natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 23 February 2017, the Norwegian Food Safety Authority notified through the Early Warning System of OIE (The World Organisation for Animal Health) a suspicion of an infection with Marteilia refringens of blue mussels (Mytilus edulis) found growing wild in a flat oyster (Ostrea edulis) aquaculture farm in the location of Bømlo municipality in the County of Hordaland in southern Norway.
23. veebruaril 2017 teatas Norra toiduohutusamet OIE (Maailma Loomatervise Organisatsioon) varajase hoiatamise süsteemi kaudu kahtlusest, et Marteilia refringens'iga on nakatunud söödavad rannakarbid (Mytilus edulis), mis looduslikult kasvavad söödavate austrite (Ostrea edulis) vesiviljeluskasvanduses Lõuna-Norra Hordalandi maakonnas Bømlo omavalitsusüksuses.
By an email dated 28 February 2017 (Doc No 844246), the Norwegian Food Safety Authority informed the Authority of the same suspicion and that restrictions on movement of blue mussels or flat oysters out of or into the aquaculture farm had been imposed.
28. veebruari 2017. aasta e-kirjaga (dokument nr 844246) teatas Norra toiduohutusamet järelevalveametile samast kahtlusest ning sellest, et sellele vesiviljeluskasvandusele on kehtestatud piirangud söödavate rannakarpide ja austrite sisse- ja väljaliikumisele.
The Norwegian Food Safety Authority informed the Authority by email dated 16 March 2017 (Doc No 847935), following notification through the European Animal Disease Notification System (ADNS) on the same day, that the European Union Reference Laboratory for Mollusc Diseases had confirmed the disease and that a containment area would be established around the aquaculture farm.
Norra toiduohutusamet teatas järelevalveasutusele 16. märtsi 2017. aasta e-kirjaga (dokument nr 847935) pärast samal päeval toimunud teatamist loomahaigustest teatamise süsteemi (ADNS) kaudu, et Euroopa Liidu referentlabor molluskihaiguste tuvastamiseks on haiguse olemasolu kinnitanud ja et vesiviljeluskasvanduse ümber luuakse haiguse leviku tõkestamise ala.
Article 53(3) of Directive 2006/88/EC provides that where an epizootic investigation confirms a significant likelihood that infection has occurred, the disease-free status of the relevant Member State, zone or compartment shall be withdrawn, in accordance with the procedure under which that status was declared.
Direktiivi 2006/88/EÜ artikli 53 lõikes 3 on sätestatud, et kui episootiline uuring kinnitab, et nakkusjuhtumi esinemine on väga tõenäoline, võetakse asjaomase liikmesriigi, kalakasvatustsooni või -piirkonna taudivaba staatus tagasi samas korras, mida kasutati taudivaba staatuse andmisel.
The Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries wrote to the Authority on 28 September (Doc No 875660) enclosing a notification letter of the Norwegian Food Safety Authority dated 22 September 2017 (Doc No 875658) stating that a regulation establishing a containment area for Marteilia refringens in the municipality of Bømlo in Norway had now been adopted and confirming that, in accordance with the relevant national legislation, ‘the whole of Norway's coastal area is in category I for Marteilia refringens, with the exception of the containment area in the municipality of Bømlo in Norway’.
Norra kaubandus-, tööstus- ja kalandusministeerium kirjutas järelevalveasutusele 28. septembril (dokument nr 875660), lisades Norra toiduohutusameti 22. septembri 2017. aasta teate (dokument nr 875658), milles teatatakse, et nüüd on vastu võetud eeskiri, millega luuakse Norras Bømlo omavalitsusüksuses Marteilia refringens'i leviku tõkestamise ala, ja kinnitatakse, et kooskõlas asjaomaste riiklike õigusaktidega kuulub Norra kogu rannikuala Marteilia refringens'i puhul I kategooria alla, välja arvatud haiguse tõkestamise ala Bømlo omavalitsusüksuses Norras.
The Authority considers that the conditions of the provision for withdrawing the disease- free status of the affected geographical area of Bømlo municipality in Norway are fulfilled.
