelarvepuudujääk kontrollväärtusest madalamaks ainult Bulgaarias , Eestis ja Rootsis .
Government debt-to-GDP ratios increased in all nine Member States under review , in some cases substantially , reflecting , inter alia , large fiscal deficits , the deteriorating macroeconomic environment and interventions in support of financial institutions .
Valitsussektori võla suhe SKPsse suurenes kõigis üheksas vaatlusaluses liikmesriigis , mõnel juhul oluliselt , mis viitab muu hulgas suurele eelarvepuudujäägile , makromajandusliku keskkonna halvenemisele ning finantseerimisasutuste toetamiseks võetud sekkumismeetmetele .
Only Hungary had a debtto-GDP ratio above the 60 % of GDP reference value in 2009 , which increased by 5.4 percentage points from the previous year 's level to 78.3% of GDP .
Ainult Ungaris oli võla suhe SKPsse 2009 . aastal üle 60 % kontrollväärtuse , mille taga oli 5,4 protsendipunktine tõus eelnenud aasta tasemelt 78,3% ni SKPst .
In the other countries debt ratios were lower .
Teistes riikides oli see näitaja madalam .
In some of the countries , governments incurred contingent liabilities during the crisis in the form of guarantees .
Mõne riigi valitsused on kriisi ajal võtnud endale garantiide näol tingimuslikke kohustusi .
Looking back at the period 2000-09 , government debt-to-GDP ratios increased substantially in Latvia ( 23.8 percentage points ) , Hungary ( 23.3 ) , the Czech Republic ( 16.9 ) and Poland ( 14.2 ) and to a considerably lesser extent in Lithuania , Estonia and Romania .
Aastatel 2000 -- 2009 suurenes valitsussektori võla suhe SKPsse oluliselt Lätis ( 23,8 protsendipunkti ) , Ungaris ( 23,3 ) , Tšehhis ( 16,9 ) ja Poolas ( 14,2 ) ning palju vähem Leedus , Eestis ja Rumeenias .
By contrast , in Bulgaria and Sweden , the 2009 debt ratio stood clearly below that of 2000 .
Seevastu Bulgaarias ja Rootsis oli võla suhtarv 2009 . aastal selgelt madalam kui 2000 .
For 2010 , the European Commission projects a rise , in some cases substantial , in the debt ratio in all nine Member States under review .
2010 . aastaks prognoosib Euroopa Komisjon selle näitaja tõusu kõigis üheksas vaatlusaluses liikmesriigis ning mõnel juhul kujuneb tõus tõenäoliselt suureks .
Looking ahead , it is of the utmost importance for the countries examined to achieve and maintain sound and sustainable fiscal positions .
Tulevikku vaadates on vaatlusaluste liikmesriikide jaoks äärmiselt oluline saavutada ja säilitada tugev ja jätkusuutlik eelarvepositsioon .
Countries that are subject to a Council decision on the existence of an excessive deficit must comply with their excessive deficit procedure commitments in a credible and timely manner in order to bring their budget deficits below the reference value in accordance with the agreed deadline .
EKP Lähenemisaruanne Mai 2010 Riigid , kelle suhtes kehtib nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta , peavad oma kohustused täitma usaldusväärselt ja õigeaegselt , et viia oma eelarve puudujäägi suhtarv nõukogu otsusega määratud ajaks allapoole kontrollväärtust .
Further consolidation is also required in those other countries that have yet to attain their medium-term budgetary objectives .
Lisaks peavad riigid , kes ei ole veel saavutanud oma keskpikki eelarve-eesmärke , jätkama oma eelarve konsolideerimist .
Overall , further consolidation would make it possible to deal with the budgetary challenges related to the ageing of the population .
Üldiselt aitab konsolideerimisega jätkamine tulla toime elanikkonna vananemisest tingitud eelarveprobleemidega .
fiscal frameworks should support fiscal consolidation and limit slippages in public expenditure , while helping to prevent a reemergence of macroeconomic imbalances .
Tugevad eelarveraamistikud peaksid toetama eelarve konsolideerimist ning piirama riiklike kulutuste suurendamist ja samal ajal aitama ära hoida makromajanduse tasakaalustamatuse taasteket .
Consolidation strategies should focus on increasing the quality of public finances by strengthening productivity-enhancing investment .
Konsolideerimisstrateegiad peaksid keskenduma riigirahanduse kvaliteedi parandamisele , suurendades investeeringuid tööviljakuse parandamisse .
THE EXCHANGE RATE CRITERION Among the countries examined in this report , Estonia , Latvia and Lithuania are currently participating in ERM II .
VAHETUSKURSI KRITEERIUM Käesolevas aruandes vaadeldavatest riikidest osalevad ERM2s praegu Eesti , Läti ja Leedu .
The currencies of all of these Member States had been in ERM II for more than two years prior to the convergence examination , as laid down in Article 140 of the Treaty .
Kõigi nende liikmesriikide vääringud olid ERM2s osalenud rohkem kui kaks aastat enne nende lähenemise hindamist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 140 .
The agreements on participation in ERM II were based on a number of policy commitments by the respective authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , containing credit growth and implementing further structural reforms .
ERM2s osalemise kokkulepped põhinevad vastavate ametiasutuste mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis on muu hulgas seotud usaldusväärse eelarvepoliitika tagamise , mõõduka palgataseme soodustamise , laenukasvu ohjeldamise ning struktuurireformide jätkamisega .
In all cases , there were unilateral commitments on the part of the countries concerned regarding the maintenance of narrower fluctuation bands .
Kõigil juhtudel võtsid asjaomased riigid ühepoolse kohustuse hoida kitsamat kõikumisvahemikku .
These unilateral commitments place no additional obligations on the ECB .
Sellised ühepoolsed kohustused ei sea EKP-le täiendavaid kohustusi .
In particular , it was accepted that Estonia and Lithuania could join ERM II with their existing currency board arrangements in place .
Eesti ja Leedu võisid ERM2ga ühinemisel säilitada oma valuutakomitee süsteemi .
The Latvian authorities also declared , as a unilateral commitment , that they would maintain the exchange rate of the lats at its central rate against the euro with a fluctuation band of ± 1 %.
Läti ametivõimud võtsid ühepoolse kohustuse hoida lati keskkurssi euro suhtes kõikumisvahemikus ± 1 %.
The currencies of the other six countries remained outside the exchange rate mechanism during this period .
Ülejäänud kuue riigi vääringud sel perioodil vahetuskursimehhanismis ei osalenud .
Within ERM II , none of the central rates of the currencies examined in this report were devalued in the period under review ( 24 April 2008 to 23 April 2010 ) .
Ühegi ERM2s osaleva käesolevas aruandes käsitletud riigi vääringu keskkurssi ei ole vaatlusalusel perioodil 24 . aprillist 2008 kuni 23 .
The Estonian kroon and the Lithuanian litas traded continuously at their respective central rates .
aprillini 2010 devalveeritud . Eesti krooni ja Leedu litiga kaubeldi pidevalt keskkursi
In contrast , the exchange rate volatility of the Latvian lats vis-à-vis the euro within the ± 1 % unilaterally set fluctuation band peaked in July 2009 , before decreasing thereafter .
Läti lati vahetuskursi kõikumine euro suhtes tipnes aga ühepoolselt seatud ± 1 % kõikumisvahemiku piires 2009 .
There were several occasions of severe market ECB Convergence Report May 2010
aasta juulis , vähenedes pärast seda .