natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nettbuss Sør AS admits that this production should not have been part of the spreadsheets.
Norges Statsbaner AS (NSB) on reisijaid teenindav Norra rongiettevõtja, mis kuulub transpordi- ja sideministeeriumile.
No 221/15/COL
nr 221/15/COL,
amending EFTA Surveillance Authority Decision No 83/15/COL concerning the consistency of certain targets included in the national or functional airspace block plans submitted pursuant to Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council with the Union-wide performance targets for the second reference period [2016/1420]
millega muudetakse FTA järelevalveameti otsust nr 83/15/COL, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega [2016/1420]
Having regard to the Act mentioned at point 66t of Annex XIII to the EEA Agreement (Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (‘the Framework Regulation’) [1]), as adapted to the EEA Agreement by Protocol 1 thereto, and in particular Article 11(3)(c) thereof,
võttes arvesse EMP lepingu XIII lisa punktis 66t nimetatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)), [1] mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c,
Incorrect entries regarding the Kingdom of Norway were discovered in the table containing the key performance area of safety in the Annex of the EFTA Surveillance Authority Decision No 83/15/COL of 18 March 2015, which need to be corrected,
EFTA järelevalveameti 18. märtsi 2015. aasta otsuse nr 83/15/COL lisa tabelis ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna kohta on leitud Norra Kuningriigi osas vale kanne, mis tuleb parandada,
In the Annex to College Decision No 83/15/COL, the part concerning the key performance area of safety, is replaced by the following:
Kolleegiumi otsuse 83/15/COL lisa ohutusega seotud põhilist tulemusvaldkonda käsitlev osa asendatakse järgmisega:
‘KEY PERFORMANCE AREA OF SAFETY
„OHUTUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND
EFTA State
EFTA riik
RAT Ground Level %
Riigi tasand
RAT Overall Level %
ANSP tasand
State level
Muu MO
ANSP level
Norra
Other MO
[Soome]
Norway
Artikkel 2
[Finland]
Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.
[Latvia]
Brüssel, 3. juuni 2015
[Estonia]
EFTA järelevalveameti nimel
This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.
Helga Jónsdóttir
Done at Brussels, 3 June 2015.
ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
For the EFTA Surveillance Authority
RI-d
No 260/15/COL
nr 260/15/COL,
concerning alleged State aid granted to Síminn for the roll-out of broadband services in rural areas in Iceland (Iceland) [2016/2101]
Síminnile väidetavalt ebaseaduslikult antud riigiabi kohta Islandi maapiirkondades lairibateenuste väljaarendamiseks (Island) [2016/2101]
The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),
EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“),
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘EEA Agreement’), in particular to Article 61(3)(c) and Protocol 26,
VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikli 61 lõike 3 punkti c ja protokolli nr 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,
VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(3) of Part II,
VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eelkõige selle II osa artikli 7 lõiget 3,
By letter dated 2 February 2011 [2], Og fjarskipti ehf.
Og fjarskipti ehf.
(hereinafter referred to as ‘Vodafone’ or ‘the complainant’) lodged a complaint with the Authority concerning alleged unlawful State aid granted to Síminn for the roll-out of broadband networks in rural areas of Iceland.
(edaspidi „Vodafone“ või „kaebuse esitaja“) esitas 2. veebruari 2011. aasta kirjaga [2] järelevalveametile kaebuse Síminnile väidetavalt antud ebaseadusliku riigiabi kohta Islandi maapiirkondades lairibavõrkude väljaarendamiseks.
Having received all the relevant information from the Icelandic authorities and having also received substantial information from the complainant and interested parties [3], the Authority decided by Decision No 302/13/COL of 10 July 2013 to initiate the formal investigation procedure into potential State aid granted to Síminn for the roll-out of broadband services in rural areas in Iceland (‘Decision No 302/13/COL’ or ‘the opening decision’).
