natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is divided into six chapters dealing with the different aspects of the ECB as a policy-maker , as an organisation of Community law and as the core and leader of the Eurosystem .
Teos jaguneb kuueks peatükiks , mis käsitlevad EKP tegevust poliitika kujundajana , ühenduse õiguse kohaselt tegutseva organisatsioonina ning eurosüsteemi keskse osa ja juhina .
Chapter 1 gives a brief overview of the establishment of EMU and the ECB and the changeover to the euro .
Esimene peatükk annab lühiülevaate majandus - ja rahaliidu ning EKP asutamisest ning üleminekust eurole .
It also puts the ECB in the context of the objectives and arrangements of EMU under the umbrella of the EU .
Samuti vaadeldakse EKPd majandus - ja rahaliidu eesmärkide ja reeglite ning ELi kontekstis .
Chapter 2 focuses on the legal , institutional and organisational aspects of European central banking which resulted from the realisation of EMU .
Teises peatükis keskendutakse majandus - ja rahaliidu elluviimise tulemusel tekkinud Euroopa keskpangandussüsteemi õiguslikele , institutsioonilistele ja organisatsioonilistele aspektidele .
Chapter 3 describes ECB policies and their implementation by Eurosystem activities , as well as the intra-Eurosystem financial relationships .
Kolmas peatükk kirjeldab EKP tegevuspõhimõtteid ja nende elluviimist eurosüsteemi meetmete kaudu ning samuti eurosüsteemisiseseid finantssuhteid .
Chapter 4 gives an overview of the ECB 's status and role in the institutional context of the European Community .
Neljandas peatükis antakse ülevaade EKP staatusest ja rollist Euroopa Ühenduse institutsioonilises kontekstis .
Although the ECB is independent vis-à-vis the Community institutions and bodies , it is a part of the European Community 's institutional and political framework and is subject to Community law .
Ehkki EKP on ühenduse institutsioonide ja organite suhtes sõltumatu , kuulub ta siiski Euroopa Ühenduse institutsioonilisse ja poliitilisse raamistikku ning tema suhtes kehtib ühenduse õigus .
It is held accountable by the European Parliament and European citizens for the fulfilment of its mandate , its acts and omissions are subject to legal review by the European Court of Justice and its financial integrity is scrutinised by the European Court of Auditors .
EKP vastutab oma ülesannete täitmise eest Euroopa Parlamendi ja Euroopa kodanike ees , tema tegevust ja tegevusetust kontrollib Euroopa Kohus ning tema rahandusliku sõltumatuse üle teostab järelevalvet Euroopa Kontrollikoda .
Chapter 5 describes the ECB 's involvement in the external representation of the euro area .
Viiendas peatükis kirjeldatakse EKP kui euroala esindaja tegevust mujal maailmas .
In the light of growing globalisation , the participation of the ECB in international organisations and fora is of utmost importance for the fulfilment of its mandate .
Üha ulatuslikuma üleilmastumise kontekstis on EKP osalus rahvusvahelistes organisatsioonides ja foorumites tema ülesannete täitmise seisukohalt otsustava tähtsusega .
Chapter 6 presents the ECB as a corporate entity . It shows in particular how the policy mission of the ECB is substantiated in its corporate governance , internal organisation and staff policy .
Kuuendas peatükis tutvustatakse EKPd kui juriidilist isikut ning näidatakse , kuidas EKP viib oma missiooni ellu organisatsiooni juhtimiskultuuri , sisestruktuuri ja personalipoliitika kaudu .
The Treaty on European Union ( Maastricht Treaty ) with the Statute of the ESCB and of the ECB , signed on 7 February 1992 .
Euroopa Liidu leping ( Maastrichti leping ) ning EKPSi ja EKP põhikiri , mis kirjutati alla 7 . veebruaril 1992 .
1 E M U , T H E E C B A N D T H E E U RO This chapter gives an overview of the steps that have culminated in the establishment of EMU and describes its main organisational features . 1 .
1 . MAJANDUS - JA RAHALIIT , EKP JA EURO Käesolevas peatükis antakse ülevaade majandus - ja rahaliidu loomisele eelnenud etappidest ning kirjeldatakse liidu toimimise põhijooni .