Järelevalveamet on seisukohal, et taudivaba staatuse tagasivõtmiseks vajalikud tingimused on Norra Bømlo omavalitsusüksuse geograafilise piirkonna puhul täidetud.
Accordingly, and in the interest of simplification, Decision No 291/10/COL of 7 July 2010 should be repealed and replaced by a new decision.
Seega tuleks lihtsustamise huvides tunnistada 7. juuli 2010. aasta otsus nr 291/10/COL kehtetuks ja asendada uue otsusega.
The disease-free status of Norway regarding Marteilia refringens and Bonamia ostreae is described in the Annex.
Norra taudivaba staatust seoses Marteilia refringens'i ja Bonamia ostreae'ga on kirjeldatud lisas.
Decision No 291/10/COL is hereby repealed.
Otsus nr 291/10/COL tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
This Decision shall enter into force on 8 February 2018.
Käesolev otsus jõustub 8. veebruaril 2018.
Only the English text version of this Decision is authentic.
Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.
Done at Brussels, 9 February 2018.
Brüssel, 9. veebruar 2018
For the EFTA Surveillance Authority, acting under Delegation Decision No 494/13/COL,
EFTA järelevalveameti nimel delegeeritud otsuse nr 494/13/COL alusel
Responsible College Member
Högni S. Kristjánsson
Countersigning as Director, Legal and Executive Affairs
Carsten Zatschler
Forskrift om kontrollområde for å bekjempe sykdommen Marteiliose hos bløtdyr, Bømlo kommune, Hordaland, FOR-2017-09-08-1377 (Regulations on control area to fight the disease Marteiliose in molluscs, Bømlo municipality, Hordaland).
Forskrift om omsetning av akvakulturdyr og produkter av akvakulturdyr, forebygging og bekjempelse av smittsomme sykdommer hos akvatiske dyr, FOR-2008-06-17-819 (eeskiri, mis käsitleb vesiviljelusloomade ja vesiviljelusloomade toodete müüki, veeloomade nakkushaiguste ennetamist ja tõrjet)
Forskrift om omsetning av akvakulturdyr og produkter av akvakulturdyr, forebygging og bekjempelse av smittsomme sykdommer hos akvatiske dyr, FOR-2008-06-17-819 (Regulations on the sale of aquaculture animals and products of aquaculture animals, prevention and control of infectious diseases in aquatic animals).
LISA
ANNEX
Norra kogu rannikuala on Marteilia refringens'i osas taudivaba tsoon, välja arvatud Hordalandi maakonna Bømlo omavalitsusüksuses asuv taudi leviku tõkestamise ala, mida on konkreetselt kirjeldatud Norra Bømlo omavalitsusüksuses Hordalandis molluskite marteilioosi tõrje piirkonna kehtestamise eeskirja (FOR-2017-09-08-1377) paragrahvis 2 (edaspidi „eeskiri“), mis on märgitud sirgjoonega alates:
The entire coastline of Norway is a disease-free zone with regard to Marteilia refringens, with the exception of the containment area in the municipality of Bømlo in the County of Hordaland in southern Norway, specifically described in § 2 of the Norwegian Regulations on the control area to fight the disease Marteiliose in molluscs, Bømlo municipality, Hordaland (FOR-2017-09-08-1377) (‘the Regulation’) as being defined by a straight line from:
punktist (59° 44,805′ põhjalaiust; 5° 27,560′ idapikkust) Stordi lõunatipust lõuna poole
a point (59° 44,805′ N; 5° 27,560′ E) on the southern tip of Stord, in the direction south to
omavalitsuse piirini Bømlo ja Sveio vahel ning seejärel edela suunas piki omavalitsuse piiri
the municipal boundary between Bømlo and Sveio and then in the direction south-west along the municipal boundary to
punktini (59° 34,420′ põhjalaiust; 5° 14,623′ idalaiust) meres ja edasi lääne suunas punktini (59° 33,72′ N; 5° 05,46′ E) meres.
a point (59° 34,420′ N; 5° 14,623′ E) in the sea and further in the direction west to a point (59° 33,72′ N; 5° 05,46′ E) in the sea.
