natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Joonisel 2 ( b ) märgitud negatiivsed väärtused näitavad , et vastav tegur aitas kaasa võlakoormuse vähenemisele .
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 7.5 11.0 89.0 57.8 31.2 38.5 8.0 1.1 98.9 1997 6.3 11.3 88.7 57.9 30.8 35.8 8.0 0.7 99.3
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 7,5 11,0 89,0 57,8 31,2 38,5 8,0 1997 6,3 11,3 88,7 57,9 30,8 35,8 8,0 1998 5,5 25,2 74,8 74,8 0,0 25,2 8,0 1999 6,1 32,2 67,8 67,8 0,0 32,2 7,0 2000 5,2 34,2 65,8 65,8 0,0 34,2 7,0 2001 4,8 42,8 57,2 57,2 0,0 42,8 7,0 2002 5,6 50,2 49,8 48,9 0,9 50,2 6,0 2003 5,7 50,3 49,7 49,0 0,7 50,3 6,0 2004 5,2 47,8 52,2 51,7 0,6 47,8 5,0 2005 4,5 49,3 50,7 50,2 0,4 49,3 5,0
2005 4.5 49.3 50.7 50.2 0.4 49.3 5.0 1.3 98.7 Sources : ESCB and European Commission .
Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon . Märkus .
Note : Year-end data .
Aastalõpuandmed .
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Üksikute liidetavate ja summade erinevus tuleneb ümardamisest .
1 ) Comprises debt denominated in euro and , before 1999 , in ECU or in one of the currencies of the Member States which have adopted the euro .
1 ) Sisaldab eurodes ja ( enne 1999 . aastat ) eküüdes või euro kasutusele võtnud riikide valuutas nomineeritud võlga .
E S TO N I A Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
EESTI Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) (% SKPst )
Note : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Joonisel 3 ( b ) märgitud negatiivsed väärtused näitavad , et vastav tegur aitas kaasa puudujäägi suurenemisele .
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 0.6 - 2.0 - 1.4 . .
Positiivsed väärtused näitavad , et teguri mõjul puudujääk vähenes . Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+)/ puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+)/ netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-)/ kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 0,6 - 2,0 - 1,4 .
Notes : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Üksikute liidetavate ja summade erinevus tuleneb ümardamisest .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 44 42 40 38 36 34 32 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 44 42 40 38 36 34 32
Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 44 42 40 38 36 34 32 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 44 42 40 38 36 34 32
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 40.3 40.3 9.5 14.0 12.1 4.7 0.0 42.3 35.9 11.2 10.5 0.1 0.0 14.0 6.3 - 2.0 - 1.9 2.5 1997 40.9 40.9 9.6 14.6 11.7 5.0 0.0 39.2 33.4 10.7 10.0 0.3 0.0 12.4 5.7 1.7 2.0 6.0 1998 39.1 39.1 10.5 12.8 11.6 4.2 0.0 39.5 33.1 10.6 9.3 0.4 0.0 12.8 6.4 - 0.4 0.0 4.4 1999 39.1 39.1 10.1 12.2 12.4 4.4 0.0 42.8 35.5 12.0 10.6 0.3 0.0 12.5 7.3 - 3.7 - 3.5 0.5 2000 36.2 35.8 7.8 12.4 11.1 4.5 0.4 36.5 32.3 10.9 9.6 0.2 0.0 11.6 4.2 - 0.2 0.0 3.6 2001 34.7 34.6 7.3 12.1 10.8 4.4 0.2 35.1 30.6 10.3 9.1 0.1 0.0 11.0 4.5 - 0.3 - 0.2 3.8 2002 36.0 35.7 7.6 12.5 11.1 4.5 0.3 35.6 30.1 9.9 8.9 0.2 0.0 11.0 5.6 0.4 0.6 5.3 2003 37.4 36.9 8.3 12.4 11.0 5.3 0.4 35.3 30.7 10.0 9.1 0.2 0.0 11.4 4.6 2.0 2.3 6.3 2004 36.6 36.1 8.2 12.2 10.8 4.9 0.4 34.2 31.4 10.0 9.6 0.2 0.0 11.6 2.9 2.3 2.5 5.4 2005 35.5 34.8 7.1 13.2 10.5 4.1 0.7 33.2 30.3 9.4 9.2 0.2 0.0 11.6 2.8 2.3 2.5 5.5