1 T H E RO A D TO E M U A N D T H E E U RO So how did it all start ?
1.1 MAJANDUS - JA RAHALIIDU NING EURO EELLUGU Kuidas said majandus - ja rahaliit ning euro alguse ?
One possible starting point for this chronology of economic and monetary union in Europe might be the Treaties of Rome1 , which entered into force on 1 January 1958 . After all , the realisation of EMU is one of the achievements of European integration ;
aasta 1 . jaanuaril jõustunud Rooma lepinguid1 , arvestades , et majandus - ja rahaliidu elluviimine on suurel määral saavutatud nimelt tänu Euroopa riikide lõimumisele ning on üks selle olulisemaid tulemusi .
indeed probably the most important one so far . However , a single currency was not yet in the mind of the authors of the Treaties of Rome ;
Rooma lepingute sihid ja eesmärgid olid siiski küllaltki piiratud ning ühisraha ideed nendes veel ei käsitletud .
the aims and objectives of the original treaties were much more limited . Another starting point might be 1989 , when the European Council decided to initiate the realisation of EMU by the end of the century .
Teiseks alguspunktiks võib pidada aastat 1989 , mil Euroopa Ülemkogu tegi otsuse viia majandus - ja rahaliit ellu hiljemalt 20 . sajandi lõpuks .
However , it would be historically incorrect to discard the first steps towards European monetary integration , which had started in the mid-1960s .
Ajaloolise korrektsuse huvides tuleks siiski mainida ka 1960 . aastate keskel tehtud esimesi samme Euroopa rahalise lõimumise suunas .
The early attempts at monetary integration were characterised by varying degrees of success , and progress alternated with setbacks .
Kohati edukaid püüdlusi saatsid küll mitmed tagasilöögid , kuid siiski oli selle perioodi saavutustel ja õppetundidel otsustav tähtsus 1990 .
Nevertheless , the achievements of this period , and some of the lessons learned , were indispensable in shaping the process of monetary integration that finally took off in the 1990s .
aastatel alanud rahalise lõimumise protsessi kujundamisel .
Taking all this into account , the most appropriate starting point would therefore seem to be the year 1962 ( see Box 1 ) and a European Commission document known as the Marjolin Memorandum .
Eelnevat arvesse võttes võib kõige sobivamaks lähtepunktiks pidada aastat 1962 ( vt taustinfo 1 ) ning Euroopa Komisjoni dokumenti , mida tuntakse Marjolini memorandumi nime all .
This memorandum initiated the first discussion on monetary integration at the Community level and prompted the first , albeit very limited , measures in the field of monetary cooperation .
Selles memorandumis algatati esmakordselt arutelu rahalise lõimumise üle ühenduse tasandil ning rahapoliitilise koostöö valdkonnas tehti ettepanekud esimeste , ehkki väga piiratud meetmete kohta .
1 . 1 F i r s t s t e p s t ow a rd s E u ro p e a n m o n e t a r y i n t e g r a t i o n Europe 's « founding fathers » , who negotiated the Treaties of Rome in the 1950s , did not dwell on the idea of a common currency .
1.1.1 Esimesed sammud Euroopa rahalise lõimumise suunas Euroopa esiisad , kes pidasid 1950 . aastatel läbirääkimisi Rooma lepingute üle , ühisraha kasutuselevõtu peale veel ei mõelnud .
To start with , the initial aims of the European Economic Community ( EEC ) were largely limited to realising a customs union and a common agricultural market , which was not perceived to require integration in the monetary field .
Euroopa Majandusühenduse ( EMÜ ) esialgne eesmärk piirdus suurel määral tolliliidu ja ühise põllumajandusturu loomisega , mis tollaste arvamuste kohaselt ei eeldanud rahapoliitilist lõimumist .
Moreover , at the time , all the EEC countries were part of a reasonably well-functioning international monetary system ( the Bretton Woods system ) .
Pealegi kuulusid kõik tookordsed EMÜ liikmesriigid rahvusvahelisse rahasüsteemi ( Bretton Woodsi süsteem ) , mis toimis suhteliselt hästi .
Within this system , exchange rates were fixed but adjustable and remained relatively stable until the mid-1960s , both within the EEC and globally .
Selles süsteemis olid vääringute vahetuskursid kindlaks määratud , kuid kohandatavad , ning püsisid nii EMÜ-siseselt kui ka rahvusvaheliselt küllaltki stabiilsena kuni 1960 .