Seejärel põhja suunas omavalitsuse piirini Austevolli ja Bømlo vahel ning edasi lääne suunas piki omavalitsuse piiri
Then in the direction north to the municipal boundary between Austevoll and Bømlo and then west along the municipal border to
punktini (59° 59,948′ põhjalaiust; 5° 19,629′ idapikkust) meres ja seejärel lõuna ja kagu suunas
a point (59° 59,948′ N; 5° 19,629′ E) in the sea and then in the direction south-south-west to
punktini (59° 58,917′ põhjalaiust; 5° 19,114′ idapikkust) Stordi põhjatipus.
a point (59° 58,917′ N; 5° 19,114′ E) in the northern tip of Stord.
Tõrjepiirkonna kaart on lisatud eeskirjale, mis on esitatud ka käesoleva otsuse liites.
The map of the control area attached to the Regulation is reproduced in the Appendix to this Decision.
Kogu Norra rannikuala on Bonamia ostreae osas taudivaba tsoon, välja arvatud:
The entire coastline of Norway is a disease-free zone with regard to Bonamia ostreae with the exception of:
Aust-Agderi maakond Lõuna-Norras.
the county of Aust-Agder in southern Norway.
Liide
Appendix
vastutav kolleegiumi liige
No 83/18/COL
nr 83/18/COL,
on state guarantees granted to Landsvirkjun for derivative contracts (Iceland) [2019/156]
Landsvirkjunile tuletislepingutega seoses antud riigigarantiide kohta (Island) [2019/156]
the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,
Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 61,
Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(2) of Part II,
järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 2,
Having called on interested parties to submit their comments and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi ja võttes nende märkusi arvesse
On 3 May 2017, the Authority opened a formal investigation into potential state aid granted to Landsvirkjun through state guarantees for derivative contracts (‘the opening decision’).
Järelevalveamet alustas 3. mail 2017 ametlikku uurimist, et selgitada välja, kas ettevõtte Landsvirkjun tuletislepingutele riigigarantii andmine oli riigiabi (edaspidi „algatamisotsus“).
By letter dated 15 September 2017, Landsvirkjun submitted its comments.
2017. aasta 15. septembri kirjaga esitas Landsvirkjun oma märkused.
The Authority in turn submitted the comments to Iceland.
Järelevalveamet saatis märkused edasi Islandile.
The Authority did not receive comments from any other interested party.
Ükski teine huvitatud isik märkusi ei esitanud.
By letter dated 25 September 2017, the Icelandic authorities submitted comments.
Island esitas märkused 2017. aasta 25. septembri kirjas.
On 23 March 2018, the Authority met with representatives of Landsvirkjun and the Icelandic authorities.
Järelevalveamet kohtus Landsvirkjuni ja Islandi esindajatega 23. märtsil 2018.
On 12 April 2018, the Icelandic authorities informed the Authority that it supports Landsvirkjun's arguments and did not see the need to submit additional observations.
7. juunil 2018 saatis Landsvirkjun järelevalveametile lisateavet.
On 6 June 2018, the Authority discussed the matter further at a meeting with the Icelandic authorities and Landsvirkjun.
Pärast kohtumist ja Landsvirkjunilt lisateabe saamist küsis järelevalveamet Islandilt lisaselgitusi.
On 7 June 2018, Landsvirkjun sent additional information to the Authority.
Island saatis soovitud teabe 29. juuni 2018. aasta kirjaga.
Following the meeting and receiving the additional information from Landsvirkjun, the Authority asked the Icelandic authorities for additional clarifications.
MEETME KIRJELDUS
By letter dated 29 June 2018, the Icelandic authorities sent the requested information.
Abisaaja: Landsvirkjun
DESCRIPTION OF THE MEASURE
Landsvirkjun on riigi täisühing, mille tegevust reguleerib Landsvirkjuni seadus.
The beneficiary: Landsvirkjun
Landsvirkjun kuulub riigile: 99,9 % otseselt riigikassale ja 0,1 % kaudselt Eignarhlutir ehf-ile, mis on täielikult riigikassale kuuluv piiratud vastutusega äriühing.
Landsvirkjun is owned by the state, directly by the State Treasury (99,9 %) and indirectly through Eignarhlutir ehf.
