natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Several different technology platforms can be considered as basic broadband networks including asymmetric digital subscriber lines (up to ADSL2+ networks), non-enhanced cable (e.g. DOCSIS 2.0), mobile networks of third generation (UMTS) and satellite systems.
usaldusväärse ja väga kiire teenuse pakkumine abonendile optilise (või võrdväärse tehnoloogiaga) tagasiühenduse kaudu, mis on kasutaja hoonele piisavalt lähedal, et tagada tegelikult väga suur kiirus;
At the current stage of market and technological development [64], NGA networks are access networks which rely wholly or partly on optical elements [65] and which are capable of delivering broadband access services with enhanced characteristics as compared to existing basic broadband networks [66].
mitmesuguste täiustatud digitaalteenuste toetamine, kaasa arvatud ühendatud järgmise põlvkonna võrguteenused, ning iii) oluliselt suuremad üleslaadimiskiirused (võrreldes lairibaühenduse põhivõrkudega).
NGA networks are understood to have at least the following characteristics:
Turu ja tehnoloogia praegusel arenguetapil on järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud:
deliver services reliably at a very high speed per subscriber through optical (or equivalent technology) backhaul sufficiently close to user premises to guarantee the actual delivery of the very high speed;
kiudoptilised juurdepääsuvõrgud (FTTx);
support a variety of advanced digital services including converged all-IP services, and (iii) have substantially higher upload speeds (compared to basic broadband networks).
täiustatud ja ajakohastatud kaabelvõrgud [68] ning iii) teatavad täiustatud traadita juurdepääsuvõrgud, mis suudavad pakkuda abonendile usaldusväärset suurt kiirust [69].
At the current stage of market and technological development, NGA networks are:
Oluline on meeles pidada, et pikemas perspektiivis vahetavad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud eeldatavalt olemasolevad lairibaühenduse põhivõrgud välja, mitte üksnes ei uuenda neid.
fibre-based access networks (FTTx) [67];
Kuna järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud vajavad erinevat võrguarhitektuuri, pakkudes mitmeid praegusest märkimisväärselt parema kvaliteediga lairibateenuseid ja teenuseid, mida tänased lairibavõrgud ei toeta, on tõenäoline, et tulevikus tekivad märgatavad erinevused nende piirkondade vahel, mis on järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudega kaetud ja nende vahel, mis ei ole nimetatud võrkudega kaetud [70].
advanced upgraded cable networks [68] and (iii) certain advanced wireless access networks capable of delivering reliable high-speeds per subscriber [69].
EFTA riigid võivad vabalt otsustada, millist sekkumise vormi kasutada, eeldusel, et see on kooskõlas riigiabi eeskirjadega.
It is important to bear in mind that in the longer term NGA networks are expected to supersede existing basic broadband networks and not just to upgrade them.
Teatud juhtudel võivad EFTA riigid otsustada rahastada niinimetatud järgmise põlvkonna võrke (NGN), st tagasiühenduse võrke, mis lõppkasutajani ei ulatu.
To the extent that NGA networks require a different network architecture, offering significantly better quality broadband services than today as well as the provision of multiple services that could not be supported by today's broadband networks, it is likely that in the future there will be marked differences emerging between areas that will be covered and areas that will not covered by NGA networks [70].
Tagasiühenduse võrgud on vajalik sisend jaemüügi telekommunikatsioonioperaatoritele juurdepääsuteenuse osutamiseks lõppkasutajatele.
EFTA States can freely decide what form their intervention will take, provided it complies with state aid rules.
Seda liiki võrgud suudavad toetada nii põhi- kui ka järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke:
In some cases, EFTA States might decide to finance so-called next generation networks (NGN), i.e. backhaul networks which do not reach the end-user.
(investeerivad) telekommunikatsioonioperaatorid valivad ise, mis liiki nn viimase miili taristut nad soovivad tagasiühenduse võrguga ühendada [72].
Backhaul networks are a necessary input for retail telecommunication operators to provide access services to the end-users.
Avaliku sektori asutused võivad samuti otsustada võtta enda kanda üksnes tsiviilehitustööd (näiteks kaevetööd avalikus kasutuses oleval maal, kaablikanalisatsiooni ehitus), et võimaldada asjaomastel operaatoritel võtta kasutusele oma võrguelemendid ja seda tegevust kiirendada.
These types of networks are able to sustain both basic and NGA types of networks [71] it is the (investment) choice of the telecommunication operators what type of ‘last mile’ infrastructure they wish to connect to the backhaul network [72].
Peale selle võivad ametiasutused sobival juhul kaaluda satelliitlahenduste kasutamist.