The Treaty establishing the European Economic Community ( EEC ) and the Treaty establishing the European Atomic Energy Community ( Euratom ) .
Euroopa Majandusühenduse ( EMÜ ) asutamisleping ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ( Euratom ) asutamisleping .
The Treaties entered into force on 1 January 1958 .
Lepingud jõustusid 1 . jaanuaril 1958 .
The two new Communities were added to the European Coal and Steel Community ( ECSC ) , which had been established in 1952 for a period of 50 years .
Kõnealused kaks uut ühendust lisandusid Euroopa Söe - ja Teraseühendusele ( ESTÜ ) , mis loodi 1952 . aastal viiekümneks aastaks .
B ox 1 T h e ro a d t o t h e e u ro 1962 May 1964 The European Commission makes its first proposal ( Marjolin Memorandum ) for economic and monetary union .
Taustinfo 1 Euro eellugu 1962 Mai 1964 Euroopa Komisjon teeb esimese ettepaneku ( Marjolini memorandum ) majandus - ja rahaliidu loomiseks .
A Committee of Governors of the central banks of the Member States of the European Economic Community ( EEC ) is formed to institutionalise the cooperation among EEC central banks .
Luuakse Euroopa Majandusühenduse ( EMÜ ) liikmesriikide keskpankade presidentide komitee , et sisse seada EMÜ keskpankade koostöö .
The Werner Report sets out a plan to realise an economic and monetary union in the Community by 1980 .
Werneri aruandes luuakse kava majandus - ja rahaliidu rajamiseks ühenduses aastaks 1980 .
A system ( the « snake ") for the progressive narrowing of the margins of fluctuation between the currencies of the Member States of the European Economic Community is established .
Luuakse süsteem Euroopa Majandusühenduse liikmesriikide valuutade omavaheliste kõikumispiiride järkjärguliseks kitsendamiseks ( n-ö valuutamadu ) .
The European Monetary Cooperation Fund ( EMCF ) is set up to ensure the proper operation of the snake .
Luuakse Euroopa Valuutakoostöö Fond , et tagada valuutamao tõrgeteta toimimine .
The European Monetary System ( EMS ) is created .
Luuakse Euroopa Rahasüsteem ( ERS ) .
The Single European Act ( SEA ) is signed .
Allkirjastatakse ühtne Euroopa akt ( Single European Act ( SEA )) .
The European Council mandates a committee of experts under the chairmanship of Jacques Delors ( the « Delors Committee ") to make proposals for the realisation of EMU .
Euroopa Ülemkogu annab Jacques Delors' i juhitavale ekspertide komiteele ( Delors' i komitee ) ülesande teha ettepanekuid majandusja rahaliidu loomiseks .
The « Delors Report » is submitted to the European Council .
Euroopa Ülemkogule esitatakse Delors' i aruanne .
The European Council agrees on the realisation of EMU in three stages .
Euroopa Ülemkogu lepib kokku , et majandus - ja rahaliit viiakse ellu kolmes etapis .
Stage One of EMU begins .
Algab majandus - ja rahaliidu esimene etapp .
An Intergovernmental Conference to prepare for Stages Two and Three of EMU is launched .
Majandus - ja rahaliidu teise ja kolmanda etapi ettevalmistamiseks luuakse valitsustevaheline konverents .
The Treaty on European Union ( the « Maastricht Treaty ") is signed .
Allkirjastatakse Euroopa Liidu leping ( Maastrichti leping ) .
Frankfurt am Main is chosen as the seat of the EMI and of the ECB and a President of the EMI is nominated .
Euroopa Rahainstituudi ( ERI ) ja EKP asukohaks valitakse Mainiäärne Frankfurt ; nimetatakse ametisse ERI president .
The Treaty on European Union enters into force .
Jõustub Euroopa Liidu leping .
Alexandre Lamfalussy is appointed as President of the EMI , to be established on 1 January 1994 .
Alexandre Lamfalussy nimetatakse 1 . jaanuaril 1994 loodava ERI presidendiks .
Stage Two of EMU begins and the EMI is established .
Algab majandus - ja rahaliidu teine etapp ja asutatakse ERI .
