natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So that operators do not artificially inflate their costs, EFTA States are encouraged to use contracts which incentivise firms to reduce their costs with time.
Sellega seoses tuleks võtta arvesse konkreetsete turutingimuste püsimist, mille alusel otsustati anda abi kõnealusele taristule.
For instance, in contrast to cost-plus contracts, a fixed-price contract would give the company the incentive to reduce costs over time.
Abi andev asutus peab tõendama kulude ebaproportsionaalset suurenemist üksikasjaliku ja objektiivse kuluarvestusega.
The claw-back is not necessary in case of publicly owned, wholesale only infrastructures, managed by the public authority with the sole purpose to grant fair and non-discriminatory access to all operators if the conditions specified in footnote 93 are met.
Vt näiteks komisjoni otsused juhtumite N 330/2010 (Prantsusmaa, ülikiire võrgu riiklik programm) ja SA.33671 (Ühendkuningriik, lairibaühenduse pakkumine Ühendkuningriigis) kohta.
Best practice examples suggest monitoring and claw-back for a minimum of seven years, and any extra profit (i.e. profit higher than in the original business plan or the industry average) to be shared between the beneficiary and the public authorities according to the aid intensity of the measure.
Järelevalveamet võib proportsionaalsusanalüüsi käigus heaks kiita ka muud tingimused, arvestades juhtumi eripära ja üldist tasakaalustatuse kriteeriumi.
This information should be regularly updated (for example every six months) and shall be available in non-proprietary formats.
Vt näiteks komisjoni otsused juhtumite N 330/2010 (Prantsusmaa, ülikiire võrgu riiklik programm) ja SA.33671 (Ühendkuningriik, lairibaühenduse pakkumine Ühendkuningriigis) kohta.
Such information should at least include:
Kui tingimused on täidetud, tuleks juurdepääs tagada sellel turul tavapärase ajavahemiku jooksul.
besides the information already made public following paragraph (74) j), the date when the network is put into use, the wholesale access products, the number of access seekers and service providers on the network, the number of houses passed, take-up rates.
Konflikti korral peaks abi andev asutus küsima nõu riigi reguleerivalt asutusest või muult pädevalt riigiasutuselt.
Including LLU operators.
Näiteks toetab see passiivsete püsivõrkude korral nii kakspunkt- kui ka mitmikühenduse topoloogiat, olenevalt operaatorite valikust.
At this stage of market development, a point-to-point topology can be effectively unbundled.
Eelkõige tihedamini asustatud piirkondades, juhul kui need on riigiabi suhtes rahastamiskõlblikud, ei loeta üldsuse huvides olevaks anda abi investeerimiseks olemasolevate võrkude lihtsatesse täiustustesse, mis ei too kaasa ka hüppelist muutust konkurentsis.
If they are indirect beneficiaries, when they obtain access at the wholesale level, third-party operators may have to give bit-stream access themselves.
Vt komisjoni otsus juhtumi SA.34031 (järgmise põlvkonna lairibaühendus Valle d'Aosta piirkonnas) kohta.
In spite of the fact that aid was only granted for passive infrastructure, also active access was requested for instance in Commission Decision in Case N 330/2010 — France, Programme national Très Haut Débit.
Vastavalt usaldusväärsetele investeerimiskavadele lähitulevikuks (kolm aastat) kooskõlas punktidega 59–61.
Such as Customer premise equipment (CPEs) or other equipment needed to operate the network.
Näiteks ei ulatu järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude valguskaabelühendus kasutaja hooneni FTTN-võrkude puhul, kus valguskaabel paigaldatakse ainult kuni kaablikappideni.
If it proves necessary to upgrade certain parts of the network in order to provide effective access, this shall be foreseen in the granting authorities' plans, for example:
Samamoodi kasutavad mõned kaablivõrgud valguskaablit ainult jaotuskappideni ja ühendavad lõppkasutaja koaksiaalkaabliga.
foreseeing adequately sized ducts, increasing the size of street cabinets to provide effective unbundling etc.
