natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For a while it was hoped that Kaupthing Bank could escape the same fate and on 6 October 2008, the CBI granted Kaupthing a loan to the amount of 500 million euros against collateral in Kaupthing's Danish subsidiary, FIH Erhvervsbanken.
Majanduskriisi tagajärgede seas oli tööpuuduse äkiline kasv (kui 2008. aastal oli tööpuuduse määr 1,6 %, siis 2009. aastal 8 %), kiirelt tõusev inflatsioon ja reaalsissetulekute langus.
The combined assets of the three banks had increased exponentially from 1,4 trillion ISK [7] in 2003 to 14,4 trillion ISK at the end of the second quarter of 2008.
Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta, Samuti soovitati vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi.
Significantly, a large proportion of the growth of the three banks was in lending to foreign parties, which increased substantially during 2007 [8], most notably after the beginning of the international liquidity crisis.
Ümberkorraldamissuuniste punktis 25 on sätestatud, et kui on loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest (s.h asjakohasest hüvitisest), võib seda muu hulgas õigustada konkurentsimoonutusi piirava ulatuslikuma ümberkorraldamisega Nagu allpool näidatud, on Arion Banki restruktureerimine järelevalveameti arvates selle tingimuse täitmiseks piisavalt ulatuslik.
The Icelandic banks borrowed 14 billion euros on foreign debt securities markets in 2005 on relatively favourable terms.
esimees
When access to European debt securities markets became more limited, the banks financed their activities on US markets, with Icelandic debt securities packaged into collateralised debt obligations.
kolleegiumi liige
No 73/13/COL
nr 73/13/COL,
amending for the eighty-ninth time the procedural and substantive rules in the field of state aid by introducing a new chapter on the application of state aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks
millega kaheksakümne üheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki „Riigiabieeskirjade kohaldamine seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga”
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,
EFTA järelevalveamet,
HAVING regard to the Agreement on the European Economic Area [1], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
VÕTTES arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, [1] eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
HAVING regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [2], in particular its Articles 5(2)(b) and 24,
VÕTTES arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingut, [2] eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artiklit 24,
RECALLING the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid adopted on 19 January 1994 by the Authority [3],
MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille amet võttis vastu 19. jaanuaril 1994 [3],
Under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning state aid,
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,
Under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the Authority considers it necessary,
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab,
On 19 December 2012, the European Commission adopted a new Communication on the application of state aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks [4].That Communication is also of relevance for the European Economic Area,
19. detsembril 2012 võttis Euroopa Komisjon vastu uue teatise „ELi suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” [4].Komisjoni teatis on kohaldatav ka Euroopa Majanduspiirkonnas,
Uniform application of the EEA state aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area,
EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,
According to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the European Commission,
EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,
The European Commission and the EFTA States have been consulted,
järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud komisjoni ja EFTA riikidega,
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new chapter on the application of state aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks.
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki „Riigiabieeskirjade kohaldamine seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga”.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231, 3.9.1994, p. 1, and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1.
Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille järelevalveamet võttis vastu ja andis välja 19. jaanuaril 1994, avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1 (edaspidi „riigiabi suunised”).
Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines.
Riigiabi suuniste kehtiv versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel:
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:
http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/ NB: Updated hyperlink.
Komisjoni teatis „ELi suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” ( ELT C 25, 26.1.2013, lk 1).
Communication from the Commission; EU Guidelines for the application of state aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks (OJ C 25, 26.1.2013, p. 1).
LISA
ANNEX
RIIGIABIEESKIRJADE KOHALDAMINE SEOSES LAIRIBAVÕRKUDE KIIRE KASUTUSELEVÕTUGA [1]1.
APPLICATION OF STATE AID RULES IN RELATION TO RAPID DEPLOYMENT OF BROADBAND NETWORKS [1]1.
SISSEJUHATUS
INTRODUCTION
Lairibaühendus on strateegilise tähtsusega Euroopa kõigi majandussektorite kasvu ja innovatsiooni ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast.
Broadband connectivity is of strategic importance for European growth and innovation in all sectors of the economy and for social and for territorial cohesion.
ELi Euroopa 2020. aasta strateegias (edaspidi strateegia „Euroopa 2020”) rõhutatakse lairibaühenduse kasutuselevõtu olulisust.
The European Union's Europe 2020 Strategy (‘EU2020’) underlines the importance of broadband deployment.
Ühes ELi juhtalgatustest, Euroopa digitaalses tegevuskavas (edaspidi „digitaalarengu tegevuskava”) [2] korratakse ELi strateegia „Euroopa 2020” eesmärki viia 2013. aastaks põhilised lairibateenused kõikide eurooplasteni ja tagada, et 2020. aastaks i) oleks kõigil eurooplastel juurdepääs veelgi kiiremale internetiühendusele (30 Mbit/s või kiirem) ja ii) 50 % või enamal Euroopa kodumajapidamisel oleks juurdepääs kiiremale kui 100 Mbit/s internetiühendusele.