Olles Islandi ametiasutustelt saanud kogu asjassepuutuva teabe ning olles ka kaebuse esitajalt ja huvitatud isikutelt saanud tähtsat teavet, [3] otsustas järelevalveamet 10. juuli 2013. aasta otsusega nr 302/13/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses Síminnile võimaliku riigiabi andmisega Islandi maapiirkondades lairibateenuste väljaarendamiseks (edaspidi „otsus nr 302/13/COL“ või „menetluse algatamise otsus“).
By letter dated 15 October 2013 [4], the Icelandic authorities submitted comments relating to the Authority's opening decision.
Islandi ametiasutused esitasid 15. oktoobri 2013. aasta kirjaga [4] märkused järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta.
The Authority also received comments from an interested party (Hringiðan ehf.) by letter dated 18 July 2013 [5].
Ka üks huvitatud isik (Hringiðan ehf.) saatis järelevalveametile 18. juuli 2013. aasta kirjaga [5] märkused.
On 28 November 2013, Decision No 302/13/COL was published in the Official Journal of the European Union and in the EEA Supplement thereto.
28. novembril 2013 avaldati otsus nr 302/13/COL Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.
By letter dated 18 December 2013 [6], the Authority received comments and documents from Nova ehf., an interested party.
Huvitatud isik Nova ehf. saatis järelevalveametile 18. detsembri 2013. aasta kirjaga [6] märkused ja dokumendid.
By letter dated 20 December 2013 [7], the Authority received comments and additional documents from Síminn.
Síminn saatis järelevalveametile 20. detsembri 2013. aasta kirjaga [7] märkused ja lisadokumendid.
Síminn also submitted an expert report, dated 24 September 2013, which it had commissioned from Analysis Mason, a specialist consultancy on telecoms and media (‘the AM Report’) [8].
Samuti esitas Síminn järelevalveametile 24. septembril 2013 koostatud eksperdihinnangu, mille ta oli tellinud telekommunikatsioonile ja meediale spetsialiseerunud konsultatsioonifirmalt Analysis Mason (edaspidi „AMi hinnang“) [8].
By letter dated 23 December 2013 [9], the Authority received comments and further documents from the complainant.
Kaebuse esitaja saatis järelevalveametile 23. detsembri 2013. aasta kirjaga [9] märkused ja täiendavad dokumendid.
On 8 January 2014, the Authority, in accordance with Article 6(2) of Part II of Protocol 3, forwarded the comments received to the Icelandic authorities and invited them to present their observations [10].
8. jaanuaril 2014 saatis järelevalveamet saadud märkused vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 6 lõikele 2 Islandi ametiasutustele ja kutsus neid tähelepanekuid esitama [10].
The Icelandic authorities submitted their comments and observations by letter dated 28 February 2014 [11].
Islandi ametiasutused esitasid 28. veebruari 2014. aasta kirjaga [11] märkused ja tähelepanekud.
Having assessed the information, reports and comments submitted, the Authority, by letter dated 2 September 2014 [12], requested additional information and clarifications from the Icelandic authorities.
Olles esitatud teavet, hinnanguid ja märkusi kaalunud, palus järelevalveamet Islandi ametiasutustelt 2. septembri 2014. aasta kirjaga [12] lisateavet ja selgitusi.
By letter dated 17 October 2014 [13], the Icelandic authorities replied and provided the Authority with the requested information.
Islandi ametiasutused vastasid 17. oktoobri 2014. aasta kirjaga [13] ja esitasid järelevalveametile soovitud teabe.
Finally, on 20 November 2014, the Authority, at the request of Síminn, participated in a meeting in Brussels with Síminn's technical experts and external lawyers.
Viimaks osales järelevalveamet Síminni kutsel 20. novembril 2014 Brüsselis peetud kohtumisel Síminni tehniliste ekspertide ja väljastpoolt palgatud juristidega.