Näiteks piirkonnas, kus on FTTC või samaväärne võrk ja täiustatud kaablivõrk (vähemalt DOCSIS 3.0), peetakse turutingimusi üldiselt piisavalt konkurentsivõimeliseks, et suuta areneda ülikiirete teenuste pakkumise suunas ilma vajaduseta riigi sekkumise järele.
A strong access obligation is all the more crucial in order to deal with the temporary substitution between the services offered by existing ADSL operators and those offered by future NGA network operators.
Vt näiteks näitajad joonealustes märkustes 81 ja 82.
The access obligation will ensure that competing ADSL operators can migrate their customers to a NGA network as soon as a subsidised network is in place and thus start planning their own future investments without suffering a competitive handicap.
Vt punktid 59–61.
See, for instance, N 461/09 — United Kingdom, Cornwall & Isles of Scilly Next Generation Broadband.
See on tavapärane juhul, kui turuoperaatorid ei teeni abi tõttu tagasi investeeringuid taristusse, mis on tehtud asjakohase ajavahemiku jooksul, võttes arvesse tavalist amortisatsiooniaega.
In this regard, the possible persistence of the specific market conditions that justified the granting of an aid for the infrastructure in question should be taken into consideration.
Eelkõige võetakse arvesse järgmisi (omavahel seotud) tegureid:
The disproportionate increase in costs must be proved with detailed and objective cost calculations by the granting authority.
investeeringu maht, kui kaua aega on selle tegemisest möödas, minimaalne nõutav ajavahemik, mille jooksul investeering ennast piisavalt ära tasuks, ning uue subsideeritud ülikiire võrgu kasutuselevõtu tõenäoline mõju olemasolevate järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude abonentide arvule ja kasutajalepingute suhtelistele hindadele.
For instance, see Commission Decision in Case N 330/2010 — France, Programme national Très Haut Débit and in Case SA.33671 — Broadband Delivery UK, United Kingdom.
ELT L 73, 19.3.2009, lk 23, EMP kaasanne nr 15, 19.3.2009, lk 1.
Other conditions may be accepted by the Authority as part of the proportionality analysis in light of the specificities of the case and the overall balancing exercise.
Vt http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.
See for example, Commission Decision in Case N 330/2010 — France, Programme national Très Haut Débit and in Case SA.33671 — United Kingdom, Broadband Delivery UK.
subsideeritaval võrgul märkimisväärselt täiuslikumad tehnoloogilised omadused ja võimsus võrreldes olemasoleva või kavandatud võrkude kontrollitud omaduste ja võimsusega [128];
If the conditions are fulfilled, access should be granted within a period which is customary for the particular market.
subsideeritav võrk hakkab põhinema avatud arhitektuuril ja toimima üksnes hulgimüügivõrguna ning
In the case of conflict, the aid granting authority should ask the NRA or another competent national body for an advice.
Kohtupraktika kohaselt peab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesanne olema ettevõtjatele antud ametlikult avaliku sektori asutuse aktiga.
For instance, in case of passive fixed networks it shall be able to support both point-to-point as well as point-to-multipoint topologies depending on the choice of the operators.
Seoses sellega võib üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kohustuse panna operaatorile avaliku teenuse kontsessiooni andmisega;
In particular in the more densely populated areas, should they be eligible for state aid, it would not be considered in the public interest to grant aid for investments in simple upgrades of existing networks not bringing a step change also in terms of competition.
Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, EKL 2003, lk I-7747.
See above paragraph (56).
Edaspidi „Altmarki otsus”.
Interventions going beyond the central office level will be considered already NGA and not NGN.
Komisjoni otsuses juhtumi N 330/2010 kohta (Prantsusmaa, ülikiire võrgu riiklik programm) selgitati, et mitme jaemüügioperaatori olemasolu ühes võrgus (sh eraldatud juurdepääsuga kliendiliinid (LLU)) ei muuda piirkonda mustaks piirkonnaks, vaid see jääb halliks piirkonnaks, sest seal on vaid üks taristu.
See Commission Decision in Case SA.34031 — Next generation broadband in Valle d'Aosta.