One of its flagship initiatives, the Digital Agenda for Europe (hereinafter referred to as ‘the DAE’) [2] restates the objective of the EU2020 to bring basic broadband to all Europeans by 2013 and seeks to ensure that, by 2020, (i) all Europeans have access to much higher internet speeds of above 30 Mbps and (ii) 50 % or more of European households subscribe to internet connections above 100 Mbps.
EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) toetab kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020” ja digitaalarengu tegevuskavaga samuti lairibateenuste laialdast kättesaadavust kõikidele Euroopa kodanikele ja juurdepääsu kiiremale internetile.
In line with the EU2020 and the DAE, the EFTA Surveillance Authority (hereinafter referred to as ‘the Authority’) also supports the widespread availability of broadband services for all European citizens, and access to higher internet speeds.
Elektroonilise side sektoris on toimunud põhjalik liberaliseerimine ja selle suhtes kohaldatakse nüüd valdkondlikku reguleerimist.
The electronic communication sector has undergone a thorough liberalisation process and is now subject to sectoral regulation.
Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) elektroonilist sidet reguleeriv raamistik näeb ette ka lairibale juurdepääsu ühtlustamise eeskirjad [3].
The EEA regulatory framework for electronic communications also provides harmonisation rules concerning broadband access [3].
Lairibavõrgustike hulgimüügiturgude puhul kasutatakse enamikus EMP riikides siiani eelnevat reguleerimist.
With regard to legacy broadband networks, wholesale markets are to date subject to ex ante regulation in the majority of the EEA States.
Lairibavõrgustike ja eelkõige järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude (edaspidi „järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud”) [4] edasine kasutuselevõtmine nõuab jätkuvalt liikmesriikide reguleerivate asutuste (edaspidi „riiklikud reguleerivad asutused”) sekkumist nende rolli tõttu elektroonilise side sektoris.
Further deployment of broadband networks and in particular of Next Generation Access (hereinafter referred to as NGA) [4] networks continues to require the intervention of the national regulatory authorities (hereinafter referred to as NRAs) due to their role in the electronic communications sector.
Seda olulisem on, et riigi vahendeid kasutataks selles valdkonnas läbimõeldult ja järelevalveamet tagaks riigiabi täiendava rolli ja ei asendaks turuosaliste investeeringuid.
It is all the more important that public funds are carefully used in this sector and that the Authority ensures that state aid is complementary and does not substitute investments of market players.
Igasuguse riigipoolse sekkumise puhul tuleks nii palju kui võimalik piirata erainvesteeringute väljatõrjumise, äriinvesteeringute stiimulite kõrvaldamise ja lõpptulemusena konkurentsi moonutamise riski, mis on vastuolus EMP ühiste huvidega.
Any State intervention should limit as much as possible the risk of crowding out private investments, of altering commercial investment incentives and ultimately of distorting competition contrary to the common interest of the EEA.
Käesolevates suunistes võetakse kokku järelevalveameti poliitika põhimõtted, mis käsitlevad EMP lepingu riigiabieeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, millega toetatakse lairibavõrkude kasutuselevõttu (2. jaotis).
These guidelines summarise the principles of the Authority's policy in applying the state aid rules of the EEA Agreement to measures that support the deployment of broadband networks in general (Section 2).
Suunistes selgitatakse nende põhimõtete kohaldamist lairibaühenduse põhivõrkude ja ülikiirete järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kiire kasutuselevõtu soodustamiseks kasutatavate abimeetmete hindamisel (3. jaotis).
They explain the application of these principles in the assessment of aid measures for the rapid roll-out of basic broadband and very high speed, next generation access (NGA) networks (in Section 3).
Järelevalveamet kohaldab käesoleva peatükiga ette nähtud suuniseid lairibaühenduse jaoks antava riigiabi hindamisel.
The Authority will apply the guidelines in the assessment of state aid for broadband.
Nii suurendab ta otsustamisprotsessi õiguskindlust ja läbipaistvust.
This will increase the legal certainty and transparency of its decision-making.
LAIRIBAÜHENDUSE PROJEKTIDELE ANTAVAT RIIGIABI KÄSITLEV JÄRELEVALVEAMETI POLIITIKA
THE MAIN PRINCIPLES OF THE AUTHORITY'S POLICY ON STATE AID FOR BROADBAND
EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt „on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”.
According to Article 61(1) of the EEA Agreement, ‘any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’.