The role of the Telecommunications Fund
Õigusakti artiklis 2 on sätestatud, et fondi loomise eesmärk on kontrollida ressursside jagamist elektroonilise sidetaristu väljaarendamise projektidele, selleks et parandada turvalisust ja ühiskonna konkurentsivõimet elektroonilise side valdkonnas, ning teistele strateegiast tulenevatele projektidele, tingimusel et neid projekte ei saaks turutingimustel tõenäoliselt teostada.
The Telecommunications Fund (‘the Fund’) was established by Act No 132/2005, and its role, as established by statute, is to promote development in the field of telecommunications in Iceland as described in the official Telecommunications Strategy (‘the Strategy’) approved by the Icelandic Parliament, Althingi [14].
Fondi rahastatakse kohustuslike sissemaksetega Islandi riigikassast.
Article 2 of this act states that the Fund is established to oversee the allocation of funds to projects pertaining to the roll-out of electronic communications infrastructure, thus increasing security and competitiveness of the society in the field of electronic communications and other projects entailed in the Strategy, provided that such projects are not likely to be executed on market terms.
Fondi haldab siseministeerium, kes määrab fondi juhatuse liikmed viieaastaseks ametiajaks.
The Fund is financed by a statutory contribution from the Icelandic Treasury.
Fond on tegelenud nelja strateegias kindlaks määratud põhiprioriteediga, millest lairibateenuste väljaarendamine viidi ellu kõige viimasena.
The Fund is administered by the Ministry of the Interior, which appoints the members of the Fund's board for a five-year term.
Islandi ametiasutuste väitel kasutati kõikide fondi projektide puhul avatud hankemenetlust.
The Fund has worked on four key priorities stipulated in the Strategy, of which the roll-out of broadband services was the last one to be implemented.
Kaardistamine ja leviala analüüs
According to the Icelandic authorities, an open tender procedure was used in all of the projects.
2007. aasta alguses palkas fond talunike liidu ühe haru, et see kontrolliks rahvaloenduse käigus saadud tulemusi maapiirkondades, eelkõige kõige kaugemates piirkondades [15].
The mapping and coverage analysis
Töö tulemusel koostati ajakohane põhjalik ülevaade hoonetest, mis võiksid olla kaasatud lairibateenuste väljaarendamise projekti Islandi maapiirkondades (vt pikemat kirjeldust põhjenduses 16).
In early 2007, the Fund hired a branch of the Farmer's Association to verify census information in rural areas, especially the most rural ones [15].
2007. aasta veebruaris palus fond lairibateenuse pakkujatelt [16] teavet nende olemasolevate turupiirkondade kohta, astudes esimese sammu lairibaühenduse levialade konkreetse olukorra ja tuleviku kaardistamiseks.
This work resulted in a comprehensive and current overview of buildings that could potentially form part of the project of the roll-out of broadband services in rural areas in Iceland (see a further description in recital 16 below).
Seda tehti turutõrgete kindlakstegemiseks, eristades Islandi kaugemates paikades „halle“, „musti“ ja „valgeid“ piirkondi [17].
In February 2007 the Fund called for information on current market areas from broadband service providers [16] as a first step in mapping current and future broadband coverage.
Ajalehes Morgunblaðið avaldatud kuulutuses paluti teavet kõikide olemasolevate lairibateenusega kaetud piirkondade kohta (st piirkonnad, kus pakutakse mõistliku ja kindla kuuhinnaga pidevalt olemasolevat (mitte sissehelistamisega) internetiühendust, mille kiirus on vähemalt 512 kbit/s) ning kavandatud (mitte veel teenindatavate) piirkondade kohta, kus teenust saab hakata kasutama 2008. aasta juunist alates.
The aim of this exercise was to identify market failures, by distinguishing between ‘grey’, ‘black’ and ‘white’ areas in remote regions in Iceland [17].
Mitu lairibateenuse pakkujat ja inimest saatsid fondile turupiirkondade kohta eri kujul teavet [18].