Samal ajal käsitatakse konkureerivate operaatorite olemasolu (jaemüügitasandil) viitena sellele, et ehkki piirkonda määratletakse hallina, ei tarvitse seal esineda turutõrkega seotud probleeme.
Based on credible investment plans for the near future of three years in accordance with paragraphs (59) to (61).
Vaja on esitada veenvad tõendid juurdepääsuprobleemide või teenuse kvaliteedi kohta.
For instance, NGA networks do not reach end user premises with fibre in case of FTTN networks, where fibre is installed only until the nodes (cabinets).
Olukord on erinev, kui avaliku sektori asutus otsustab võrgu kasutusele võtta ja hallata seda otse (või täielikult tema omanduses oleva üksuse kaudu), mida kajastavad näiteks komisjoni otsused juhtumite N 330/2010 (Prantsusmaa, ülikiire võrgu riiklik programm) ja SA.33807 (2011/N) (Itaalia, riiklik lairibaühenduse kava) kohta.
Similarly, some cable networks are also using fibre until the cabinets and connect end-users with coaxial cables.
Sellistel juhtudel, et kaitsta tulemusi konkurentsi valdkonnas, mis on saavutatud alates liidu elektroonilise side sektori liberaliseerimisest, ja eriti seoses konkurentsiga, mis esineb praegu lairibaühenduse jaemüügiturul, riigi hallatavate subsideeritavate võrkude puhul, i) piirduvad riigi omandis oleva võrgu operaatorid oma tegevuses eelnevalt kindlaksmääratud sihtpiirkonnaga ja ei laiene teistesse äriliselt ligitõmbavatesse piirkondadesse;
For example, in an area where there is an FTTC or equivalent network and an upgraded cable network (at least DOCSIS 3.0) the market conditions are generally considered competitive enough to be able to evolve towards the provision of ultra-fast services without the need of public intervention.
Kui sellise konkurentsipõhise valikumenetluse eesmärk on riiklik leping, mis kuulub ELi riigihangete direktiivide 2004/17/EÜ (EMP lepingu XVI lisa punktis 4 osutatud õigusakt, ELT L 245, 7.9.2006, lk 22, ja EMP kaasanne nr 44, 7.9.2006, lk 18) või 2004/18/EÜ (EMP lepingu XVI lisa punktis 2 osutatud õigusakt (ELT L 245, 7.9.2006, lk 22, ja EMP kaasanne nr 44, 7.9.2006, lk 18)) kohaldamisalasse, avaldatakse pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas, et tagada kogu EMPd hõlmav konkurents kooskõlas nimetatud direktiivide nõuetega.
No 303/13/COL
nr 303/13/COL,
of 10 July 2013
10. juuli 2013,
concerning a Charter Fund Scheme for Northern Norway (Norway)
seoses tšarterlendude fondi kava loomisega Põhja-Norras (Norra)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (THE ‘AUTHORITY’),
EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (the ‘EEA Agreement’), in particular to Articles 61 and Protocol 26,
VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 61 ja selle protokolli nr 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (the ‘Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,
VÕTTES ARVESSE EFTA järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat EFTA riikide vahelist lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular Article 1(2) of Part I and Articles 6 and 7(4) of Part II,
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 4,
In a letter dated 2 May 2012, and following pre-notification discussions with the Authority, the Norwegian authorities notified a Charter Fund Scheme for Northern Norway, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 [1].
2. mai 2012. aasta kirjaga ning pärast eelteatamise etapis toimunud läbirääkimisi järelevalveametiga teatasid Norra ametiasutused Põhja-Norra tšarterlendude fondi loomise kavast vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 [1].
In a letter dated 27 June 2012 [2], the Authority informed the Norwegian authorities that it had decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 1(2) of Part I and Article 6(1) of Part II of Protocol 3 in respect of the plan to grant aid under the Charter Fund Scheme for Northern Norway.
27. juuni 2012. aasta kirjaga [2] teavitas järelevalveamet Norra ametiasutusi oma otsusest algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 ja II osa artikli 6 lõikes 1 sätestatud ametlik uurimismenetlus abi eraldamise suhtes Põhja-Norra tšarterlendude fondi kava raames.
