natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Slovak authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , containing credit growth and implementing further structural reforms .
ERM2s osalemise kokkulepe põhines Slovakkia ametivõimude mitmesugustel poliitilistel kohustustel , mis puudutasid muu hulgas range eelarvepoliitika jätkamist , palgatõusu ja laenuvõtu ohjeldamist ning struktuurireformide jätkamist .
At the beginning of the period under review , prior to the koruna joining ERM II , developments in the exchange rate of the Slovak currency were initially characterised by an appreciation trend .
Vaatlusaluse perioodi alguses ( s. t enne krooni ühinemist ERM2ga ) krooni kurss peamiselt kallines .
This was partly due to the favourable economic outlook for Slovakia .
See oli osaliselt tingitud Slovakkia majanduse soodsatest väljavaadetest .
The positive short-term interest rate differential may have also played a role in attracting capital inflows .
Kapitali sissevoolu võis soodustada ka lühiajaliste intressimäärade positiivne vahe .
In the first quarter of 2005 , the koruna lost some ground against the background of a decline in the interest rate spread , before embarking on a period of fluctuation without a clear trend .
2005 . aasta I kvartalis tabas krooni intressimäärade vahe kahanemise tõttu mõningane odavnemine , sealt edasi aga hakkas Slovakkia vääring ebaühtlaselt kõikuma .
Upon joining ERM II , the koruna initially appreciated by 1.8% against the euro and , subsequently , normally traded significantly stronger than its central rate .
Esimestel aastatel pärast ERM2ga ühinemist kallines kroon euro suhtes 1,8% . Edaspidi oli krooni-euro kurss keskkursist oluliselt kõrgem .
In the second quarter of 2006 , however , the koruna came temporarily under rather strong downward pressure associated primarily with market concerns over the future stance of fiscal policy under a newly elected government and with a rise in global risk aversion towards emerging markets .
2006 . aasta II kvartalis aga sattus krooni kurss ajutiselt tugeva langussurve alla , mille tingis peamiselt turu ebakindlus eelarvepoliitika tulevikusuuna suhtes äsja valitud valitsuse all , aga ka maailmaturu riskikartlikkuse suurenemine uutel turgudel .
This led the Slovak currency to trade temporarily slightly weaker than its central rate in July 2006 .
Selle tõttu langes Slovakkia vääringu kurss 2006 . aasta juulis ajutiselt ERM2 keskkursist veidi madalamale .
In support of the koruna , and to contain exchange rate volatility , Národná banka Slovenska intervened strongly in foreign exchange markets .
Slovakkia keskpank sekkus krooni toeta - miseks ja kursi kõikumise ohjeldamiseks tugevalt valuutaturgudel .
Subsequently , following an upward revision of its inflation projections , it also raised its policy interest rates .
Pärast inflatsiooniettevaadete ülespoole korrigeerimist tõstis keskpank ka baasintressimäärasid .
The koruna appreciated and , on 31 October 2006 , traded significantly stronger than its central rate .
Kroon kallines ning oli 31 . oktoobril 2006 oma keskkursist oluliselt kallim .
Within ERM II , the maximum upward deviation of the koruna 's exchange rate from the ERM II central rate -- based on ten-day moving averages of daily data -- was 5.0% , while the maximum downward deviation amounted to 0.2% ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Nii oli krooni-euro vahetuskursi suurim positiivne kõrvalekalle ERM2 keskkursist kümne tööpäeva libisevate keskmiste põhjal 5,0 protsendipunkti , suurim negatiivne kõrvalekalle aga 0,2 protsendipunkti ( vt joonis 5 ja tabel 9a ) .
Slovakia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Slovakkia ei ole kroonieuro keskkurssi omal algatusel devalveerinud .
During the period under review , volatility in the koruna 's exchange rate against the euro was continuously relatively high .
Vaatlusalusel perioodil arenes krooni-euro vahetuskurss kogu aeg suhteliselt heitlikult .
Short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR declined from 1.7 percentage points in early 2005 to more modest levels ( of around 0.8 percentage point ) between the first quarter of 2005 and early 2006 .
Lühiajaliste intressimäärade ja kolme kuu EURIBORi vahe vähenes 2005 . aasta I kvartalist 2006 .
« The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
aasta alguseni 1,7 protsentipunktilt 0,8 protsentipunktini . Pärast seda suurenes see vahe taas ning oli kolme kuu jooksul kuni 2006 .
