natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value 1.8 - 3.0 4.8 50.5 60.0 2005 3.0 - 3.0 6.0 50.4 60.0 2006 1 ) 2.8 - 3.0 5.8 46.7 60.0
2 EELARVEPOLIITIKA ARENG Tabel 4 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 2004 Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Kontrollväärtus Üle -/ puudujääk ilma valitsussektori investeerimiskuludeta 2 ) Valitsussektori koguvõlg Kontrollväärtus 1,8 - 3,0 4,8 50,5 60,0 2005 3,0 - 3,0 6,0 50,4 60,0 2006 1 ) 2,8 - 3,0 5,8 46,7 60,0
Note : The impact of the pension reform on government deficit / surplus and debt is presented in Table 3 of the annex on « Statistical methodology of convergence indicators » .
Pensionireformi mõju eelarvepuudujäägile ja võlakoormusele kirjeldab tabel 3 lisas „Lähenemisnäitajate statistilise analüüs metoodika » .
In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Joonisel 2 ( b ) märgitud negatiivsed väärtused näitavad , et vastav tegur aitas kaasa võlakoormuse vähenemisele .
Table 5 General government gross debt -- structural features
Positiivsed väärtused näitavad , et teguri mõjul võlakoormus kasvas .
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 73.0 75.2 24.8 .
Tabel 5 Valitsussektori koguvõlg -- struktuurilised näitajad 1996 Koguvõlg (% SKPst ) Valuutakoosseis (% koguvõlast ) Omavaluuta Välisvaluuta euro 1 ) muud Sisevõlg (% koguvõlast ) Keskmine järelejäänud tähtaeg ( aastates ) Koosseis tähtaegade kaupa 2 ) (% koguvõlast ) Lühiajaline ( kuni üks aasta ) Keskpikk ja pikaajaline ( üle ühe aasta ) 73,0 75,2 24,8 .
Sources : ESCB and European Commission .
25,7 74,3 Allikad : EKPS ja Euroopa Komisjon .
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 1.6 - 2.7 - 1.0 - 0.7 - 1.6 0.6 - 0.1 .
Tabel 6 Valitsussektori eelarvepositsiooniväline võlamuutus (% SKPst ) 1996 Valitsussektori võla muutus Valitsussektori eelarve ülejääk (+) / puudujääk (-) Eelarvepositsiooniväline võlamuutus Finantsvara netoost (+) / netomüük (-) Valuuta ja hoiused Laenud ja väärtpaberid ( v. a aktsiad ) Aktsiad jm osakud Erastamine Kapitalisiirded Muud Muu finantsvara Valitsussektori võla muutus pärast ümberhindlust Kasum (-) / kahjum (+) valuutahoiustelt Muud ümberhindlused 1 ) Muud muutused valitsussektori võlas 2 ) 1,6 - 2,7 - 1,0 - 0,7 - 1,6 0,6 - 0,1 .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 65 65
Joonis 4 Valitsussektori kulud ja tulud (% SKPst ) kogukulu kogutulu 65 65
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 62.0 61.8 20.9 15.9 14.6 10.4 0.2 64.6 61.1 17.0 19.5 6.3 - 0.1 18.2 3.6 - 2.7 3.7 0.9 1997 61.4 61.2 21.3 16.1 14.4 9.4 0.2 62.4 58.7 16.6 18.8 6.1 - 0.1 17.2 3.7 - 0.9 5.2 2.2 1998 62.2 62.0 21.2 17.0 14.4 9.3 0.2 60.4 58.0 16.1 18.5 5.5 0.1 17.9 2.4 1.8 7.3 4.9 1999 62.0 61.9 22.0 18.2 13.1 8.6 0.2 59.6 56.2 15.7 18.0 4.5 - 0.1 18.0 3.4 2.5 7.0 5.6 2000 61.7 61.6 22.2 16.3 15.0 8.1 0.2 56.7 53.8 15.6 17.3 4.0 0.0 16.9 2.9 5.0 9.0 