A public advertisement, placed in the newspaper Morgunblaðið, called for information on all current broadband service areas (i.e. areas that had a continuously available (not dial-up) internet access of at least 512 kb/s for a reasonable fixed monthly price), as well as planned areas (not yet serviced) that would be functional by June 2008.
Kui levialad olid kindlaks tehtud, oli järgmine samm sisestada kõik nende elukohtade GPS-koordinaadid, mis asusid väljaspool teadaolevat ADSL-ühenduse leviala.
The Fund received information on market areas in various forms from several broadband service providers and individuals [18].
Sedasi koostati mitut kihti hõlmav kaart hoonete kohta, mis asusid väljaspool kõiki (kokku liidetud) olemasolevaid ja kavandatud lairibaühenduse levialasid.
With the coverage areas in place, the next step was to input GPS coordinates for all residences outside known areas of ADSL coverage.
Kaart saadeti projektis osalenud lairibateenuse pakkujatele, et nad selle veel kord põhjalikult läbi vaataksid.
The resulting multi-layered map of residences outside of all current and planned (total) broadband coverage areas was sent to the participating broadband service providers for a further detailed review.
Kaardi ja teenusepakkujate andmebaaside võrdluse põhjal ajakohastati kaarti märkimisväärselt.
This led to considerable updates to the map made on the basis of the service providers' comparisons of the map with their customer databases.
Kui see töö oli tehtud, saatis fond Islandi igale 78 omavalitsusele teenindusalast väljapoole jäävate hoonete nimekirja ja vastava omavalitsuse lairibaühenduse leviala ajakohastatud kaardi väljatrüki.
After this work was completed, the Fund sent to each of the 78 municipalities in Iceland a list of buildings outside of service areas and a print-out of the updated broadband coverage map for that municipality.
Iga omavalitsus vaatas kaardil läbi oma „valged“ piirkonnad, et teha kindlaks puuduolevad või projekti nõuetele mittevastavad hooned.
Each municipality then reviewed the ‘white’ areas on the map for missing buildings, or for buildings which did not qualify for the project.
Projekti nõuetele vastamiseks pidi hoone olema vähemalt ühe inimese ametlik alaline elukoht ja/või töökoht aasta läbi.
In order for a building to qualify, it had to be an official permanent year-round residence and/or place of work of at least one person.
Fondi teostatud kaardistamise ja leviala analüüsi tulemusel koostati täpne nimekiri hoonetest, mis projekti kaasati.
The Fund's mapping and coverage analysis resulted in a precise list of buildings to be included in the project.
Alguses hõlmas projekt 1118 „valget“ hoonet, mille asukoht määrati GPS-koordinaatide abil eraldi kindlaks.
The initial scope of the project was 1118 ‘white’ buildings, which were individually identified by their GPS coordinates.
Hankemenetlus ja eduka pakkuja väljavalimine
The tender procedure and selection of the successful bidder
Riigi kaubanduskeskus Ríkiskaup (edaspidi „kaubanduskeskus“) avaldas 2008. aasta veebruaris fondi nimel projektiga „Háhraðanettengingar til allra landsmanna“ seotud hanketeate.
In February 2008, Ríkiskaup, the State Trading Centre (‘STC’), on behalf of the Fund, published a call for tender for the project ‘Háhraðanettengingar til allra landsmanna’.
Projekt seisnes lairibateenuste väljaarendamises nendes Islandi maapiirkondades, kus Islandi ametiasutused olid kindlaks teinud turutõrke, lähtudes hinnangust, et nendes piirkondades eraoperaatorid tõenäoliselt ei hakka turutingimustel teenuseid välja arendama.
This project consisted of the roll-out of broadband services in rural areas where the Icelandic authorities had identified a market failure, on the basis that it was deemed unlikely that private operators would roll out services in those areas on market terms.
Projekt hõlmas 1118 „valget“ hoonet, mille fond oli uuringu käigus kindlaks teinud [19].
Following the publication of the tender, the STC engaged in several discussions with interested bidders, resulting in a prolongation of the deadline to submit tenders until 4 September 2008.