The Madrid European Council decides on the name of the single currency and sets out the scenario for its adoption and the cash changeover .
Euroopa Ülemkogu teeb Madridi kohtumisel otsuse ühisraha nime kohta ning kinnitab selle kasutuselevõtu ja euro sularahale ülemineku tegevuskava .
The EMI presents specimen euro banknotes to the European Council .
ERI esitleb Euroopa Ülemkogule pangatähtede näidiseid .
The European Council agrees on the Stability and Growth Pact .
Euroopa Ülemkogu teeb otsuse stabiilsuse ja majanduskasvu pakti kohta .
Belgium , Germany , Spain , France , Ireland , Italy , Luxembourg , the Netherlands , Austria , Portugal and Finland are considered to fulfil the necessary conditions for the adoption of the euro as their single currency ;
Otsustatakse , et Belgia , Saksamaa , Hispaania , Prantsusmaa , Iirimaa , Itaalia , Luksemburg , Madalmaad , Austria , Portugal ja Soome täidavad ühisraha kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ;
the Members of the Executive Board of the ECB are appointed .
nimetatakse ametisse EKP juhatuse liikmed .
The ECB and the ESCB are established .
Asutatakse EKP ja EKPS .
The ECB announces the strategy and the operational framework for the single monetary policy it will conduct from 1 January 1999 .
EKP teeb teatavaks ühtse rahapoliitika strateegia ja tegevusraamistiku , mida rakendatakse alates 1 . jaanuarist 1999 .
Stage Three of EMU begins ;
Algab majandus - ja rahaliidu kolmas etapp ;
the euro becomes the single currency of the euro area ;
euroala riikides võetakse ühisrahana kasutusele euro ;
conversion rates are fixed irrevocably for the former national currencies of the participating Member States ;
määratakse lõplikult kindlaks osalevate liikmesriikide endiste vääringute vahetuskurss euro suhtes ;
a single monetary policy is conducted for the euro area .
euroalal viiakse ellu ühtset rahapoliitikat .
1971 April 1972
1971 Aprill 1972
April 1973 March 1979 February 1986 June 1988
Aprill 1973 Märts 1979 Veebruar 1986 Juuni 1988
May 1989 June 1989 July 1990 December 1990 February 1992 October 1993 November 1993 December 1993 January 1994 December 1995 December 1996 June 1997 May 1998
Mai 1989 Juuni 1989 Juuli 1990 Detsember 1990 Veebruar 1992 Oktoober 1993 November 1993 Detsember 1993 Jaanuar 1994 Detsember 1995 Detsember 1996 Juuni 1997 Mai 1998
June 1998 October 1998 January 1999
Juuni 1998 Oktoober 1998 Jaanuar 1999
B ox 1 T h e r o a d t o t h e e u r o ( c o n t « d ) January 2001 January 2002 Greece becomes the 12th EU Member State to join the euro area .
Taustinfo 1 Euro eellugu Jaanuar 2001 Jaanuar 2002 ELi liikmesriigist Kreekast saab euroala 12 . liige .
The euro cash changeover : euro banknotes and coins are introduced and become sole legal tender in the euro area by the end of February 2002 .
Euro sularaha kasutuselevõtt : lastakse ringlusse euro pangatähed ja mündid , mis kehtivad 2002 . aasta veebruari lõpuks euroalal ainsa seadusliku maksevahendina .
The NCBs of the ten new EU Member States join the ESCB .
EKPSiga ühinevad kümne uue ELi liikmesriigi keskpangad .
May 2004
Mai 2004
The idea of a common currency for the EEC Member States was first launched in the European Commission 's Memorandum of 24 October 1962 ( the Marjolin Memorandum ) .
oktoobri 1962 . aasta memorandumis ( Marjolini memorandum ) .
In its Memorandum , the Commission called for the customs union to lead on to an economic union by the end of the 1960s with irrevocably fixed exchange rates between the Member States » currencies .
Komisjon tegi selles ettepaneku , et tolliliidule peaks 1960 . aastate lõpuks järgnema majandusliit , kus liikmesriikide vääringute vahetuskursid on lõplikult fikseeritud .
However , since the Bretton Woods system was ensuring widespread exchange rate stability , the Member States considered that intra-EEC exchange rate stability could be secured without the need for new institutional arrangements at the Community level .