Landsvirkjun kasutab nende riskide juhtimiseks mitmesuguseid tuletislepinguid.
(0,1 %), a limited liability company that is wholly owned by the State Treasury.
Nagu algatamisotsuses selgitatud, uuris järelevalveamet järgmisi Landsvirkjuni sõlmitud tuletislepinguid: välisvaluuta vahetuslepingud, välisvaluutaoptsioonid ja intressimäära vahetuslepingud.
Derivative contracts entered into by Landsvirkjun and state guarantees
Järelevalveamet kirjeldas neid lepinguid algatamisotsuses Islandi selgituste alusel.
According to the Icelandic authorities, Landsvirkjun is exposed to foreign currency exchange (‘FX’) and interest rate risks on its debt portfolio.
Olemasoleva riigiabi menetlus seoses piiramatute riigigarantiidena antud riigiabiga
Landsvirkjun uses various derivative contracts to control and manage these risks.
26. septembri 2006. aasta kirjaga algatas järelevalveamet protokolli nr 3 II osa artikli 17 lõikes 2 sätestatud menetluse olemasolevate abimeetmete kohta seoses teatud meetmetega, mis on kasulikud Islandi elektriettevõtetele (sh piiramatud riigigarantiid Landsvirkjunile).
As explained in the opening decision, the Authority looked into the following types of derivative contracts entered into by Landsvirkjun: FX swaps, FX options and interest rate swaps.
Selles kirjas andis järelevalveamet Islandile teada oma esialgsest arvamusest, et need meetmed on riigiabi, mis ei ole kooskõlas EMP lepinguga.
In the opening decision, the Authority provided a description of these derivative contracts based on the explanations of the Icelandic authorities.
Järelevalveamet jõudis otsuses nr 302/09/COL järeldusele, et piiramatud riigigarantiid Landsvirkjunile on olemasolev riigiabi.
The existing aid procedure as regards state aid granted through unlimited state guarantees
Samas otsuses tegi järelevalveamet Islandile ettepaneku võtta õiguslikke, halduslikke ja muid meetmeid, et kaotada EMP lepinguga kokkusobimatu riigiabi, mis tuleneb Landsvirkjunile antud piiramatutest riigigarantiidest.
By letter dated 26 September 2006, the Authority initiated the procedure on existing aid measures provided for in Article 17(2) of Part II of Protocol 3, with respect to certain measures in favour of electricity utilities in Iceland, including unlimited state guarantees to Landsvirkjun.
8. augusti 2009. aasta kirjas nõustus Island nende meetmetega ja kohustus teavitama järelevalveametit meetmetest, mida otsuse nr 302/09/COL täitmiseks võetakse.
In that letter, the Authority informed the Icelandic authorities of its preliminary view that these measures involved existing state aid incompatible with the functioning of the EEA Agreement.
Pärast edasist kirjavahetust Islandiga dokumenteeris järelevalveamet otsuses nr 159/13/COL Islandi nõusoleku sobivaid meetmeteid võtta ja lõpetas menetluse.
The Authority concluded in its Decision No 302/09/COL that the unlimited state guarantee to Landsvirkjun constituted existing state aid.
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In that decision, the Authority proposed that the Icelandic authorities take legislative, administrative and other measures necessary to eliminate any incompatible aid resulting from the unlimited state guarantee granted to Landsvirkjun.
Algatamisotsuses esitas järelevalveamet esialgse seisukoha asjaomaste garantiidega seotud riigiabi olemasolu ja võimaliku vastuolu kohta EMP lepinguga.
By letter dated 8 August 2009, the Icelandic authorities accepted the proposed measures and committed themselves to inform the Authority of the measures they would take to implement Decision No 302/09/COL.
Järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt oli Landsvirkjunile tuletislepingutega seoses antud riigigarantiisid vähemalt alates 2013. aastast.
After further exchanges with the Icelandic authorities, the Authority recorded in its Decision No 159/13/COL Iceland's acceptance of the appropriate measures with regard to the existing aid scheme and closed the case.
Järelevalveamet selgitas algatamisotsuses, et paljud küsimused, mille alusel hinnata, kas Landsvirkjunile tuletislepingutega seoses antud garantiid on riigiabi, olid segased.
GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
Järelevalveamet ei saanud välistada, et garantiid ei ole riigiabi.
In the opening decision, the Authority presented its preliminary view on the existence of aid concerning the guarantees at stake and their potential incompatibility with the functioning of the EEA Agreement.
Majandusliku eelise küsimuses oli järelevalveamet esialgsel seisukohal, et kõnesolevad garantiid ei vasta riigigarantiidega seotud riigiabisuuniste (edaspidi „garantiisuunised“) punktis 3.2 esitatud tingimustele b, c ja d kujutavad endast riigiabi eeskirjade kohaselt eelist.
According to the Authority's preliminary view, the state guarantees in question had been granted to Landsvirkjun for derivative contracts at least since 2013.
Järelevalveamet väljendas kahtlust, kas garantiisid saab pidada EMP lepinguga kokkusobivaks.
The Authority explained in the opening decision that several aspects necessary for the state aid assessment of the guarantees to Landsvirkjun for derivative contracts remained unclear.
Island ja Landsvirkjun on esitanud märkused nii Landsvirkjuni sõlmitud tuletislepingute kui ka riigigarantiide kohta.
The Authority could not rule out the existence of state aid concerning the guarantees.
Käesoleva otsuse seisukohalt oluliste märkuste kokkuvõte on punktides 4 ja 5.
As regards the economic advantage, the Authority was of the preliminary view that the guarantees in question did not meet the conditions (b), (c) and (d) of point 3.2 of the state aid guidelines on state guarantees (‘the Guarantee Guidelines’) and constituted an advantage within the meaning of the state aid rules.
ISLANDI MÄRKUSED
The Authority expressed doubts as to whether the guarantees could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Üldised märkused tuletislepingute ja riigigarantiide kohta
Iceland and Landsvirkjun have submitted comments both as regards the derivative contracts entered into by Landsvirkjun and the state guarantees.
Seoses algatamisotsuse punktiga 20 väidab Island, et erinevalt järelevalveameti 27. juuni 2016. aasta järelmeetmeid käsitlevas kirjas väidetust sai Landsvirkjun sõlmida riske maandavad tuletislepingud ilma riigigarantiita.
The parts of the comments relevant for the decision are summarised in Sections 4 and 5.
Järelmeetmeid käsitlevas kirjas esitatud vastupidine väide oli eksitus, mida Island õigel ajal ei märganud.
COMMENTS BY ICELAND
Peale selle ei ole Landsvirkjunil asjakohase õigusraamistiku kohaselt vaja tuletislepingu sõlmimiseks riigigarantiid saada.
General comments as regards the derivative contracts and state guarantees
Landsvirkjun võib igal aastal taotleda riskide maandamise tuletislepingute jaoks garantiisid konkreetses kumulatiivses nominaalväärtuses.
Referring to paragraph 20 of the opening decision, Iceland argues that in contrast to what was stated in the follow-up letter of the Authority of 27 June 2016, Landsvirkjun was able to enter into the hedging derivative contracts without state guarantees.
Seoses algatamisotsuse punktidega 20, 24, 33 ja 39 selgitab Island, et garantiid andis finants- ja majandusministeerium, mitte valitsuse võla haldamise üksus (edaspidi „võlahaldamisüksus“), mis on keskpanga riigikassa ja turutoimingute üksuse allüksus.
The statement in the follow-up letter to the contrary is a mistake that Iceland did not identify at the time.
Võlahaldamisüksusele on antud mõned riigigarantiidega seotud ülesanded, aga see ei tähenda, et ta neid garantiisid väljastaks.
Furthermore, the relevant legal framework does not oblige Landsvirkjun to obtain a state guarantee, in order to enter into a derivative contract.
Riigiabi olemasolu
Landsvirkjun can apply every year for a guarantee for hedging derivatives up to a specific cumulative nominal value.
Island ei vaidlusta, et kõnealused riigigarantiid on riigi antud, ega seda, et kui leitakse, et need on valikuline eelis, võivad need moonutada konkurentsi ja mõjutada EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.