Hanke kirjelduse järgi oli pakkumuste hindamise kriteeriumide eesmärk teha kindlaks majanduslikult soodsaim pakkumus.
Five tenders were received by the STC, which varied in terms of price and the technical solutions proposed.
Kasutati nelja hindamiskriteeriumi: i) koguhind (50 %); ii) väljaehitamise kiirus (15 %); iii) allalaadimiskiirus (25 %); ja iv) 2G GSM (valikuline) (10 %) [20].
Síminn submitted two tender offers: the lowest-priced tender at the amount of ISK 379 million and the highest (for the highest average download speed offered) in the amount of ISK 5 billion.
4. septembriks 2008 sai kaubanduskeskus viis vastuvõetavat pakkumust (ja ühe mittevastuvõetava pakkumuse ettevõtjalt Hringiðan ehf., kellel puudus nõuetekohane pangatagatis).
According to the tender description the purpose of the award criteria used was to identify the most economically advantageous tender.
Vastuvõetavad pakkumused olid järgmised [21]:
Four evaluation criteria were used: (i) total price (50 %); (ii) build-out speed (15 %); (iii) download speed (25 %), and (iv) 2G GSM (optional) (10 %) [20].
Pakkujad, hange – 14121
The STC received five valid offers (and one invalid offer by Hringiðan ehf., which failed to provide a valid bank guarantee) by 4 September 2008.
Projekti kestus
The valid offers received were as follows [21]:
Keskmine (Mbit/s)
Bidders, tender — 14121
Hind kokku (kr)
Project time
Kuud
Avg.
Allalaadimiskiirus
Mb/s
Valikuline
Total price (kr.)
Punktid
Months
Kuna Síminni esimene pakkumus sai eespool toodud kriteeriumide alusel kõige rohkem punkte (95 punkti), siis alustas kaubanduskeskus temaga läbirääkimisi [22].
Downl. speed
Sellele lisaks palus kaubanduskeskus Síminnil osaleda mitmel selgitaval kohtumisel (pärast pakkumuste avamist on selliste kohtumiste pidamine tavapärane).
Optional
Väljaarendatava piirkonna laiendamine
Points
2008. aasta detsembri alguses sai Islandi posti- ja telekommunikatsiooniamet Póst- og fjarskiptastofnun (edaspidi „posti- ja telekommunikatsiooniamet“) taotluse teenusepakkujalt Wireless Broadband Systems (edaspidi „WBS“), kus paluti kustutada WBS Islandi telekommunikatsioonivõrgu teenusepakkujate registrist.
As the first offer from Síminn received the highest number of points (95 points) under the abovementioned criteria the STC entered into negotiations with Síminn [22].
Enne seda oli WBS osalenud fondi teostatud kaardistamises ja leviala analüüsis ning enne hanketeate avaldamist andnud kaubanduskeskusele teada, millist leviala ta edaspidi kavandab.
Furthermore, the STC requested that Síminn participate in several explanatory meetings; such meetings being standard procedure after the opening of a tender.
WBSi turult lahkumine ja sellele järgnenud leviala kava tagasivõtmine tõi kaasa olulise muudatuse nende hoonete nimekirjas, mis olid lairibaühenduseta või mis ei oleks turutingimustel seda ka lähitulevikus saanud.
The expansion of the roll-out area
Kui WBSi kavandatud leviala eemaldati levialade tervikkaardilt, ilmusid kogu riigis välja veel 670 „valget“ hoonet.
In early December 2008, Póst- og fjarskiptastofnun, the Post and Telecom Administration in Iceland (‘the PTA’) received a request from a service provider, Wireless Broadband Systems (‘WBS’), asking to be deregistered as a telecommunications provider in Iceland.
Fondi hinnangul oleksid need hooned pidanud kuuluma uue telekommunikatsioonipoliitika alla.
WBS had previously participated in the Fund's mapping and coverage analysis and had informed the STC of its coverage plans during the period leading up to the STC's call for tender.