Kuna aga Bretton Woodsi süsteemiga oli tagatud ulatuslik vahetuskursside stabiilsus , leidsid liikmesriigid , et EMÜs saab selle säilitada ka ilma uue institutsioonilise korralduseta ühenduse tasandil .
Thus , no follow-up action was taken on the Memorandum , except that a Committee of Governors of the central banks of the Member States of the EEC ( the Committee of Governors ) was established in 1964 .
Seega ei järgnenud memorandumile muid meetmeid peale selle , et 1964 .
The Committee of Governors complemented the Monetary Committee provided for by Article 105 ( 2 ) of the EEC Treaty .
aastal loodi EMÜ asutamislepingu artikli 105 lõike 2 kohaselt asutatud rahapoliitika komitee tegevuse toetuseks EMÜ liikmesriikide keskpankade presidentide komitee .
Initially the Committee of Governors had a very limited mandate , but over the years it gradually gained in importance to become the focus of monetary cooperation among the Community central banks .
Algselt olid presidentide komitee volitused väga piiratud , kuid need laienesid järkjärgult , kuni komitee omandas keskse rolli ühenduse keskpankade rahapoliitilises koostöös .
In this capacity , the Committee developed and managed the framework for monetary cooperation that was subsequently established at the Community level .
Komitee töötas välja rahapoliitilise koostöö raamistiku , mis võeti hiljem vastu ka ühenduse tasandil .
The Committee 's work would also prove instrumental in the final move to EMU .
Komitee tegevus aitab kaasa ka majandus - ja rahaliidu lõplikule elluviimisele .
2 By the end of the 1960s , the international environment had changed significantly .
2 1960 . aastate lõpuks oli rahvusvaheline keskkond oluliselt muutunud .
The Bretton Woods system was showing signs of increasing strain as a result of US balance of payments policy .
USA maksebilansipoliitika tõttu võis täheldada kasvavaid pingeid Bretton Woodsi süsteemis .
The EEC Member States increasingly differed on economic policy priorities .
Erinevused EMÜ liikmesriikide majanduspoliitiliste prioriteetide vahel üha suurenesid .
Greater price and cost divergences between them led to several exchange rate and balance of payments crises , which in turn threatened to disrupt the customs union and the common agricultural market , which had been functioning quite successfully up to then .
Nende hinna - ja kuluerinevuste tõttu tekkisid vahetuskursside ja maksebilansiga seotud probleemid , mis seadsid omakorda ohtu seni küllaltki edukalt toiminud tolliliidu ja ühise põllumajandusturu .
In 1969 the European Commission submitted a plan ( the Barre Plan ) to create a distinct monetary identity in the Community .
1969 . aastal esitas Euroopa Komisjon kava ( Barre' i kava ) ühenduse rahapoliitilise identiteedi kujundamiseks .
3 On the basis of this plan , the Heads of State or Government , meeting in The Hague , called on the Council of Ministers to draw up a plan for the realisation in stages of an economic and monetary union .
3 Sellest lähtudes kutsusid Haagis kohtunud riigipead ja valitsusjuhid Euroopa Liidu Nõukogu üles koostama kava majandus - ja rahaliidu etapiviisiliseks elluviimiseks .
This work was done by a group of experts , chaired by Pierre Werner , the Prime Minister of Luxembourg .
Ülesande täitmise võttis enda peale ekspertide töörühm Luksemburgi peaministri Pierre Werneri juhtimisel .
The resulting Werner Report4 , which was published in 1970 , proposed to create economic and monetary union in several stages by 1980 .
aastal avaldatud Werneri aruandes4 tehti ettepanek luua majandus - ja rahaliit mitmes etapis aastaks 1980 . Samal ajal seati 1970 .
For a more detailed discussion of this issue , see Andrews , D. ( 2003 ) and Baer , G. D. ( 1994 ) .
Üksikasjalikuma arutelu kohta vt Andrews , D. ( 2003 ) ja Baer , G. D. ( 1994 ) .
Communication from the Commission to the Council regarding the formulation of a plan by stages with a view to the creation of economic and monetary union , 12 February 1969 .
Komisjoni 12 . veebruari 1969 .
Report by the Working Group chaired by Pierre Werner on economic and monetary union , 8 October 1970 . 17
aasta teatis nõukogule majandus - ja rahaliidu etapiviisilise loomise kava kohta . Pierre Werneri juhitava töörühma 8 .