7.9 2001 59.1 58.9 19.8 16.4 15.3 7.4 0.2 56.5 53.4 15.9 17.2 3.1 0.1 17.2 3.1 2.6 5.7 5.6 2002 57.3 57.1 17.8 16.8 15.3 7.1 0.2 57.5 54.1 16.1 17.3 2.8 - 0.2 17.8 3.4 - 0.2 2.6 3.0 2003 57.9 57.7 18.6 17.0 15.0 7.2 0.2 57.8 54.6 16.5 18.1 2.0 - 0.2 18.0 3.2 0.1 2.1 3.1 2004 58.1 58.0 19.4 16.9 14.6 7.1 0.2 56.3 53.2 16.3 17.8 1.6 - 0.2 17.5 3.1 1.8 3.4 4.8 2005 59.0 58.8 19.9 17.0 14.7 7.2 0.1 55.9 52.8 16.1 17.4 1.6 - 0.2 17.7 3.2 3.0 4.6 6.0
Tabel 7 Valitsussektori eelarvepositsioon (% SKPst ) 1996 Kogutulu Jooksvad tulud Otsesed maksud Kaudsed maksud Sotsiaalkindlustusmaksed Muud jooksvad tulud Kapitalitulud Kogukulud Jooksvad kulud Töötajatele makstavad hüvitised Rahalised sotsiaaltoetused Tasumisele kuuluvad intressid , millest : vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud Muud jooksvad kulud Kapitalikulu Ülejääk (+) / puudujääk (-) Esmane bilanss Üle -/ puudujääk ilma investeerimiskuludeta 62,0 61,8 20,9 15,9 14,6 10,4 0,2 64,6 61,1 17,0 19,5 6,3 - 0,1 18,2 3,6 - 2,7 3,7 0,9 1997 61,4 61,2 21,3 16,1 14,4 9,4 0,2 62,4 58,7 16,6 18,8 6,1 - 0,1 17,2 3,7 - 0,9 5,2 2,2 1998 62,2 62,0 21,2 17,0 14,4 9,3 0,2 60,4 58,0 16,1 18,5 5,5 0,1 17,9 2,4 1,8 7,3 4,9 1999 62,0 61,9 22,0 18,2 13,1 8,6 0,2 59,6 56,2 15,7 18,0 4,5 - 0,1 18,0 3,4 2,5 7,0 5,6 2000 61,7 61,6 22,2 16,3 15,0 8,1 0,2 56,7 53,8 15,6 17,3 4,0 0,0 16,9 2,9 5,0 9,0 7,9 2001 59,1 58,9 19,8 16,4 15,3 7,4 0,2 56,5 53,4 15,9 17,2 3,1 0,1 17,2 3,1 2,6 5,7 5,6 2002 57,3 57,1 17,8 16,8 15,3 7,1 0,2 57,5 54,1 16,1 17,3 2,8 - 0,2 17,8 3,4 - 0,2 2,6 3,0 2003 57,9 57,7 18,6 17,0 15,0 7,2 0,2 57,8 54,6 16,5 18,1 2,0 - 0,2 18,0 3,2 0,1 2,1 3,1 2004 58,1 58,0 19,4 16,9 14,6 7,1 0,2 56,3 53,2 16,3 17,8 1,6 - 0,2 17,5 3,1 1,8 3,4 4,8 2005 59,0 58,8 19,9 17,0 14,7 7,2 0,1 55,9 52,8 16,1 17,4 1,6 - 0,2 17,7 3,2 3,0 4,6 6,0
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 26.4 2010 28.0 - 1.4 2020 34.4 - 1.0 2030 38.4 1.3 2040 41.4 2.3 2050 40.9 2.2
Tabel 8 Rahvastiku vananemisest tingitud maksukoormuse ettevaated (%) 2004 Vanadussõltuvusmäär ( 65-aastaste ja vanemate arv võrreldes 15 - kuni 64-aastastega ) Rahvastiku vananemisega seotud valitsussektori kulude muutus (% SKPst ) võrreldes 2004 . aastaga 26,4 2010 28,0 - 1,4 2020 34,4 - 1,0 2030 38,4 1,3 2040 41,4 2,3 2050 40,9 2,2
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Exchange rate level in November 2004 in SEK / EUR Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 ) No 8.99805 0.8 - 6.6
3 VAHE TUSKURSI ARENG Tabel 9 a ) Vahetuskursi stabiilsus Osalus vahetuskursimehhanismis ERM2 SEK / EUR võrdluskursi tase ( november 2004 ) Suurim positiivne kõrvalekalle 1 ) Suurim negatiivne kõrvalekalle 1 ) ei 8,99805 0,8 - 6,6
1 ) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from its November 2004 average level over the period 1 November 2004 to 31 October 2006 , based on a ten-day moving average of daily data at business frequency .