Fond palus kaubanduskeskuselt teavet selle kohta, kas projekti oleks poolelioleva hankemenetluse käigus võimalik laiendada.
The departure of WBS from the market and the subsequent withdrawal of its coverage plans resulted in a substantial change to the list of buildings which neither had, nor would receive, broadband coverage in the near future on market terms.
Islandi ametiasutuste sõnul vastas kaubanduskeskus 7. jaanuaril 2009, väljendades seisukohta, et teatav laienemine võiks hankega sobida ja et selline laienemine oleks kooskõlas riigihankeid reguleeriva raamistikuga.
When the service provider's planned coverage area was withdrawn from the total cumulative coverage map, 670 additional ‘white’ buildings appeared, spread across the country.
Et teha kindlaks, kas olemasolevatel või uutel teenusepakkujatel on kavas teenindusalasid suurendada, kaasates kasvõi üheainsa „valge“ hoone lisandunud 670 seast, palus fond kaubanduskeskusel uuesti avaldada kuulutuse selle kohta, kas kellelgi on kavas neile 670 hoonele teenuseid pakkuda.
These buildings were considered by the Fund to become part of the scope of the new telecommunications policy.
23. jaanuaril 2009 avaldas kaubanduskeskus kuulutuse ajalehes Morgunblaðið, paludes turuosalistelt teavet nende kavade kohta arendada välja lairibateenuseid lisapiirkondades, mis varem hankesse ei kuulunud [23].
The Fund requested information from the STC on whether it was possible to increase the scope of the project as part of the ongoing tender procedure.
Islandi ametiasutuste sõnul toimus see kooskõlas meetodiga, mida kaubanduskeskus varem kasutas, kui ta soovis esimest korda teenindusalade kohta teavet saada.
According to the Icelandic authorities, the STC responded on 7 January 2009, taking the view that a certain amount of expansion could fit within the tender and that such an expansion was in line with the regulatory framework on public procurement.
Kuna teabe esitamisele kutsuti üles kuulutuse kaudu, ei piirdunud kutse ainult varem pakkumuse teinud teenusepakkujatega, vaid teabe saamise taotlus oli suunatud kõikidele teenusepakkujatele.
To establish that existing or new providers had no intentions of increasing their service areas by including any of the 670 additional ‘white’ buildings, the Fund requested that the STC call out again for any plans to offer services for these 670 buildings.
Kaubanduskeskusele ei saadetud ei täiendavaid ega uusi kavasid 670 kindlaks määratud hoone teenindamiseks.
On 23 January 2009, the STC published an announcement in the newspaper Morgunblaðið seeking information from market players on roll-out plans for broadband services in additional areas not previously included in the tender [23].
Seejärel võttis kaubanduskeskus vastu otsuse lugeda lisahooned projekti alla kuuluvaks.
According to the Icelandic authorities, this was in line with the previous methodology used by STC when it made its initial call for information on service areas.
Seepärast tahtis ta ka muuta Síminniga läbiräägitavat lepingut, et kaasata sellesse lisahooned.
By inviting information via an advertisement, the request for information was not exclusive to those service providers that had previously handed in their tender offers but was intended to reach all service providers.
25. veebruaril 2009 sõlmisid fond (ostja) ja Síminn (müüja) lepingu lairibateenuste väljaarendamiseks Islandi maapiirkondades (edaspidi „leping“).
The STC subsequently took the decision to consider these additional buildings as falling within the scope of the project.
Võrk ja teenus pidid katma kõik elumajad, kus oli registreeritud ja elas vähemalt üks inimene aasta läbi, ning firmad, mis tegutsesid aasta läbi.
It therefore sought to revise the contractual agreement being negotiated with Síminn so as to include the additional buildings.
Leping hõlmas kokku 1788 hoonet: alguses hankedokumentides kindlaks määratud 1118 hoonet ja veel 670 hoonet, mis lisati läbirääkimiste käigus.