Public authorities may also decide to undertake just civil engineering works (such as digging on public land, construction of ducts) in order to enable and accelerate the deployment by the operators concerned of their own network elements.
„Valgete”, „hallide” ja „mustade” piirkondade eristamine lairibaühenduse põhivõrkude puhul
Furthermore, when suitable, public authorities might also wish to take satellite solutions into account.
Turutõrke ja võrdsuse eesmärkide hindamise otstarbel saab eristada võimalikke sihtpiirkondade liike.
The distinction between white, grey and black areas for basic broadband networks
Seda erinevust selgitatakse järgnevates jaotistes.
In order to assess market failure and equity objectives, a distinction can be made between the types of areas that may be targeted.
Sihtpiirkondade tuvastamisel võetakse alati, kui riigi sekkumine piirdub võrgu tagasiühenduse osaga, riigiabi hindamisel arvesse nii tagasiühenduse turu kui ka juurdepääsuturu olukorda [73].
This distinction is explained in the following sections.
Järgnevalt kirjeldatakse erinevaid standardeid, millega õigustatakse riigi sekkumisi nendes geograafilistes piirkondades.
In the identification of the targeted areas, whenever the public intervention is limited to the backhaul part of the network, the state aid assessment will take into account the situation on both the backhaul markets and the access markets [73].
Geograafiliste piirkondade liigitamiseks „valgeteks”, „hallideks” või „mustadeks” piirkondadeks, nagu allpool kirjeldatud, peab abi andev asutus määrama kindlaks, kas sihtpiirkonnas on lairibataristuid.
The different standards to justify public interventions in these geographical areas will be described below.
Tagamaks, et riigi sekkumine ei häiriks erainvesteeringuid, peaks abi andvad asutused tegema kindlaks ka selle, kas erainvestoritel on konkreetseid plaane ehitada lähitulevikus välja oma taristu.
For the purpose of identifying the geographical areas as white, grey or black as described below, the aid granting authority needs to determine whether broadband infrastructures exist in the targeted area.
Väljendi „lähitulevik” all tuleks mõista kolme aastat [74].
In order to further ensure that the public intervention does not disrupt private investments, the aid granting authorities should also verify whether private investors have concrete plans to roll out their own infrastructure in the near future.
Kui abi andev asutus määrab subsideeritava taristu kasutuselevõtmiseks pikema ajavahemiku, peaks ka äriliste investeerimiskavade olemasolu hindamisel kasutama sama ajavahemikku.
The term ‘near future’ should be understood as referring to a period of three years [74].
Veendumaks, et ükski erainvestor ei kavatse ehitada lähitulevikus välja oma taristut, peaks abi andev asutus avaldama kavandatava abimeetme kokkuvõtte ja kutsuma huvitatud isikuid üles esitama märkusi.
If the granting authority takes a longer time horizon for the deployment of the subsidised infrastructure, the same time horizon should also be used to assess the existence of commercial investment plans.
On oht, et erainvestori poolne „huvi väljendamine” võib lairibateenuste osutamise sihtpiirkonnas edasi lükata, kui tema investeering jääb hiljem tegemata ja riigi sekkumine on samal ajal peatatud.
To verify that there are no private investors planning to roll out their own infrastructure in the near future, the aid granting authority should publish a summary of the planned aid measure and invite interested parties to comment.
Seetõttu peaks abi andev asutus enne riigi sekkumise peatamist nõudma erainvestorilt teatud kohustuste võtmist.
There exists the risk that a mere ‘expression of interest’ by a private investor could delay delivery of broadband services in the target area if subsequently such investment does not take place while at the same time public intervention has been stalled.
Need kohustused peaksid tagama katvuse märkimisväärse suurenemise kolme aasta või pikema perioodi jooksul, kui toetatava investeeringu jaoks on nii ette nähtud.
The aid granting authority could therefore require certain commitments from the private investor before deferring the public intervention.
Asutus võib asjaomaselt operaatorilt nõuda veel vastava lepingu sõlmimist, milles oleks esitatud kasutuselevõtuga seotud kohustused.
These commitments should ensure that significant progress in terms of coverage will be made within the three-year period or for the longer period foreseen for the supported investment.
Kõnealuse lepinguga võib ette näha teatud tähised, mis tuleks saavutada kolme aasta jooksul, [75] ja eduaruande esitamise täitmise kohta.
It may further request the respective operator to enter into a corresponding contract which outlines the deployment commitments.
Kui tähist ei saavutata, võib abi andev asutus jätkata riigi sekkumiskavade elluviimist.
This contract could foresee a number of ‘milestones’ which would have to be achieved during the three-year period [75] and reporting on the progress made.