Referring to paragraphs 20, 24, 33 and 39 of the opening decision, Iceland explains that the guarantees were granted by the Minister of Finance and Economic Affairs rather than the Government Debt Management (‘GDM’), which is a unit within the Central Bank under Treasury and Market Operations.
Ent Island ei ole nõus järelevalveameti esialgse arvamusega, et need garantiid võivad anda Landsvirkjunile eelise.
The GDM is entrusted with certain tasks related to state guarantees, but that is not to say that the GDM is entrusted with granting them.
Islandi sõnul on tegu maksegarantiidega, millel ei ole Landsvirkjuni jaoks konkreetset väärtust.
Existence of state aid
Võimalus nõuda maksmata jäänud summad välja riigilt on ainult teoreetiline.
Iceland does not dispute that the state guarantees in question are imputable to the state nor that, should a selective advantage be found to exist, they are liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Islandi väitel sõlmib Landsvirkjun tuletislepingud ainult riskide maandamiseks ehk selleks, et maandada aluseks olevatest finantstehingutest tulenevaid finantsriske.
However, Iceland disputes the Authority's preliminary finding that the guarantees in question could grant an advantage to Landsvirkjun.
Seda nõuab riik kui omanik ning selline nõue on ka Landsvirkjuni riskijuhtimispoliitikas, mille on kehtestanud selle nõukogu.
According to Iceland, the guarantees in question are guarantees of collection that do not have a specific value for Landsvirkjun.
Samuti väidab Island, et Landsvirkjun sõlmib riigigarantiita tuletislepingud garanteeritud lepingutega samadel tingimustel.
There is only a theoretical possibility of collection against the state.
Islandi riigigarantiidega seotud õigusraamistiku kohaldatavus
Iceland claims that Landsvirkjun enters into derivative contracts for hedging purposes only, i.e. to reduce Landsvirkjun's financial risk from the underlying financial transactions.
Seoses algatamisotsuse punktiga 65 väidab Island, et kõnealustele garantiidele kohaldati õigusraamistikku, millele omakorda kohaldati järelevalveameti otsust nr 302/09/COL (nii enne kui ka pärast otsusekohaste muudatuste tegemist).
This is demanded by the state as the owner as well as Landsvirkjun's risk management policy set by its Board of Directors.
Island viitab enda ja järelevalveameti vahelisele kirjavahetusele, mis seda kinnitab.
Iceland also argues that Landsvirkjun enters into derivative contracts without a state guarantee with terms identical to guaranteed contracts.
LANDSVIRKJUNI MÄRKUSED
Applicability of the Icelandic legislative framework for state guarantees
Islandi õigusraamistik Landsvirkjunile antavate riigigarantiide jaoks
By reference to paragraph 65 of the opening decision, Iceland argues the guarantees in question fell under the legislative framework that was subject to the Authority's Decision No 302/09/COL, both before and after the amendments following that decision.
Landsvirkjunile riigigarantiide andmise aluseks olev õigusraamistik põhineb riigigarantiide seadusel ja Landsvirkjuni seadusel.
Iceland refers to correspondence between the Icelandic authorities and the Authority confirming that explanation.
Landsvirkjun oli juba eelmise Landsvirkjuni seaduse kohaselt asutatud täisühinguna.
COMMENTS BY LANDSVIRKJUN
Riigigarantiide seaduse artikli 1 kohaselt ei või riik kunagi väljastada garantiid, kui selleks ei ole õiguslikku alust.
The Icelandic legal framework on state guarantees to Landsvirkjun
Landsvirkjuni riigigarantiide saamise aluseks on Landsvirkjuni seadus.
The legislative framework, under which state guarantees are granted to Landsvirkjun, is based on the State Guarantee Act and the Landsvirkjun Act.
Landsvirkjuni seaduse kohaselt on omaniku garantii (nii enne kui ka pärast olemasoleva abi menetlust) maksegarantii.
Landsvirkjun was already established as a partnership under the previously applicable Act on Landsvirkjun.
Peale selle annab garantiisid finants- ja majandusministeerium, mitte võlahaldamisüksus.
According to Article 1 of the State Guarantee Act, the state can never issue a guarantee without a legal basis.
Maksegarantii erineb tavapärastest täisühingute omanike kohustustega seotud eeskirjadest.