The Authority's Decision (No 246/12/COL) to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [3].
Järelevalveameti otsus nr 246/12/COL menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle juurde kuuluvas EMP kaasandes [3].
The Norwegian authorities submitted their comments to the Decision No 246/12/COL in a letter dated 27 August 2012 [4].
Norra ametiasutused esitasid oma märkused otsuse nr 246/12/COL kohta 27. augusti 2012. aasta kirjaga [4].
The Authority has received comments on Decision No 246/12/COL from eight interested third parties [5].
Ametile laekusid märkused otsuse nr 246/12/COL kohta kaheksalt huvitatud kolmandalt isikult [5].
The Norwegian authorities submitted their comments on the observations from third parties in letters dated 15 November 2012 [6] and 23 April 2013 [7].
Norra ametiasutused esitasid oma märkused kolmandate isikute tähelepanekute kohta 15. novembri 2012. aasta [6] ja 23. aprilli 2013. aasta kirjadega [7].
The Charter Fund Scheme
Tšarterlendude fondi kava
The measure consists of establishing a Charter Fund Scheme (the ‘Charter Fund’ or the ‘Scheme’) which will grant aid to tour operators flying air charter flights [8] to three counties in Northern Norway:
Meetmega luuakse tšarterlendude fondi abikava (edaspidi „tšarterlendude fond” või „abikava”), millest antakse abi reisikorraldajatele, kes pakuvad tšarterlendusid [8] Põhja-Norra kolme maakonda:
Nordland, Troms and Finnmark (the ‘Counties’).
Nordlandi, Tromsi ja Finnmarki (edaspidi „maakonnad”).
The Charter Fund will be a non-profit undertaking acting as a vehicle for granting aid.
Tšarterlendude fond oleks mittetulundusühing, kelle ülesanne on abi vahendada.
Capitalization of the Charter Fund will be made with funds from the three Counties.
Fondi rahastatakse nimetatud kolme maakonna eelarvevahenditest.
The Scheme will cover charter flights to all airports in Northern Norway.
Kava hõlmab kõiki Põhja-Norra lennujaamadesse suunduvaid tšarterlende.
The Norwegian authorities have indicated that they expect only large aircraft [9] to be relevant as only such aircraft generally are suitable for charter flights [10].
Norra ametiasutused on märkinud, et nad loevad asjakohaseks üksnes suuri lennukeid, [9] kuna vaid suured lennukid on tšarterlendudeks sobivad [10].
All airports in Northern Norway have excess capacity.
Kõigi Põhja-Norra lennujaamade vastuvõtuvõime on praegu alakasutatud.
The aid will take the form of a payment of up to a maximum of 25 % of the total charter costs incurred by the tour operator for the eligible flights and will be limited to cover only such costs [11].
Abi antakse reisikorraldaja tšarterlendude kogukuludest kuni 25 % suuruse maksena ning see on piiratud vaid tšarterlennu kuludega [11].
The Norwegian authorities anticipate that the Charter Fund will trigger 16 charter series [12] with seven flight rotations per charter series in the first year, i.e., a total of 112 flight rotations.
Norra ametiasutuste prognooside kohaselt kaetakse tšarterlendude fondist esimesel aastal 16 tšarterlendude seeriat, [12] seejuures seitse edasi-tagasi lendu seeria kohta ehk kokku 112 edasi-tagasi lendu.
A cabin factor of 60 % [13] is the ‘worst case scenario’ which will lead to the highest aid intensity [14].
Halvimaks stsenaariumiks peetakse lennuki 60 % täituvust, [13] sel juhul oleks abi osatähtsus kõige suurem [14].
Assuming an average cabin factor of 60 %, the total annual amount of aid from the Charter Fund is estimated to be around NOK 8400000 [15].
60 % keskmise täituvuse korral oleks tšarterlendude fondist eraldatav aastane abisumma hinnanguliselt umbes 8400000 Norra krooni [15].
The Scheme is part of a coherent regional development strategy of the Norwegian authorities.