Sellest järeldub, et meede on riigiabi, kui see vastab kõikidele järgmistele tingimustele:
It follows that in order for a measure to qualify as state aid, the following cumulative conditions have to be met:
meedet rahastatakse riigi vahenditest,
the measure has to be granted out of State resources,
meede annab ettevõtjatele majandusliku eelise,
it has to confer an economic advantage to undertakings,
eelis on selektiivne ja
the advantage has to be selective and
kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi;
distort or threaten to distort competition;
meede mõjutab EMP-sisest kaubandust.
Presence of aid
Riigi vahendid on kaasatud ka juhul, kui riik annab mitterahalise hüvitise, näiteks investeerib lairibataristu (osa) ehitamisse.
The use of State resources:
Riigi vahendeid saab kasutada [6] riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.
The transfer of State resources may take many forms such as direct grants, tax rebates [5], soft loans or other types of preferential financing conditions.
Ettevõtja.
State resources will also be involved if the State provides a benefit in kind, for instance investing in the construction of (part) of the broadband infrastructure.
Riiklikud meetmed, mis toetavad investeerimist lairibaühendusse, on tavaliselt seotud majandustegevusega, nagu lairibataristu ehitamine, käitamine ning sellele juurdepääsu võimaldamine või ühenduse pakkumine lõppkasutajatele.
State resources can be used [6] at the national, regional or local level.
Ka riik ise võib tegeleda majandustegevusega, kui ta käitab ja kasutab lairibataristut (või selle osi) näiteks riikliku ettevõtja või avaliku sektori asutuse kaudu.
Undertaking:
Lairibavõrgu taristu ehitamine selle äriliseks kasutamiseks tulevikus riigi või kolmandatest isikutest operaatorite poolt kujutab endast samuti majandustegevust [7].
State measures supporting broadband investments usually address the exercise of an economic activity, such as the construction, operation and granting of access to broadband infrastructure or enabling the provision of connectivity to end users.
Lairibavõrgu kasutuselevõtmine mitteärilistel eesmärkidel ei tarvitse kujutada endast riigiabi, [8] sest võrgu ehitamine ei anna eelist ühelegi ettevõtjale [9].
Also the State itself can carry out an economic activity when it operates and exploits (parts of) a broadband infrastructure, for instance via an in-house company or as part of the State administration.
Kui selline võrk aga avatakse hiljem kasutamiseks lairibainvestoritele või operaatoritele, on tõenäoliselt tegemist riigiabiga [10].
The construction of a broadband network infrastructure with a view of its future commercial exploitation by the State or third party operators, will also constitute an economic activity [7].
Eelis.
The roll-out of a broadband network for non-commercial purposes might not constitute state aid [8], because the network construction does not favour any undertaking [9].
Abi antakse tavaliselt otse võrguinvestoritele, kes enamikul juhtudel valitakse välja konkurentsipõhise hankemenetluse teel.
However, if such a network is subsequently opened for the use of broadband investors or operators, state aid is likely to be involved [10].
Kui riigi abi ei osutata tavalistel turutingimustel ja see on seega turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt riigiabi (vt punkt 11), tagab konkurentsipõhise valikumenetluse kasutamine abi suuruse piiramise konkreetse projekti puhul kõige väiksema vajaliku summaga.
Advantage:
See ei välista abi siiski täielikult, sest avaliku sektori asutus toetab ikkagi edukaks osutunud pakkujat (näiteks puudujääva osa rahastamise või mitterahalise abi kaudu) ja sellise menetluse eesmärk ongi abisaaja valik.
The aid is usually granted directly to investors of the network, which in most cases are chosen by means of a competitive tender process.
Saadud rahaline toetus võimaldab edukaks osutunud pakkujal tegeleda oma majandustegevusega tingimustel, mis poleks teises olukorral turul kättesaadavad.
When the State's contribution is not provided on normal market terms and consequently qualifies as state aid under the market economy investor principle (see paragraph (11) below), the use of a competitive selection process ensures that any aid is limited to the minimum amount necessary for the particular project.
Peale otseste abisaajate võivad kaudseteks abisaajateks osutuda kolmandatest isikutest operaatorid, kes saavad subsideeritavale taristule hulgimüügitasandi juurdepääsu [11].
However, it does not eliminate the aid, as the public authority will still provide a subsidy to the winning bidder (for instance in terms of ‘gap funding’ or in-kind contribution) and the purpose of such procedure is precisely the selection of the aid beneficiary.
Selektiivsus.
The financial support received will enable the successful bidder to conduct this commercial activity on conditions which would not otherwise be available on the market.
Lairibavõrkude kasutuselevõttu toetavad riiklikud meetmed on laadilt selektiivsed, kuna need on suunatud lairibainvestoritele ja kolmandatest isikutest operaatoritele, kes tegutsevad ainult üldise elektrooniliste sideteenuste turu teatud segmentides.
Besides the direct beneficiary of the aid, third party operators receiving wholesale access to the subsidised infrastructure may be indirect beneficiaries [11].