In parallel to these developments , the first mechanisms for intra-Community monetary and financial assistance were established in 1970 and 1971.5 In March 1971 the Member States agreed to realise an economic and monetary union6 .
aasta kokkulepe lühitähtajaliste valuutatoetuste mehhanismi kohta ning ELi Nõukogu 22 . märtsi 1971 .
As part of the first stage , they established a Community system for the progressive narrowing of the fluctuation margins of the members » currencies .
aasta märtsis jõudsid liikmesriigid kokkuleppele luua majandus - ja rahaliit . 6 Esimeses etapis rajati muu hulgas ühenduse süsteem liikmesriikide vääringute kõikumispiiride järkjärguliseks kitsendamiseks .
This system , which became known as the « snake " 7 , was put into operation in April 1972 .
Süsteem , mis sai tuntuks kui valuutamadu , 7 võeti kasutusele 1972 . aasta aprillis .
In 1973 the European Monetary Cooperation Fund ( EMCF ) 8 was set up as the nucleus of a future Community organisation of central banks .
1973 . aastal loodi Euroopa Valuutakoostöö Fond ( EMCF ) 8 kui ühenduse keskpankade tulevase organisatsiooni tuum .
And in 1974 , with a view to enhancing coordination of economic policies , the Council adopted a Decision on the attainment of a high degree of convergence in the Community9 and a Directive on stability , growth and full employment10 .
1974 . aastal võttis nõukogu majanduspoliitika kooskõlastamise edendamiseks vastu ühenduses lähenemise kõrge astme saavutamist käsitleva otsuse9 ning stabiilsust , kasvu ja täielikku tööhõivet käsitleva direktiivi .
Yet , by the mid-1970s the process of integration had lost momentum under the pressure of divergent policy responses to the economic shocks of the period .
aastate keskpaigaks oli aga lõimumine aeglustunud surve tõttu , mis tulenes tolleaegsetele majandusšokkidele järgnenud lahknevatest tegevuskavadest .
The « snake » became an exchange rate mechanism among the Deutsche Mark , the Benelux currencies and the Danish krone ( for a while two non-Community currencies -- the Swedish krona and Norwegian krone -- were also part of the system ) .
Valuutamao vahetuskursimehhanismis osalesid Saksa mark , Beneluxi riikide vääringud ja Taani kroon ( mõnda aega kuulusid süsteemi ka kaks ühendusevälist vääringut -- Rootsi kroon ja Norra kroon ) .
The other Community currencies remained outside the system for all or most of its existence .
Teised ühenduse vääringud jäid süsteemist terve või enamiku selle kestuse jooksul välja .
11 The EMCF turned out to be an empty shell with limited « bookkeeping » tasks : because the legal basis of the EMCF brought it under the control of the Community institutions , the Member States and their central banks were reluctant to assign it policy functions .
11 Euroopa Valuutakoostöö Fond osutus otstarbetuks ja üksnes piiratud raamatupidamisülesannetega asutuseks : kuna Euroopa Valuutakoostöö Fondi õigusliku aluse kohaselt oli ta ühenduse institutsioonide kontrolli all , ei soovinud liikmesriigid ja nende keskpangad talle poliitika funktsioone anda .
The Agreement of 9 February 1970 among the EEC central banks on the establishment of a short-term monetary support mechanism ;
1.1.2 Euroopa Rahasüsteem ja ühtne Euroopa akt 1979 .
and the Decision of the Council of Ministers of 22 March 1971 on the creation of a machinery for medium-term financial assistance among the EEC Member States .
aasta märtsis taasalustati rahalise lõimumise protsessi Euroopa Rahasüsteemi ( ERS ) loomisega . ERS loodi Euroopa Ülemkogu resolutsiooniga 12 ja selle töökord kehtestati osalevate keskpankade kokkuleppes .
6 Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States of 22 March 1971 on the attainment by stages of economic and monetary union in the Community ( OJ C 28 , 27.3.1971 , p. 1 ) .
märtsi 1971 . aasta resolutsioon majandusja rahaliidu järkjärgulise elluviimise kohta ühenduses ( EÜT C 28 , 27.3.1971 , lk 1 ) .