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+)/ puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta 40,3 40,3 9,5 14,0 12,1 4,7 0,0 42,3 35,9 11,2 10,5 0,1 0,0 14,0 6,3 - 2,0 - 1,9 2,5 1997 40,9 40,9 9,6 14,6 11,7 5,0 0,0 39,2 33,4 10,7 10,0 0,3 0,0 12,4 5,7 1,7 2,0 6,0 1998 39,1 39,1 10,5 12,8 11,6 4,2 0,0 39,5 33,1 10,6 9,3 0,4 0,0 12,8 6,4 - 0,4 0,0 4,4 1999 39,1 39,1 10,1 12,2 12,4 4,4 0,0 42,8 35,5 12,0 10,6 0,3 0,0 12,5 7,3 - 3,7 - 3,5 0,5 2000 36,2 35,8 7,8 12,4 11,1 4,5 0,4 36,5 32,3 10,9 9,6 0,2 0,0 11,6 4,2 - 0,2 0,0 3,6 2001 34,7 34,6 7,3 12,1 10,8 4,4 0,2 35,1 30,6 10,3 9,1 0,1 0,0 11,0 4,5 - 0,3 - 0,2 3,8 2002 36,0 35,7 7,6 12,5 11,1 4,5 0,3 35,6 30,1 9,9 8,9 0,2 0,0 11,0 5,6 0,4 0,6 5,3 2003 37,4 36,9 8,3 12,4 11,0 5,3 0,4 35,3 30,7 10,0 9,1 0,2 0,0 11,4 4,6 2,0 2,3 6,3 2004 36,6 36,1 8,2 12,2 10,8 4,9 0,4 34,2 31,4 10,0 9,6 0,2 0,0 11,6 2,9 2,3 2,5 5,4 2005 35,5 34,8 7,1 13,2 10,5 4,1 0,7 33,2 30,3 9,4 9,2 0,2 0,0 11,6 2,8 2,3 2,5 5,5
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 23.8 2010 24.7 - 0.6 2020 28.7 - 2.0 2030 33.4 - 2.3 2040 36.6 - 2.8 2050 43.1 - 2.7
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 23,8 2010 24,7 - 0,6 2020 28,7 - 2,0 2030 33,4 - 2,3 2040 36,6 - 2,8 2050 43,1 - 2,7
Source : « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » .
Allikas : „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » .
Economic Policy Committee and the European Commission ( 2006 ) .
Majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjon , 2006 . 80
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since ERM II central rate in EEK / EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) Yes 28 June 2004 15.6466 ± 15 % No 0.0 0.0
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 Osalus alates EEK / EUR keskkurss Kõikumisvahemik Kahepoolse keskkursi devalveerimine riigi omal algatusel : Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) jah 28 . juuni 2004 15,6466 ± 15 % ei 0,0 0,0
E S TO N I A
EESTI
1 ) Maximum percentage deviations from ERM II central rate over the period 28 June 2004 to 31 October 2006 , based on a ten-day moving average of daily data at business frequency .
1 ) Maksimaalsed kõrvalekalded (%) ERM2 keskkursist perioodil 28 . juuni 2004 -- 31 .
An upward / downward deviation implies that the currency is on the strong / weak side of the band .
Päevaste andmete kümne tööpäeva libisev keskmine . Positiivne / negatiivne kõrvalekalle keskkursist näitab vääringu tugevust / nõrkust .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Estonian kroon ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. 0.0 0.3 2006 Apr. July 0.0 0.1 0.0 0.1
b ) Krooni vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 0,0 0,3 2006 aprill juuli 0,0 0,1 0,0 0,1
Jan. Exchange rate volatility Short-term interest rate differential 2 ) 1 )
jaan Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 0,0 0,2
July 0.0 0.2
juuli 0,0 0,2
Oct. 0.0 0.2
okt 0,0 0,2
Jan. 0.0 0.1
jaan 0,0 0,1
Oct. 0.0 0.1
okt 0,0 0,1
Sources : National data and ECB calculations .
Allikad : Liikmesriigi andmed ja EKP arvutused .
Chart 5 Estonian kroon : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Joonis 5 Krooni kõrvalekalded ERM2 keskkursist (%, igapäevased andmed , 1 .
percentage deviation ;
november 2004 -- 31 .
1 November 2004 to 31 October 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q4 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 Q2 Q3 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
oktoober 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 IVkv I kv II kv III kv IVkv 2005 I kv II kv III kv 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
Note : A positive / negative deviation from the central rate implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
Märkus . Positiivne / negatiivne kõrvalekalle keskkursist näitab vääringu tugevust / nõrkust .
For the Estonian kroon , the fluctuation band is ± 15 %.
Krooni kõikumisvahemik on ± 15 %. 28 .