1 ) Euro vahetuskursi suurimad kõrvalekalded (%) 2004 . aasta novembri keskmisest perioodil 1 .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona ( average of three-month period ending in specified month ) 2005 Apr. 2.6 0.0 2006 Apr. 4.3 - 0.5
b ) Krooni vahetuskursi arengu põhilised näitajad ( vastaval kuul lõppeva kolmekuulise perioodi keskmine ) 2005 aprill 2,6 0,0 2006 aprill juuli 4,3 - 0,5 3,6 - 0,5
Jan. Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 4.6 0.0
jaan Vahetuskursi volatiilsus 1 ) Lühiajaliste intressimäärade vahe 2 ) 4,6 0,0
July 4.8 - 0.3
juuli 4,8 - 0,3
Oct. 4.0 - 0.5
okt 4,0 - 0,5
Jan. 5.1 - 0.6
jaan 5,1 - 0,6
July 3.6 - 0.5
okt 3,8 - 0,5
Oct. 3.8 - 0.5 Sources : National data and ECB calculations .
Allikad : Liikmesriigi andmed ja EKP arvutused .
Chart 5 Swedish krona : exchange rate against the euro ( daily data ;
Joonis 5 Krooni vahetuskurss euro suhtes ( päevased andmed ;
Note : An upward movement of the line indicates an appreciation of the Swedish krona , while a downward movement indicates a depreciation .
Märkus . Kõvera tõus viitab krooni kallinemisele , langus odavnemisele .
Table 10 Swedish krona : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabel 10 Krooni reaalkursi areng (%, kuuandmed 2006 .
percentage deviations ; October 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Oct. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) - 6.5 - 0.1 - 2.7 Average Jan. 1999 to Oct. 2006 - 4.9 2.0 - 0.1
aasta oktoobri seisuga võrreldes eri võrdlusperioodidega ) Keskmine jaan 1996 -- okt 2006 Reaalne kahepoolne vahetuskurss euro suhtes 1 ) Memokirjed : Nominaalne efektiivne vahetuskurss 2 ) Reaalne efektiivne vahetuskurss 1 ) , 2 ) - 6,5 - 0,1 - 2,7 Keskmine jaan 1999 -- okt 2006 - 4,9 2,0 - 0,1
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) 2.3 - 7.4 0.1 - 7.5 - 37.6 37.5 31.0 35.2 49.5 54.5 69.5 1997 3.0 - 5.1 - 0.6 - 4.4 - 40.4 40.6 34.0 34.4 49.0 53.8 68.8 1998 3.6 - 7.9 - 1.9 - 6.0 - 36.9 41.9 35.9 39.8 49.1 59.2 68.2 1999 3.0 1.1 15.4 - 14.3 - 33.8 42.3 36.1 43.5 51.5 62.4 71.2 2000 3.9 - 9.1 - 7.2 - 1.8 - 33.4 46.0 40.2 41.4 48.7 60.0 68.2 2001 4.3 - 5.3 1.6 - 6.9 - 25.0 45.6 39.3 40.2 49.6 58.7 69.9 2002 5.1 - 3.3 0.6 - 3.9 - 22.5 44.4 37.5 40.1 49.3 58.3 70.9 2003 7.3 - 7.5 - 5.3 - 2.2 - 20.9 43.7 36.9 40.2 49.9 58.4 71.7 2004 6.8 - 9.0 - 2.6 - 6.4 - 19.0 46.3 38.0 40.3 50.1 58.7 72.0 2005 6.3 - 1.9 - 3.0 1.1 - 23.3 48.9 41.2 40.4 48.8 58.4 70.3
Tabel 11 Välisareng ( protsendina SKPst , kui ei ole märgitud teisiti ) 1996 Jooksev - ja kapitalikonto koondsaldo Otse - ja portfelliinvesteeringute koondsaldo 1 ) Otseinvesteeringute saldo Portfelliinvesteeringute saldo Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon Kaupade ja teenuste eksport 2 ) Kaupade ja teenuste import 2 ) Kaubaeksport euroalale 3 ) , 4 ) Kaubaimport euroalalt 3 ) , 4 ) Memokirjed : Kaubaeksport EL-25s 3 ) , 4 ) Kaubaimport EL-25s 3 ) , 4 ) 2,3 - 7,4 0,1 - 7,5 - 37,6 37,5 31,0 35,2 49,5 54,5 69,5 1997 3,0 - 5,1 - 0,6 - 4,4 - 40,4 40,6 34,0 34,4 49,0 53,8 68,8 1998 3,6 - 7,9 - 1,9 - 6,0 - 36,9 41,9 35,9 39,8 49,1 59,2 68,2 1999 3,0 1,1 15,4 - 14,3 - 33,8 42,3 36,1 43,5 51,5 62,4 71,2 2000 3,9 - 9,1 - 7,2 - 1,8 - 33,4 46,0 40,2 41,4 48,7 60,0 68,2 2001 4,3 - 5,3 1,6 - 6,9 - 25,0 45,6 39,3 40,2 49,6 58,7 69,9 2002 5,1 - 3,3 0,6 - 3,9 - 22,5 44,4 37,5 40,1 49,3 58,3 70,9 2003 7,3 - 7,5 - 5,3 - 2,2 - 20,9 43,7 36,9 40,2 49,9 58,4 71,7 2004 6,8 - 9,0 - 2,6 - 6,4 - 19,0 46,3 38,0 40,3 50,1 58,7 72,0 2005 6,3 - 1,9 - 3,0 1,1 - 23,3 48,9 41,2 40,4 48,8 58,4 70,3