Abikava moodustab osa Norra ametiasutuste ühtsest regionaalarengu strateegiast.
One of the key policy objectives of Norway's ‘High North Policy’ is to ‘strengthen the basis for employment, value creation and welfare throughout the country by means of a regional and national effort in cooperation with partners from other countries and relevant indigenous groups’ [16].
Norra nn Põhja regiooni poliitika üks peaeesmärke on panna tugevam alus kogu riigi tööhõivele, väärtuse kasvatamisele ja heaolule piirkondliku ja riikliku jõupingutuse tulemusena ning koostöös välispartnerite ja põliselanikega [16].
The policy for Northern Norway focuses specifically on tourism, aiming at preventing depopulation by creating jobs in the tourist industry.
Põhja-Norra poliitika keskendub täpsemalt turismi arendamisele, et luua töökohti turismitööstuses ja hoida sellega ära kohaliku elanikkonna lahkumist.
The tourism strategy of the Norwegian Government also makes reference to the Charter Fund [17].
Ka Norra valitsuse turismistrateegias viidatakse tšarterlendude fondile [17].
Focusing on tourism to prevent depopulation is an important policy of the regional authorities in the Counties of Nordland, Troms and Finnmark [18].
Turismi arendamine on Nordlandi, Tromsi ja Finnmarki maakonnavalitsustele oluline, et hoida ära maapiirkondade rahvastikukadu [18].
The Charter Fund will most likely be organised as an undertaking owned by the three Counties.
Tšarterlendude fond asutatakse tõenäoliselt äriühinguna, mis kuulub ühiselt kolmele maakonnale.
The Charter Fund's Board of Directors will appoint a group to approve applications for aid under the Scheme subject to certain criteria being satisfied.
Fondi juhatus nimetab töörühma, kes hakkab kiitma heaks taotlusi abikavast vahendite eraldamiseks, kui on täidetud teatavad kriteeriumid.
The objective and possible effect of the aid measure
Abimeetme eesmärk ja võimalik mõju
The objective of the Charter Fund is to increase the use of airports in Northern Norway and thereby contribute to economic development in the region.
Tšarterlendude fondi eesmärk on leida Põhja-Norra lennujaamadele suuremat rakendust ning aidata seeläbi kaasa piirkonna majanduslikule arengule.
The aid measure is intended to reduce the economic risk involved in operating air charter (non-scheduled flights) to Northern Norway.
Abimeetmega loodetakse vähendada Põhja-Norrasse suunduvate tšarterlendude korraldamise majanduslikku riski (mitteregulaarlennud).
The Counties are low density population areas with an average population density of 4,2 inhabitants per square kilometre thereby falling within the definition of ‘least populated regions’ as set out in the Authority's Regional Aid Guidelines [19].
Nimetatud maakonnad on hõreda asustusega alad, mille keskmine rahvastikutihedus on 4,2 inimest ruutkilomeetri kohta — seega kuuluvad need määratluse „hõredalt asustatud piirkonnad” alla, nagu on sätestatud ameti regionaalabi suunistes [19].
In addition, the Counties are facing depopulation.
Lisaks on suureks probleemiks maakondade rahvastikukadu.
A limited number of charter routes have been operated to Northern Norway in the past, however, without success [20].
Minevikus on Põhja-Norrasse korraldatud piiratud arvul tšarterreise, mis ei osutunud edukaks [20].
A reason for this may be the cancellation rules applying to air charters.
See võis tuleneda tšarterlendude suhtes kehtivatest tühistamiseeskirjadest.
Cancellation at a late stage is very expensive.
Hilises etapis tühistamine on väga kulukas.
The deadline for deciding whether to cancel a charter flight is several months before the operation of the charter series.
Tšarterlennu tühistamise otsus tuleb teha mitu kuud enne tšarterlendude seeria alustamist.
If the sale of tickets at that date is limited, the charter series is often cancelled.
Kui selleks kuupäevaks on piletimüük olnud kehv, siis sageli tšarterlendude seeria tühistatakse.
The tour operator would otherwise risk having to pay a cancellation fee or bear the loss corresponding to the empty seats.