ECB Convergence Report December 2006 S L OVA K I A 1.6 percentage points in the three-month period ending October 2006 ( see Table 9b ) .
aasta oktoobrini 1,6 protsendipunkti ( vt tabel 9b ) . Kui vaadata ajas rohkem tagasi , siis 2006 .
In a longer-term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Slovak koruna in October 2006 was well above historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro in 1999 ( see Table 10 ) .
aasta oktoobris oli Slovakkia krooni reaalkurss , s. o nii kahepoolne vahetuskurss euro suhtes kui ka efektiivne vahetuskurss , alates euro kasutuselevõtust 1999 . aastal ning alates 1996 .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovakia was subject to a process of transition to a market economy during the period under review , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
aasta jaanuarist arvutatavast keskmisest palju kõrgem ( vt tabel 10 ) . Nende näitajate tõlgendamisel tuleb siiski olla ettevaatlik , sest vaatlusalusel perioodil läks Slovakkia üle turumajandusele , mis teeb reaalkursi ajalise arengu hindamise keeruliseks .
As regards other external developments , Slovakia has consistently reported deficits in the combined current and capital account of the balance of payments that , for the most part , were large .
Mis puutub muusse välisarengusse , siis on Slovakkia maksebilansi kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto pidevalt jäänud puudujääki , mis on enamasti olnud suur . 2003 .
Following a contraction of the deficit to a close-to-balance position in 2003 , the deficit increased steadily thereafter to stand at 8.6% of GDP in 2005 ( see Table 11 ) .
aastal vähenes see nullilähedaseks , kuid on pärast seda pidevalt suurenenud , moodustades 2005 . aastal 8,6% SKPst ( vt tabel 11 ) .
The rise in the deficit partly reflected imports related to foreign direct investment ( FDI ) but also a change in the treatment of reinvested earnings in the balance of payments statistics .
See tulenes osaliselt välismaiste otseinvesteeringutega seotud impordist , aga ka muudatustest reinvesteeritud tulu kajastamises maksebilansi statistikas .
However , they may also reflect the catching-up process of an economy , such as Slovakia 's , to higher per capita income levels .
Samas võib see olla märk ka sellest , et Slovakkia tulud elaniku kohta on kasvamas , mis viitab riigi majanduse järelejõudmisprotsessile .
From a financing perspective , net inflows of direct investment played an important role in Slovakia after 1998 , when a more FDI-supportive policy environment was established .
SLOVAKKIA Rahastamise seisukohast oli pärast 1998 . aastat suur osatähtsus otseinvesteeringute sissevoolul , kui Slovakkia hakkas järgima välismaiste otseinvesteeringute jaoks soodsamat poliitikat .
Accordingly , these inflows have contributed significantly in covering the combined current and capital account deficits recorded over this period .
Vastavalt sellele on see sissevool kõnealusel perioodil aidanud suuresti katta kombineeritud jooksev - ja kapitalikonto puudujääki .
By contrast , portfolio investment has been rather volatile in recent years , switching frequently between net inflows and net outflows .
Erinevalt sellest on portfelliinvesteeringud viimastel aastatel arenenud suhteliselt heitlikult , andes tulemuseks kord netosissevoolu , kord netoväljavoolu .
The country 's net international investment position has been consistently negative , standing at 31.9% of GDP in 2005 .
Slovakkia rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon on pidevalt olnud negatiivne , ulatudes 2005 . aastal 19,3% ni SKPst .
It may be recalled that Slovakia is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 76.8% for exports and 81.3% for imports in 2005 .
Meenutagem , et väikeses avatud majandusega Slovakkias moodustas kaupade ja teenuste eksport 2005 . aastal 76,8% SKPst ja import 81,3% .
In the same year , exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 52.8% and 85.4% respectively .
Samal aastal moodustas kaupade eksport euroala riikidesse ja Euroopa Liitu koguekspordist vastavalt 52,8% ja 85,4% SKPst .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 45.6% and 77.8% .
Samad näitajad impordi kohta olid 2005 . aastal vastavalt 45,6% ja 77,8% .
With regard to the fulfilment of the commitments undertaken upon ERM II entry , the following observations can be made .
ERM2ga ühinemisel Slovakkia poolt võetud kohustuste täitmise kohta võib märkida järgmist .
Slovakia has reduced its deficit and has a roughly neutral fiscal stance at this point , which , however , may be insufficient in view of the current cyclical situation .