average of observations through period ) July Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.0 4.1 2006 Aug . 3.8 4.0 Sep. 3.7 3.8 Oct. 3.7 3.9 Nov. 2005 to Oct. 2006 3.7 6.2 3.8
4 PIKAAJALISTE INTRESSIMÄÄRADE ARENG Tabel 12 Pikaajalised intressimäärad (%, perioodi keskmised ) juuli Pikaajaline intressimäär Kontrollväärtus 1 ) Euroala 2 ) 4,0 4,1 2006 aug 3,8 4,0 sept 3,7 3,8 okt 3,7 3,9 nov 2005 -- okt 2006 3,7 6,2 3,8
1 ) Calculation for the November 2005 to October 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Poland and Sweden , plus 2 percentage points .
1 ) Perioodi november 2005 -- oktoober 2006 arvutused põhinevad Poola , Soome ja Rootsi intressimäärade kaalumata aritmeetilisel keskmisel , millele on liidetud 2 protsentipunkti .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2.0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0
Joonis 6 a ) Pikaajaline intressimäär (%, kuu keskmised ) b ) Pikaajalise intressimäära ja ÜTHI-inflatsiooni vahe euroala suhtes ( protsendipunktid , kuu keskmised ) pikaajaliste intressimäärade vahe ÜTHI-inflatsiooni vahe 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 2,0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 1,5 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 2,0
ANNEX STATISTICAL METHODOLOGY OF CONVERGENCE INDICATORS The examination of the convergence process is highly dependent on the quality and integrity of the underlying statistics .
LISA LÄHENEMISNÄITAJATE STATISTILISE ANALÜÜSI ME TOODIKA Lähenemise hindamine sõltub suurel määral hindamise aluseks oleva statistika kvaliteedist ja usaldusväärsusest .
The compilation and reporting of statistics , particularly government finance statistics must not be subject to political considerations .
Statistikat , eriti valitsussektori finantsstatistika koostamist ja esitamist ei tohi mõjutada poliitilised kaalutlused .
Member States are invited to consider the quality and integrity of their statistics as a matter of priority , to ensure that a proper system of checks and balances is in place when compiling these statistics , and to apply certain standards with respect to governance and quality in the domain of statistics .
Et tagada statistika koostamisel nõuetekohane kontroll ja tasakaal ning kohaldada vajalikke miinimumnõudeid , kutsutakse liikmesriike üles pidama statistika kvaliteeti ja usaldusväärsust esmatähtsaks .
The Code of Practice for the national and Community statistical institutes ( hereinafter referred to as « the Code ") is expected to reinforce the independence , integrity and accountability of the national statistical institutes ( NSIs ) and to help inspire confidence in the quality of fiscal statistics .
Riiklike ja ühenduse statistikasutuste tegevusjuhis ( edaspidi „tegevusjuhis ") peaks parandama riiklike statistikaasutuste sõltumatust , usaldatavust ja vastutust ning aitama suurendada eelarvestatistika kvaliteedi usaldusväärsust .
1 The Code , which goes beyond the application of minimum standards , recommends certain institutional and organisational arrangements for the production of statistics by NSIs and is also intended to enhance the quality of these statistics by promoting the application of best international statistical principles , methods and practices . The quality and integrity of the primary convergence indicators in terms of the underlying statistics are reviewed in this annex .