Vastasel korral riskeerib reisikorraldaja tühistamistasu maksmise või välja müümata istekohtadest tekkiva kahjumiga.
However, tour operators seem to prefer to cancel flights due to the risk of empty seats rather than to wait and hope that late sales will make the flight profitable.
See hõlmab turismi vahetut ja ka kaudset mõju [21].
In 2010, the estimated economic impact of tourism in the three Counties was about NOK 14 billion.
Alltoodud tabel annab teatava ettekujutuse, kuidas jaotuvad turistide kulutused kolme maakonna eri tegevusharude vahel [22].
This includes both direct and indirect effects of tourism [21].
Maakond/tegevusharu
The following table gives some examples of tourist spending divided between different industries in the three Counties [22].
Toit/jook
County/industry
Reisijatevedu
Food/drinks
Teenused, aktiivne puhkus
Passenger transport
Rõivad ja jalanõud
Activities
Suveniirid, maakaardid jne
Clothing and shoes
311,7 mln
Souvenir, maps etc.
470,8 mln
311,7 mill
51,1 mln
470,8 mill
192,9 mln
51,1 mill
45,8 mln
192,9 mill
23,2 mln
45,8 mill
453,9 mln
23,2 mill
1457,8 mln
453,9 mill
80,0 mln
1457,8 mill
250,8 mln
80,0 mill
59,6 mln
250,8 mill
31,6 mln
59,6 mill
664,0 mln
31,6 mill
2654,6 mln
664,0 mill
110,3 mln
2654,6 mill
428,7 mln
110,3 mill
101,9 mln
428,7 mill
46,6 mln
101,9 mill
Põhja-Norra hotellitööstus vaevleb alatäituvuse ja väikeste tegevusmarginaalide käes.
46,6 mill
Lisaks on hotellide täituvus aasta lõikes väga ebaühtlane.
The hotel industry in Northern Norway suffers from overcapacity and low operating margins.
Turismitööstuse üks probleeme on arvukad hooajalised töökohad.
In addition, the utilization of capacity varies considerably throughout the year.
Norra ametiasutused loodavad, et kava suurendab turismi madalhooajal ning mõjutab positiivselt eelkõige turismitööstuse tööhõivet.
A challenge for the tourist industry is the many seasonal jobs.
2012. aastal kulutasid turistid Põhja-Norras hinnanguliselt 9000 Norra krooni inimese kohta [23].
The Norwegian authorities assume that the Scheme will lead to increased tourism in the low season, with a particularly positive effect on employment in the tourist industry.
Norra ametiasutused leiavad, isegi vähene abi tšarterlendude fondist tagaks selle, et suur hulk turistide kulutatavast rahast jääks abikava sihtpiirkonda.
In 2012, it was estimated that travellers to Northern Norway would spend NOK 9000 (per person) in the region [23].
Seda illustreerib alltoodud tabel [24].
The Norwegian authorities assume that a low level of aid from the Charter Fund will trigger a high amount of spending by tourists in the target area of the Scheme.
Keskmine täituvus
This can be illustrated by the following table [24].
Turistide arv esimesel aastal
Average cabin factor
Tšarterlendude fondist eraldatav abi
Number of tourist year one
Turistide kulutused
Aid from the Charter Fund
Tšarterlendude fondi kulud/turistide kulutused
Tourist spending
Abimeetme riiklik õiguslik alus
Charter Fund cost/tourist spending
Maakonnad teevad kapitalisüstid tšarterlendude fondi oma eelarvetest.
National legal basis for the aid measure
Abi eraldamise õigusliku aluse moodustavad maakondade vastavad otsused [25].
Capital injections from the Counties to the Charter Fund will be made over its budgets.
Abisaajad
The legal basis for the aid that is granted will be budgetary decisions taken by the Counties [25].
Tšarterlendude fondist saavad abi reisikorraldajad, näiteks tšarterlennu korraldajad.
Beneficiaries
sihtkoha teenuseosutaja, nagu sihtkoha haldusettevõte, hotell, turismibüroo või mis tahes muu turismiteenuse kaubanduslik pakkuja.