Slovakkia on oma eelarvepuudujääki vähendanud ning on praegu üldjoontes neutraalses eelarveseisundis , mis võib aga praegust tsüklilist olukorda silmas pidades osutuda ebapiisavaks .
Wage growth is significantly above productivity growth .
Palgatõus on oluliselt kiirem kui tööviljakuse kasv .
Whereas some measures have been taken to curb credit growth , no significant progress has been made with the implementation of structural reforms .
Laenuvõtu ohjeldamiseks on küll võetud meetmeid , kuid struktuurireformidega ei ole olulisi tulemusi saavutatud . ressimäärade keskmine .
Over the reference period from November 2005 to October 2006 , long-term interest rates in Slovakia were 4.3% on average and thus stood below the 6.2% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
See oli peamiselt tingitud vähenevast inflatsioonisurvest ning rahapoliitika suurenevast usaldusväärsusest , millele aitas kaasa otsus 2005 . aasta novembris ERM2ga ühineda .
Slovak long-term interest rates followed a downward trend between 2001 and late 2005 ( see Chart 6a ) .
Pärast 2005 . aasta oktoobrit tõusid pikaajalised intressimäärarad oluliselt .
2 Having moved in a stable range around 5 % throughout 2003 and 2004 , during 2005 they declined to a level just above 3 %, close to the euro area long-term interest rate .
See oli seotud uute turgude arenguga ning 2006 . aasta juunis ja juulis Slovakkia krooni nõrgenemisega riigi eelarvepoliitika suhtes valitseva ebakindluse suurenemise taustal .
This development mainly reflected declining inflationary pressures and the growing credibility of monetary policy , supported by the decision to enter ERM II at the end of November 2005 .
Viimastel kuudel on see ebakindlus siiski veidi vaibunud , mille tulemusel on Slovakkia pikaajalised intressimäärad pisut langenud . 2006 .
After October 2005 , however , long-term interest rates increased considerably , reflecting developments in emerging markets and , during June and July 2006 , a weakening currency amid heightened uncertainty about fiscal policies .
2005 . aasta märtsis langetas Slovakkia keskpank oma baasintressimäära 3 % ni , kuid 2006 .
In recent months , the uncertainty has abated 2 2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Slovakia . ECB Convergence Report December 2006
aasta veebruari lõpust peale on seda pidevalt tõstetud ning septembris oli see 4,75% . Aastatel 2001 -- 2005 langesid Slovakkia pikaajalised intressimäärad peaaegu euroala tasemele .
169 somewhat , resulting in a slight decline in Slovak long-term interest rates to 4.4% in October 2006 .
3 Seoses Slovakkia pikaajaliste intressimäärade hiljutise tõusuga on Slovakkia ja euroala intressimäärade vahe veidi suurenenud ning oli 2006 . aasta oktoobris 0,5% ( vt joonis 6b ) .
Národná banka Slovenska gradually reduced its basic interest rate to 3 % in March 2005 , although since the end of February 2006 , its rate has risen progressively , and in September 2006 it stood at 4.75% .
aasta novembrist 2006 . aasta oktoobrini oli Slovakkia pikaajaliste intressimäärade keskmine 4,3% , mis on madalam kui intressimäära kriteeriumi 6,2% line kontrollväärtus ( vt tabel 12 ) .
The downward trend in Slovak long-term interest rates between 2001 and 2005 resulted in a near convergence to the level of euro area long-term interest rates .
Slovakkia pikaajaliste intressimäärade areng kulges 2001 . aastast kuni 2005 .
3 Following the recent increase in Slovak long-term interest rates , the long-term interest rate differential with the euro area increased somewhat to 0.5% in October 2006 ( see Chart 6b ) .
aasta vahel liikusid nad enam-vähem stabiilselt 5 % juures ning langesid 2005 . aastal pisut kõrgemale 3 % st , mis on euroala pikaajaliste int -
The fact that the long-term interest rate differential between Slovakia and the euro area even turned slightly negative during 2005 is partly due to the somewhat shorter residual maturity of Slovak long-term interest rates compared with euro area longterm interest rates .
Asjaolu , et Slovakkia ja euroala pikaajaliste intressimäärade vahe muutus 2005 . aastal isegi negatiivseks , on osaliselt tingitud sellest , et Slovakkia pikaajaliste intressimäärade järelejäänud tähtaeg on euroala intressimäärade omast veidi lühem .