See reegel kehtib nii põhi- kui ka järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude puhul.
If a milestone is not achieved, the granting authority may then go ahead with its public intervention plans.
„Valged piirkonnad”:
This rule applies both for basic and for NGA networks.
territoriaalse ühtekuuluvuse ja majandusliku arengu eesmärgi edendamine
‘White areas’:
„Valged” piirkonnad on piirkonnad, kus lairibataristu puudub või kus seda lähitulevikus tõenäoliselt välja ei arendata.
promoting territorial cohesion and the economic development objective
Järelevalveamet nõustub, et rahalise toetuse andmise kaudu lairibateenuste pakkumiseks sellistes piirkondades, kus lairibateenus ei ole praegu kättesaadav, püüdlevad EFTA riigid tegeliku ühtekuuluvuse ja majandusliku arengu saavutamise poole ning seega on nende sekkumine tõenäoliselt kooskõlas ühishuviga, tingimusel, et täidetud on jaotises 3.4 sätestatud tingimused [76].
‘White areas’ are those in which there is no broadband infrastructure and it is unlikely to be developed in the near future.
„Hallid piirkonnad”:
The Authority acknowledges that by providing financial support for the provision of broadband services in areas where broadband is currently not available, EFTA States pursue genuine cohesion and economic development objectives and thus, their intervention is likely to be in line with the common interest, provided the conditions set out in Section 3.4 below are fulfilled [76].
vajadus üksikasjalikuma hindamise järele
‘Grey areas’:
„Hallid” piirkonnad on piirkonnad, kus tegutseb üks võrguoperaator ja teise võrgu [77] arendamine lähitulevikus ei ole tõenäoline.
need for a more detailed assessment
Ainult ühe võrguoperaatori olemasolu [78] ei viita tingimata turutõrgete või ühtekuuluvusprobleemide puudumisele.
‘Grey areas’ are those in which one network operator is present and another network [77] is unlikely to be developed in the near future.
Kui sellel operaatoril on turujõud (monopol), võib ta osutada kodanikele teenust, mille kvaliteedi ja hindade suhe ei ole optimaalne.
The mere existence of one network operator [78] does not necessarily imply that no market failure or cohesion problem exists.
Teatud kasutajate rühmade teenindamine võib olla ebapiisav või kui juurdepääsuteenuste hulgimüügihinnad ei ole reguleeritud, võivad teenuste jaemüügihinnad olla kõrgemad kui samadel teenustel, mida pakutakse riigi suurema konkurentsiga, kuid muus osas võrreldavate tingimustega paikades või piirkondades.
If that operator has market power (monopoly) it may provide citizens with a suboptimal combination of service quality and prices.
Kui lisaks eelnevale ei ole suuri väljavaateid alternatiivsete operaatorite turuletulekuks, võib alternatiivse taristu rahastamine olla asjakohane meede [79].
Certain categories of users may not be adequately served or, in the absence of regulated wholesale access tariffs, retail prices may be higher than those charged for the same services offered in more competitive but otherwise comparable areas or regions of the country.
Teisalt võib piirkondades, kus juba tegutseb üks lairibavõrgu operaator, alternatiivse võrgu ehitamise toetamine moonutada turutingimusi.
If, in addition, there are only limited prospects that alternative operators enter the market, the funding of an alternative infrastructure could be an appropriate measure [79].
Seetõttu on riigi toetus lairibavõrkude kasutuselevõtmiseks hallides piirkondades õigustatud ainult siis, kui on selgesti võimalik tõendada, et turutõrge on püsiv.
On the other hand, in areas where there is already one broadband network operator, subsidies for the construction of an alternative network could distort market dynamics.
Vaja on üksikasjalikumat analüüsi ja põhjalikku kokkusobivuse hindamist.
Therefore State support for the deployment of broadband networks in ‘grey’ areas is only justified when it can be clearly demonstrated that a market failure persists.
„Hallid” piirkonnad võivad olla riigiabi suhtes rahastamiskõlblikud, kui on täidetud jaotises 3.4 sätestatud kokkusobivuse tingimused, juhul kui on tõendatud, et i) kodanike või ärikasutajate vajaduste rahuldamiseks ei pakuta taskukohast või nõuetele vastavat teenust [80] ja et ii) samade eesmärkide saavutamiseks puuduvad konkurentsi vähem moonutavad meetmed (sealhulgas eelnev reguleerimine).
A more detailed analysis and a thorough compatibility assessment will be necessary.