1 Lisaks miinimumnõuetele soovitab see tegevusjuhis riiklikele statistikaasutustele statistika koostamiseks teatavaid institutsioonilisi ja korralduslikke meetmeid . Tegevusjuhis on samuti mõeldud parandama statistika kvaliteeti , edendades parimate rahvusvaheliste statistikaalaste põhimõtete , meetodite ja tavade ühtset kohaldamist .
It refers to some institutional features of the NSIs concerned , and provides information on the statistical methodology of the convergence indicators and on the compliance of the underlying statistics with the standards necessary for an appropriate assessment of the convergence process . for data collection , the adequacy of resources , quality commitment , statistical confidentiality , impartiality and objectivity , as well as statistical processes and outputs .
Järgnevalt vaadeldaksegi peamiste lähenemisnäitajate aluseks oleva statistika kvaliteeti ja terviklikkust . Seejuures viidatakse asjaomaste riiklike statistikaasutuste teatavatele institutsioonilistele teguritele ning antakse ülevaade lähenemisnäitajate statistilise analüüsi metoodikast ning selle aluseks olevate statistikanõuete täitmisest , mida on vaja lähenemisprotsessi asjakohaseks hindamiseks .
2 During 2005 , Eurostat and the NSIs carried out an initial self-assessment of their adherence to the Code on the basis of a questionnaire .
2005 . aastal hindasid riiklikud statistikaasutused ja Eurostat küsimustiku abil seda , kuidas nad ise täidavad tegevusjuhist .
Table 1 provides an overview of some of the institutional features relating to the quality of the statistics , namely the specification of the legal independence of the NSI , its administrative supervision and budget autonomy , its legal mandate for data collection , and its legal provisions regarding statistical confidentiality .
Tabelis 1 on esitatud ülevaade osast statistika kvaliteediga seotud institutsioonilistest teguritest , sh riikliku statistikaasutuse juriidiline sõltumatus , haldusjärelevalve ja eelarveautonoomia , õiguslik volitus andmete kogumiseks ning statistika konfidentsiaalsust reguleerivad õigusnormid .
STATISTICAL METHODOLOGY
L Ä H E N E M I S N Ä I TA J AT E S TAT I S T I L I S E ANALÜÜSI METOODIKA
HICP INFLATION
ÜTHI-INFLATSIOON
This section considers the methodology and quality of the statistics underlying the measurement of price developments , specifically the Harmonised Index of Consumer Prices ( HICP ) .
Käesolevas jaos käsitletakse hindade ja konkreetselt ühtlustatud tarbijahinnaindeksi ( ÜTHI ) arengu mõõtmiseks kasutatava statistika metoodikat ja kvaliteeti .
The HICP was developed for the purpose of assessing convergence in terms of price stability on a comparable basis .
ÜTHI töötati välja lähenemise hindamiseks hinnastabiilsuse osas võrreldavatel alustel .
It is published for all Member States by the European Commission ( Eurostat ) .
Seda avaldab kõigi liikmesriikide kohta Euroopa Komisjon ( Eurostat ) .
4 The HICP covering the euro area as a whole has been the main measure of price developments for the single monetary policy of the ECB since January 1999 .
4 Kogu euroala hõlmav ÜTHI on alates 1999 . aasta jaanuarist olnud ühtses rahapoliitikas hindade arengu mõõtmise peamine vahend .
1 INSTITUTIONAL FEATURES RELATING TO THE QUALITY OF THE STATISTICS FOR THE ASSESSMENT OF THE CONVERGENCE PROCESS
EÜ asutamislepingu artiklis 121 osutatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklis 1 on sätestatud , et hindade osas mõõdetakse lähenemist võrreldaval alusel tarbijahinnaindeksi abil , võttes arvesse määratluste erinevust riigiti .
The Code refers to a variety of principles to be implemented , covering institutional features such as professional independence , the mandate
aasta oktoobris võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu määruse nr 2494/95 , mis käsitleb ühtlustatud tarbijahinnaindekseid . Peale selle on rakendatud ÜTHI suhtes ühtlustamismeetmeid , mis põhinevad mitmel ELi nõukogu ja komisjoni määrusel .
Recommendation of the Commission on the independence , integrity and accountability of the national and Community statistical authorities , COM ( 2005 ) 217 final , European Commission , Brussels , 25 May 2005 .
mai 2005 . aasta soovitus riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse , terviklikkuse ja vastutuse kohta ( KOM ( 2005 ) 217 lõplik ) .