170 ECB Convergence Report December 2006
EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006 167
LIST OF TABLES AND CHARTS SLOVAKIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation 172 Chart 1 Price developments 172 Table 2 Measures of inflation and 172 related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 173 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position 174 Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 174 Table 5 General government gross debt -- structural features 174 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors 175 Table 6 General government 175 deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue 176 Table 7 General government budgetary position 176 Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden 177 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovak koruna 178 Chart 5 Slovak koruna : deviation 178 from ERM II central rate Table 10 Slovak koruna : real exchange 179 rate developments Table 11 External developments 179 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( LTIRs ) 180 Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area 180
TABELITE JA JOONISTE LOE TELU SLOVAKKIA 1 HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon Joonis 1 Hindade areng Tabel 2 Inflatsioon ja muud seonduvad näitajad Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ja prognoosid a ) ÜTHI hiljutine areng b ) Inflatsiooni prognoosid 2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon Joonis 2 Valitsussektori koguvõlg a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) a ) Taseme kõikumine b ) Aastane muutus ja mõjutegurid Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated 3 VAHETUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus b ) Slovakkia krooni vahetuskursile avalduva surve põhinäitajad Joonis 5 Slovakkia krooni kõrvalekalded ERM2 keskkursist Tabel 10 Slovakkia krooni reaalkursi areng Tabel 11 Välisareng 4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni erinevused euroala suhtes SLOVAKKIA
ECB Convergence Report December 2006 171
175 EKP Lähenemisaruanne Detsember 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2006 July Aug . Sep. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.0 2.4 5.0 2.3 4.5 1.7 Oct. 3.1 1.6 Nov. 2005 to Oct. 2006 4.3 2.8 2.2 15 10 5 Source : European Commission ( Eurostat ) .
HINDADE ARENG Tabel 1 ÜTHI-inflatsioon ( aastane muutus , %) juuli ÜTHI-inflatsioon Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 5,0 2,4 2006 aug sept 5,0 2,3 4,5 1,7 okt 3,1 1,6 nov 2005 -- okt 2006 4,3 2,8 2,2 15 10 5 Allikas : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) . 1 ) 2005 .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 15 10 5 0 - 5
Joonis 1 Hindade areng ( keskmine aastane muutus , %) ÜTHI tööjõu erikulud impordi deflaator 15 10 5 0 - 5
S L OVA K I A Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP June HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
SLOVAKKIA Tabel 3 Inflatsiooni hiljutine areng ning prognoosid (% aastas ) a ) ÜTHI hiljutine areng 2006 juuni ÜTHI Aastane muutus (%) Viimase kolme kuu keskmise muutus eelnenud kolme kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Viimase kuue kuu keskmise muutus eelnenud kuue kuu keskmise suhtes ( hooajaliselt kohandatud aastamäär ) Allikad : Euroopa Komisjon ( Eurostat ) ja EKP arvutused .
4.5 4.9 4.9 July 5.0 5.6 4.8 2006 Aug . 5.0 4.9 4.6 Sep. 4.5 3.5 4.3 Oct. 3.1 1.3 4.0
4,5 4,9 4,9 juuli 5,0 5,6 4,8 aug 5,0 4,9 4,6 sept 4,5 3,5 4,3 okt 3,1 1,3 4,0
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 3.0 - 3.0 - 0.6 41.6 60.0 2005 - 3.1 - 3.0 - 1.0 34.5 60.0 2006 1 ) - 3.4 - 3.0 - 1.5 33.0 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon ( protsendina SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus - 3,0 - 3,0 - 0,6 41,6 60,0 2005 - 3,1 - 3,0 - 1,0 34,5 60,0 2006 1 ) - 3,4 - 3,0 - 1,5 33,0 60,0
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 30.8 83.1 16.9 0.0 16.9 79.9 .
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 30,8 83,1 16,9 0,0 16,9 79,9 .
Sources : ESCB and European Commission .
2,0 98,0 Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon .
S L OVA K I A Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
SLOVAKKIA Joonis 3 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) (% SKPst )
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 11.2 - 8.6 2.6 - 6.0 0.6 - 3.3 0.2 - 1.7 . .
Positiivsed väärtused näitavad , et teguri mõjul puudujääk vähenes . Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-) / kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 11,2 - 8,6 2,6 - 6,0 0,6 - 3,3 0,2 - 1,7 .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 55 50 45 40 35 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 55 50 45 40 35 30
Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 55 50 45 40 35 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 55 50 45 40 35 30