ECB Convergence Report December 2006 83
juunist 2004 varasemad kõrvalekalded viitavad kõikumisele krooni keskkursist ERM2ga liitumisel . EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
Table 10 Estonian kroon : real exchange rate developments ( monthly data ;
81 Tabel 10 Eesti krooni reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 9.9 2.5 13.5 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 5.9 3,2 9.8
aasta oktoobri seis võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) 9,9 2,5 13,5 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 5,9 3,2 9,8
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 8.6 5.6 2.4 3.2 - 14.0 63.0 73.8 36.0 54.3 71.9 75.5 1997 - 11.4 7.9 2.6 5.3 - 35.8 73.2 84.0 32.0 54.5 70.6 77.3 1998 - 8.6 10.2 10.2 0.0 - 37.0 75.1 84.9 34.0 56.6 75.1 79.8 1999 - 4.4 4.1 3.9 0.2 - 53.0 72.1 76.7 39.7 49.0 85.8 73.1 2000 - 5.0 7.4 5.9 1.5 - 48.6 85.2 88.5 48.2 48.0 88.1 70.4 2001 - 5.0 4.8 5.5 - 0.6 - 48.7 80.3 82.4 47.7 42.4 81.3 66.2 2002 - 10.1 4.2 2.2 2.0 - 54.3 70.9 78.0 43.4 43.5 81.6 68.6 2003 - 11.1 9.9 8.1 1.8 - 67.6 70.8 78.5 45.0 40.4 82.4 64.8 2004 - 11.7 12.2 6.0 6.2 - 88.5 75.6 83.7 40.1 44.2 80.3 73.6 2005 - 9.5 0.9 16.8 - 15.8 - 96.7 79.7 85.9 40.8 45.7 77.9 75.9
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) - 8,6 5,6 2,4 3,2 - 14,0 63,0 73,8 36,0 54,3 71,9 75,5 1997 - 11,4 7,9 2,6 5,3 - 35,8 73,2 84,0 32,0 54,5 70,6 77,3 1998 - 8,6 10,2 10,2 0,0 - 37,0 75,1 84,9 34,0 56,6 75,1 79,8 1999 - 4,4 4,1 3,9 0,2 - 53,0 72,1 76,7 39,7 49,0 85,8 73,1 2000 - 5,0 7,4 5,9 1,5 - 48,6 85,2 88,5 48,2 48,0 88,1 70,4 2001 - 5,0 4,8 5,5 - 0,6 - 48,7 80,3 82,4 47,7 42,4 81,3 66,2 2002 - 10,1 4,2 2,2 2,0 - 54,3 70,9 78,0 43,4 43,5 81,6 68,6 2003 - 11,1 9,9 8,1 1,8 - 67,6 70,8 78,5 45,0 40,4 82,4 64,8 2004 - 11,7 12,2 6,0 6,2 - 88,5 75,6 83,7 40,1 44,2 80,3 73,6 2005 - 9,5 0,9 16,8 - 15,8 - 96,7 79,7 85,9 40,8 45,7 77,9 75,9
3 CYPRUS 3.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from November 2005 to October 2006 , the 12-month average rate of HICP inflation in Cyprus was 2.3% , i.e. below the reference value of 2.8% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Küprose 12 kuu keskmine ÜTHI-inflatsioonimäär 2,3% , s. t madalam kui hinnastabiilsuse kriteeriumi 2,8% line kontrollväärtus ( vt tabel 1 ) .
On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to remain broadly stable in the coming months .
Kõige uuemate andmete alusel eeldatakse , et 12 kuu keskmine ÜTHIinflatsioonimäär peaks lähikuudel jääma suures osas samale tasemele .
Looking back over a longer period , HICP inflation in Cyprus has been contained , with only occasional periods of relatively high inflation ( see Chart 1 ) .
Ajas rohkem tagasi vaadates tuleb märkida , et Küprosel on õnnestunud ÜTHI-inflatsiooni ohjeldada , nii et see on vaid ajuti suhteliselt kõrgele tõusnud ( vt joonis 1 ) .
Between 1997 and 2005 it was mostly around 2-3 %, but in 2000 and 2003 , it jumped to 4.9% and 4.0% respectively , largely reflecting strong increases in energy and food prices , as well as the EU harmonisation-related gradual increases in energy excise taxes and in the VAT rate from 10 % to 15 % in the period 2002-03 .
ja 2003 . aastal tõusis see vastavalt 4,9% ni ja 4,0% ni , mis tulenes energia - ja toiduhindade suurest tõusust , aga ka energia aktsiisimaksude järkjärgulisest ühtlustamisest ELi tasemega ning käibemaksumäära tõstmisest 10 % lt 15 % le aastatel 2002 -- 2003 .