Järelevalveamet hindab tingimuste i ja ii kindlakstegemiseks eelkõige, kas
Grey areas could be eligible for State support, provided the compatibility conditions in Section 3.4 are met, if it is proved that (i) no affordable or adequate services are offered to satisfy the needs of citizens or business users [80] and that (ii) there are no less distortive measures available (including ex ante regulation) to reach the same goals.
üldised turutingimused vastavad nõuetele, ning uurib muu hulgas olemasoleva lairibaühenduse hinnataset, lõppkasutajale (kodu- ja ärikasutajad) pakutavate teenuste liike ning nendega seotud tingimusi;
To establish (i) and (ii), the Authority will assess in particular whether:
kolmandatele isikutele pakutakse tegelikku juurdepääsu võrgule või kas juurdepääsutingimused takistavad tegelikku konkurentsi, juhul kui riiklik reguleeriv asutus ei ole turgu eelnevalt reguleerinud;
the overall market conditions are not adequate, by looking, inter alia, into the level of current broadband prices, the type of services offered to end-users (residential and business users) and the conditions attached thereto;
üldised turutõkked välistavad teiste elektroonilise side operaatorite võimaliku turule sisenemise [81] ja
in the absence of ex ante regulation imposed by an NRA, effective network access is not offered to third parties or access conditions are not conducive to effective competition;
olemasoleva võrguettevõtja suhtes pädevate riiklike reguleerivate või konkurentsiasutuste võetud mis tahes meetmete või parandusmeetmete abil on suudetud nimetatud probleemid lahendada.
overall entry barriers preclude the potential entry of other electronic communication operators [81], and
Jaotises 3.4 kirjeldatud kokkusobivustest viiakse läbi ainult eespool loetletud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele vastavate „hallide” piirkondade suhtes.
any measures taken or remedies imposed by the competent national regulatory or competition authority with regard to the existing network provider have not been able to overcome such problems.
„Mustad” piirkonnad:
Only grey areas that meet the eligibility criteria listed above will undergo the compatibility test described in section 3.4.
riikliku sekkumise vajadus puudub
‘Black areas’:
Kui konkreetses geograafilises piirkonnas tegutseb või hakkab lähitulevikus tegutsema vähemalt kaks erinevate operaatorite lairibaühenduse põhivõrku ja lairibateenuseid pakutakse konkurentsi tingimustes (taristupõhine konkurents) [82], võib eeldada, et turutõrge puudub.
no need for State intervention
Sellest lähtuvalt on väga vähe alust riiklikuks sekkumiseks täiendava kasu saavutamise nimel.
When in a given geographical zone there are or there will be in the near future at least two basic broadband networks of different operators and broadband services are provided under competitive conditions (infrastructure-based competition [82]), it can be assumed that there is no market failure.
Vastupidi, täiendava, võrreldavate omadustega lairibavõrgu ehitamise rahastamiseks antav riigiabi võib põhimõtteliselt viia lubamatu konkurentsimoonutuseni ja suruda erainvestorid tahaplaanile.
Accordingly, there is very little scope for State intervention to bring further benefits.
Seetõttu asub järelevalveamet selgelt tõendatud turutõrke puudumisel negatiivsele seisukohale meetmete suhtes rahastamaks täiendava lairibataristu kasutuselevõttu „mustas” piirkonnas [83].
On the contrary, State support for the funding of the construction of an additional broadband network with comparable capabilities will, in principle, lead to an unacceptable distortion of competition, and the crowding out of private investors.
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude „valgete”, „hallide” ja „mustade” piirkondade eristamine
Accordingly, in the absence of a clearly demonstrated market failure, the Authority will take a negative view of measures to fund the roll-out of an additional broadband infrastructure in a ‘black area’ [83].
Jaotises 3.2 esitatud „valge”, „halli” ja „musta” piirkonna eristamise põhimõtted on asjakohased ka hindamaks, kas järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtuks antav riigiabi on kokkusobiv EMP lepingu toimimisega artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt.
The distinction between white, grey and black areas for NGA networks
Praegu suudavad teatud täiustatud lairibaühenduse põhivõrgud aktiivseadmete ajakohastamise korral samuti toetada mõningaid lairibateenuseid, mida tulevikus tõenäoliselt osutatakse järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kaudu (näiteks kolmikteenused).
The distinction made above in Section 3.2 between ‘white’, ‘grey’ and ‘black’ areas is relevant also for assessing whether state aid for NGA networks is compatible with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(3)(c).
Sellele vaatamata võivad tekkida uudsed tooted või teenused, mis ei ole asendatavad nõudluse või pakkumise seisukohalt ja mis nõuavad võimsust, töökindlust ja oluliselt suuremaid üles- ja allalaadimiskiirusi, kui lairibataristu põhivõrgud füüsiliselt võimaldaksid.