The principles referring to statistical processes include sound methodology , appropriate statistical procedures , non-excessive burden on respondents and cost-effectiveness .
Statistikaprotsessidele viitavad põhimõtted on näiteks kindel metoodika , asjakohased statistikamenetlused , andmeesitajate ülemäärasest koormamisest hoidumine ning kulutasuvus .
Principles linked to the statistical output correspond to the data quality dimensions as indicated by Eurostat .
Statistika tulemustega seotud põhimõtted vastavad Eurostati määratletud andmekvaliteedi põhimõtetele .
These include relevance , accuracy and reliability , timeliness and punctuality , coherence and comparability , and accessibility and clarity .
Need on näiteks olulisus , täpsus ja usaldusväärsus , õigeaegsus ja tähtaegadest kinnipidamine , kooskõla ja võrreldavus ning kättesaadavus ja selgus .
eu . int ( November 2006 ) .
Vt http://epp.eurostat.cec.eu.int ( november 2006 ) .
Information on the institutional set-up of NSIs has been taken from their websites ( November 2006 ) .
Teavet riiklike statistikaasutuste institutsioonilise struktuuri kohta on saadud asutuste endi kodulehtedelt ( november 2006 ) .
For details on methodological aspects of the HICP , see « Harmonized Indices of Consumer Prices ( HICPs ) -- A Short Guide for Users » , Office for Official Publications of the European Communities , Luxembourg , 2004 . ECB Convergence Report December 2006
ÜTHI metodoloogiliste aspektide kohta vt lähemalt „Harmonized Indices of Consumer Prices ( HICPs ) -- A Short Guide for Users » ( Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus , Luxembourg 2004 ) .
197 Table 1 Quality and integrity of primary convergence indicators Czech Republic Estonia Cyprus
1 LÄHENEMISPROTSESSI HINDAMISE ALUSEKS OLEVA STATISTIKA KVALITEEDI TAGAMISE INSTITUTSIOONILISED TEGURID
Institutional features relating to the quality and integrity of the statistics assessing the convergence process Legal independence of the national statistical institute According to Article 5 of the State Statistical Service Act , statistics are based on objectivity , impartiality and independence .
Need hõlmavad institutsioonilisi tegureid , nagu näiteks ametialane sõltumatus , volitus andmete kogumiseks , ressursside piisavus , kvaliteedinõuete järgimine , statistika konfidentsiaalsus ning erapooletus ja objektiivsus . Viidatud on ka statistikaprotsessidele ja tulemustele .
According to Article 3 , the Head of the NSI is appointed by the President of the Republic and reports to the government . The NSI is a central statistical agency within the public administration .
Tabel 1 Peamiste lähenemisnäitajate kvaliteet ja usaldatavus Tšehhi Riikliku statistikaasutuse juriidiline sõltumatus Riikliku statistikateenistuse seaduse artikli 5 järgi lähtub statistika objektiivsuse , erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetest . Riikliku statistikaasutuse juhi nimetab artikli 3 järgi ametisse vabariigi president .
It has budget autonomy on the basis of an annual amount assigned from the state budget . The State Statistical Service Act determines the main principles of data collection .
Riiklik statistikaasutus on riigihalduses tähtsaim statistikaasutus . Eelarveautonoomia tuleneb igal aastal riigieelarvest eraldatavast summast .
According to Articles 16 , 17 and 18 of the State Statistical Service Act , the confidentiality of the statistical data is secured .
Andmete kogumise aluspõhimõtted on sätestatud riikliku statistikateenistuse seaduses . Kogutud andmete kaitse on tagatud riikliku statistikateenistuse seaduse artiklitega 16 , 17 ja 18 .
According to Article 2 of the Official Statistics Act , statistics conform to impartiality , reliability , relevance , cost-effectiveness , confidentiality and transparency .
Eesti Riikliku statistika seaduse § 2 kohaselt peab statistika vastama erapooletuse , usaldusväärsuse , asjakohasuse , tasuvuse , konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele .
The Head of the NSI is nominated by the Minister of Finance .
Statistikaameti juhi nimetab ametisse rahandusminister .
The appointment is permanent .
Ametisse määramine on tähtajatu .
The NSI is a government office directly accountable to the Ministry of Finance .
Statistikaamet on valitsusasutus , mis annab aru otse rahandusministrile .