The medium-term inflation performance of Cyprus reflects a number of important policy choices , most notably the long-standing tradition of pegged exchange rate regimes , which dates back to 1960 .
Keskpikas perspektiivis peegeldab Küprose inflatsioon mitut tähtsat poliitilist valikut , millest kõige olulisem on kauaaegne , juba 1960 . aastal alguse saanud seotud vahetuskursside traditsioon .
In 1992 the Cyprus pound was pegged to the ECU , and in 1999 to the euro , with a fluctuation band of ± 2.25% .
aastal seoti Küprose nael eküüga ja 1999 . aastal euroga , kusjuures vahetuskursi kõikumisvahemikuks määrati ± 2,25% .
The band was widened to ± 15 % in 2001 in the context of an ongoing gradual liberalisation of capital movements .
2001 . aastal laiendati seda seoses kapitali liikumise jätkuva järkjärgulise liberaliseerimisega ± 15 % ni .
However , the Central Bank of Cyprus did not make use of the wider band and the exchange rate moved within a narrow range .
Küprose keskpank seda laiemat vahemikku siiski ei kasutanud ning naela vahetuskurss kõikus kitsastes piirides .
On 2 May 2005 , Cyprus joined ERM II with the standard fluctuation band of ± 15 %.
2 . mail 2005 ühines Küpros ERM2ga ning naela standardseks kõikumisvahemikuks määrati ± 15 %.
Price stability is the primary objective of monetary policy in Cyprus and was enshrined in the 2002 Central Bank of Cyprus Law .
2002 . aasta Küprose keskpanga seaduse järgi on Küprose rahapoliitika esmane eesmärk hinnastabiilsus .
The relatively contained levels of inflation have also been supported by the liberalisation of product markets and network industries , particularly in the communication sector .
Suhteliselt madal inflatsioon on tuge saanud veel tooteturgude ja kommunikatsioonivõrkude sektori liberaliseerimisest .
By contrast , fiscal policy has , on the whole , not been fully supportive of price stability since 1996 .
Eelarvepoliitika ei ole aga hinnastabiilsust 1996 . aastast peale tervikuna toetanud .
The relatively contained inflation developments between 1998 and 2001 should be seen against a background of solid economic growth , which , for the most part , was around 5 %.
Küprose suhteliselt madala inflatsiooni puhul aastatel 1998 -- 2001 tuleb arvesse võtta riigi tugevat majanduskasvu , mis püsis neil aastatel valdavalt 5 % kandis . 2002 .
Real GDP growth moderated to around 2 % in 2002 and 2003 , due mainly to a weakening in the tourism sector , but picked up again to almost 4 % in 2004 and 2005 ( see Table 2 ) .
ja 2003 . aastal aeglustus SKP reaalkasv peamiselt turismisektori nõrgenemise tõttu u 2 % ni , kuid kiirenes 2004 .
Output growth in 2004 and 2005 was driven mainly by private consumption and investment .
ja 2005 . aasta toodangu kasvu on toitnud peamiselt eratarbimine ja investeerimine .
The unemployment rate has remained relatively low at around 4 %, but increased somewhat in recent years to 5.2% in 2005 .
Küprose töötuse määr on püsinud suhteliselt madalal 4 % ringis , kuid tõusis 2005 . aastal 5,2% ni .
In general , the labour market in Cyprus is relatively flexible , with significant flows of foreign seasonal workers weakening the relationship between economic activity and the unemployment rate .
Küprose tööturg on suhteliselt paindlik , kuid välisriikide hooajatööliste suured voolud nõrgendavad majandusaktiivsuse ja töötuse määra suhet . 2002 .
Following very high wage growth in 2002 and 2003 , especially in the public sector , wage pressures declined significantly in the subsequent two years , leading to moderate increases in unit labour costs , despite very weak labour productivity growth .
ja 2003 . aastal oli eriti avalikus sektoris väga suur palgatõus , kuid kahel järgneval aastal vähenes tõususurve oluliselt , mille tulemusel suurenesid veidi tööjõu erikulud , kuigi tööviljakus paranes vaid väga vähe .
Import prices , driven largely by fluctuations in oil prices and the Cyprus poundUS dollar exchange rate , have at times been volatile , rising somewhat since 2003 in response to higher oil prices .
Impordihinnad on peamiselt naftahinna ning Küprose naela ja USA dollari vahetuskursi kõikumise pärast ajuti olnud volatiilsed ning on alates 2003 . aastast koos naftahinnaga veidi tõusnud .