At present, by upgrading active equipment, certain advanced basic broadband networks can also support some broadband services which in the future are likely to be offered over NGA networks (such as triple play services) However, novel products or services which are not substitutable from the perspective of either demand or supply may emerge and will require capacity, reliability and substantially higher upload and download speeds beyond the upper physical limits of basic broadband infrastructure.
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu „valged” piirkonnad
‘White NGA areas’
Sellest lähtuvalt tuleks järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtuks antava riigiabi hindamisel pidada piirkonda, kus järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud praegu puuduvad ja kuhu neid tõenäoliselt kolme aasta jooksul punktide 59–61 kohaselt erainvestorid ei ehita, järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu „valgeks” piirkonnaks.
Accordingly, for the purposes of assessing state aid for NGA networks, an area where NGA networks do not at present exist and where they are not likely to be built within three years in line with paragraphs (59) to (61) by private investors, should be considered to be a ‘white NGA’ area.
Selline piirkond on järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtu korral riigiabi saamiseks rahastamiskõlblik juhul, kui jaotistes 3.4 ja 3.5 sätestatud kokkusobivustingimused on täidetud.
Such an area is eligible for state aid to NGA provided the compatibility conditions indicated in Sections 3.4 and 3.5 are fulfilled.
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu „hallid” piirkonnad
‘Grey NGA areas’
Piirkonda tuleks pidada järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu „halliks” piirkonnaks, kui olemas on ainult üks järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrk [84] või see võetakse kasutusele järgmise kolme aasta jooksul ning ühelgi operaatoril ei ole kavas võtta teist järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku kasutusele kolme eelseisva aasta jooksul.
An area should be considered a ‘grey NGA’ area where only one NGA network [84] is in place or is being deployed in the coming three years and there are no plans by any operator to deploy a NGA network in the coming three years.
Kui hinnatakse, kas teised võrguinvestorid võiksid konkreetses piirkonnas kasutusele võtta täiendavaid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke, tuleks arvesse võtta olemasolevaid reguleerivaid või õiguslikke meetmeid, mis on tõenäoliselt vähendanud sellise võrgu kasutuselevõtuga seotud takistusi (juurdepääs kaablikanalisatsioonile, taristu jagamine jne).
In assessing whether other network investors could deploy additional NGA networks in a given area, account should be taken of any existing regulatory or legislative measures that may have lowered barriers for such network deployments (access to ducts, sharing of infrastructure, etc.).
Järelevalveamet võib vajalikuks pidada üksikasjalikuma analüüsi läbiviimist, et kontrollida, kas riigi sekkumine on vajalik, sest riigi sekkumisega sellistes piirkondades võib kaasneda olemasolevate investorite väljatõrjumise ja konkurentsi moonutamise suur oht.
The Authority will need to carry out a more detailed analysis in order to verify whether State intervention is needed since State intervention in such areas carries a high risk of crowding out existing investors and distorting competition.
Seetõttu viib järelevalveamet oma hindamise läbi käesolevates suunistes sätestatud kokkusobivustingimuste alusel.
In this respect, the Authority will carry out its assessment on the basis of the compatibility conditions established in these Guidelines.
Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude „mustad” piirkonnad
‘Black NGA areas’
Kui konkreetses piirkonnas on olemas vähemalt kaks erinevatele operaatoritele kuuluvat järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku või need võetakse kasutusele järgmise kolme aasta jooksul, tuleks nimetatud piirkonda üldjuhul käsitleda järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude „musta” piirkonnana.
If at least two NGA networks of different operators exist in a given area or will be deployed in the coming three years, such an area should be considered a ‘black NGA’ area.
Järelevalveamet peab riigi toetust täiendava riigi rahastatava, järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrguga võrdväärse võrgu kasutuselevõtuks sellises piirkonnas tõenäoliselt tõsiselt konkurentsi moonutavaks ning kokkusobimatuks EMP lepingu toimimisega artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt.
The Authority will consider that State support for an additional publicly-funded, equivalent NGA network in such areas is likely to seriously distort competition and is incompatible with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(3)(c).
Meetme kavandamine ja vajadus piirata konkurentsimoonutusi
Design of the measure and the need to limit distortions of competition
Kõik lairibaühenduse kasutuselevõtmist toetavad riigiabimeetmed peaksid täitma kõik jaotises 2.5 kirjeldatud kokkusobivuspõhimõtted, k.a ühist huvi pakkuv eesmärk, turutõrke olemasolu, meetme asjakohasus ja stimuleeriv mõju.