Vastupidi, kui tegemist on subsideeritava võrgu äriliste lõppkasutajatega, [12] siis ei tarvitse meede olla selektiivne seni, kuni juurdepääs subsideeritavale taristule on avatud kõikidele majandussektoritele.
Selectivity:
Selektiivsus on olemas, kui lairibaühenduse kasutuselevõtt on suunatud konkreetselt ärikasutajatele, näiteks kui lairibavõrgu kasutuselevõtt riigi toetusega annab eelised eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjatele, keda ei valitud välja üldiste kriteeriumide alusel, mille kohaldamise eest kogu valdkonna suhtes vastutab toetusi andev asutus [13].
State measures supporting the deployment of broadband networks are selective in nature in that they target broadband investors and third party operators which are active only in certain segments of the overall electronic communications services market.
Konkurentsi moonutamine.
As regards the business-end users of the subsidised network [12], by contrast, the measure might not be selective as long as the access to the subsidised infrastructure is open to all sectors of the economy.
Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus”) praktika kohaselt moonutab rahaline või mitterahaline toetus konkurentsi niivõrd, kuivõrd see tugevdab teatud ettevõtja seisundit võrreldes teiste ettevõtjatega [14].
Selectivity will exist if broadband deployment is specifically addressed to dedicated business users, for instance if the State support is geared toward the deployment of a broadband network in favour of pre-determined companies which are not chosen according to general criteria applicable in the entire area for which the granting authority is responsible [13].
Konkurendile antava riigiabi tõttu võivad olemasolevad operaatorid vähendada võimsust või võimalikud operaatorid võivad loobuda uuele turule või geograafilisse piirkonda tulekust.
Distortion of competition:
Konkurentsimoonutus on tõenäoliselt tugevam, kui abisaajal on turuvõim.
According to the case-law of the Court of Justice of the European Union (hereinafter referred to as the ‘CJEU’), financial support or support in kind distorts competition insofar as it strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings [14].
Kui abisaajal on turul juba valitsev seisund, võib abimeede seda ülekaalu veelgi suurendada, vähendades konkurentsisurvet, mida konkurendid saavad avaldada.
Due to the state aid granted to a competitor, existing operators might reduce capacity or potential operators might decide not to enter into a new market or a geographic area.
Mõju kaubandusele.
Distortions of competition are likely to be enhanced if the beneficiary of the aid has market power.
Lõpuks, kuna riiklik sekkumine kaldub mõjutama teiste EMP riikide teenusepakkujaid (sealhulgas takistades ka nende asutamist kõnealuses EMP riigis), mõjutab selline olukord ka kaubandust, sest elektrooniliste sideteenuste turud (lairibateenuse hulgi- ning jaemüügiturud) on avatud operaatorite ja teenusepakkujate vahelisele konkurentsile [15].
Where the aid beneficiary is already dominant on a market, the aid measure may reinforce this dominance by further weakening the competitive constraint that competitors can exert.
Abi puudumine:
Effect on trade:
turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamine
Finally, insofar as the State intervention is liable to affect service providers from other EEA States, (also by discouraging their establishment in the EEA State in question) it also has an effect on trade since the markets for electronic communications services (wholesale and retail broadband markets) are open to competition between operators and service providers [15].
EMP lepingu artiklis 125 on sätestatud järgmine: „Käesolev leping ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi lepinguosalistes riikides”.
Absence of aid:
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) vastava artikliga 345 seotud Euroopa Kohtu praktika kohaselt järeldub võrdse kohtlemise põhimõttest, et kapitali, mille riik on otseselt või kaudselt andnud ettevõtja käsutusse tavalistele turutingimustele vastavatel tingimustel, ei saa käsitada riigiabina.
the application of the market economy investor principle
Kui avalik-õigusliku investori osalusel aktsiakapitalis või tema tehtavatel kapitalisüstidel puuduvad piisavad väljavaated kasumlikkusele isegi pika aja vältel, tuleb sellist sekkumist pidada abiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, ja selle kokkusobivust EMP lepingu toimimisega tuleb hinnata üksnes selles sättes kehtestatud kriteeriumide alusel [16].
Article 125 of the EEA Agreement provides that ‘[t]his Agreement shall in no way prejudice the rules of the Contracting Parties governing the system of property ownership’.
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on Amsterdami otsuses käsitlenud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamist lairibavaldkonnas [17].
According to the case-law of the CJEU, relating to the corresponding Article 345 of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as the ‘TFEU’) it follows from the principle of equal treatment that capital placed by the State, directly or indirectly, at the disposal of an undertaking in circumstances which correspond to normal market conditions cannot be regarded as state aid.
Nagu otsuses rõhutatakse, tuleb riikliku investeeringu vastavust turutingimustele tõendada põhjalikult ja igakülgselt erainvestorite märkimisväärse osaluse abil või usaldusväärse äriplaani põhjal, mis näitaks investeeringu piisavat tasuvust.