The general pattern of relatively moderate price pressures is also apparent from other relevant price indices , such as HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Suhteliselt mõõduka hinnasurve üldine arengusuund nähtub ka muudest asjakohastest hinnaindeksitest , nagu näiteks ÜTHI ( välja arvatud töötlemata toidukaubad ja energia , vt tabel 2 ) .
Looking at recent developments , HICP inflation increased gradually in 2006 , reaching 2.7% in August before decelerating to 1.7% in October ( see Table 3a ) .
Lähiminevikust rääkides on Küprose ÜTHIinflatsioon 2006 . aastal tasapisi suurenenud , jõudes augustis 2,7% ni , kuid vähenes oktoobris taas 1,7% ni ( vt tabel 3a ) .
Upward pressures on inflation were due mainly to rising prices for services and processed food , while energy prices , which made the largest contribution to inflation until August , moderated significantly in September and October .
Inflatsioonitempo kiirenemine oli peamiselt tingitud teenuste ja töödeldud toidukaupade hindade tõusust , samas kui energiahindade tõus , mille mõju inflatsioonile oli suurim kuni augustini , aeglustus oluliselt septembris ja oktoobris .
Changes in administered prices added around 0.7 percentage point to HICP inflation in the first half of 2006 .
Reguleeritud hindade muutumise arvelt lisandus ÜTHI-inflatsioonile 2006 . aasta esimesel poolel ligi 0,7 protsendipunkti .
The share of administered prices in the HICP basket stood at 10.9% in 2006 .
Reguleeritud hindade osa ÜTHI-korvis oli 2006 . aastal 10,9% .
The current inflation picture should be viewed against a background of dynamic economic conditions .
Küprose praeguse inflatsiooniolukorra analüüsimisel tuleb silmas pidada selle riigi dünaamilisi majandustingimusi .
In the first and second quarters of 2006 , real GDP grew yearon-year by 3.4% and 3.7% respectively , ECB Convergence Report December 2006 85
2006 . aasta I ja II kvartalis oli Küprose SKP reaalkasv aasta võrdluses vastavalt 3,4% ja 3,7% , mis tulenes era - ja avaliku sektori tarbimise tugevast kasvust .
bolstered by strong growth in private and public consumption . The growth of the money supply and credit to the private sector have also accelerated lately and appear to be oriented largely towards consumption , housing and construction .
Ka rahapakkumise kasv ning erasektori laenuvõtt on viimasel ajal hoogustunud ja näib olevat suunatud peamiselt tarbimisele , eluasemele ja ehitusele . EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 2.0% to 2.5% for 2007 and from 2.2% to 2.4% for 2008 ( see Table 3b ) .
Suurte rahvusvaheliste institutsioonide viimased inflatsiooniprognoosid ennustavad Küprosele 2007 . aastal inflatsioonimääraks 2,0 -- 2,5% ning 2008 .
Factors that can be expected to have a downward impact on inflation include the continued effects of liberalisation in sectors such as telecommunications and energy , and wage restraint in the public sector .
aastal 2,2 -- 2,4% ( vt tabel 3b ) . Inflatsioonitempot võib aeglustada muu hulgas liberaliseerimise jätkuv mõju näiteks telekommunikatsiooni - ja energiasektoris ning palgatõusu vaoshoidmine avalikus sektoris .
In addition , increased labour inflows may exert downward pressure on wage growth .
Peale selle võib inflatsioonile aeglustumissurvet avaldada tööjõu sissevoolu suurenemine .
By 2008 at the latest , however , the planned EU harmonisation-related increase in the lower VAT rate on certain goods and services 1 is expected to add around 1 percentage point to inflation .
Hiljemalt 2008 . aastaks peaks ELi tasemega ühtlustamise raames toimuv teatavate kaupade ja teenuste madalama käibemaksumäära 1 kavandatud tõstmine lisama inflatsioonile ühe protsendipunkti .
Risks to inflation projections are broadly balanced .
Inflatsiooniprognoosidega seotud riskid on suures osas tasakaalus .
Upside risks are associated mainly with second-round effects of recent oil price shocks , future oil price developments and wage developments against the background of the rapid expansion in domestic demand .
Inflatsioonitempo kiirenemise ohud on Küprose sisenõudluse kiire kasvu taustal peamiselt seotud hiljutiste naftahinnašokkide teiseste mõjudega , naftahinna arenguga tulevikus ning palkade arenguga .
The recent acceleration in credit growth and further downward interest rate convergence towards the euro area level constitute additional upside risks to inflation .
Inflatsioon võib veel suureneda laenuvõtu hiljutise hoogustumise ning intressimäärade jätkuva alanemise tõttu euroala tasemele lähenemisel .