natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Agreement between the Telecommunications Fund and Síminn 2.2.1.
Lepingu järgi pidi pärast väljaarendamise lõppu saama võrgu omanikuks müüja.
General
Lepinguperiood ja -maksumus
On 25 February 2009, the Fund (the purchaser) and Síminn (the seller) entered into an Agreement concerning the roll-out of broadband services in rural areas in Iceland (‘the Agreement’).
Fond nõustus sellega, tingimusel et teenuste väljaarendamine vähemalt 1118 hoone jaoks viiakse kooskõlas Síminni pakkumusega lõpule esimese 12 kuu jooksul.
According to the Agreement, the seller was to build out a high-speed network and broadband services in areas which previously did not have access to such services.
Ostja pidi võrgu ja teenuse väljaarendamise eest maksma kokku 606128801 Islandi krooni.
After the completion of the roll-out, the Agreement provided that the seller would be the owner of the network.
Ostja pidi müüjale kogumaksumusest tasuma 70 % lepingu allkirjastamisel, järgmised 20 % pärast võrgu käitamist ja viimased 10 % pärast kolmekuulist katseperioodi [24].
The contract period and the contract amount
Maksed indekseeriti välisvaluuta vahetuskursiga, mitte üldise tarbijahinnaindeksiga, nagu oli esialgu kavandatud.
According to Article 4 of the Agreement, the contract period extended from the date of signature until 1 March 2014.
Islandi ametiasutuste väitel valiti selline indekseerimine, kuna majandustingimused olid ebatavalised ja finantskriis tõi kaasa ebakindlust [25].
If both parties agreed, the period could be extended for up to two years.
Välisvaluutaks oli Taani kroon ja kasutati selle 3. septembri 2008. aasta vahetuskurssi (1 Taani kroon = 16,513 Islandi krooni).
However, according to Article 10 of the Agreement, the period for the construction of the network formally commenced on 1 March 2009 and lasted until 1 March 2011.
Tehnilised nõuded
The Fund allowed for an extended roll-out period (18 months) because of the increase in the scope of the project.
Hankekirjelduse punkti 2 alapunkti 1 järgi oli projekt tehnoloogiliselt neutraalne ning ei esitatud kindlaid nõudeid selle kohta, kuidas võrku ehitada või millist tehnilist lahendust kasutada [26].
The Fund agreed to this on the condition that the roll-out for at least 1118 buildings would be finished in the first 12 months in accordance with the tender offer from Síminn.
Lisaks hoonetele tagatavale kiirele internetiühendusele innustati pakkujaid osutama ka mobiiltelefonikõne teenust (2G-teenust GSM-võrgus) [27].
For the roll-out of the network and the service, the purchaser was to pay a total of ISK 606128801.
Selle eesmärk oli täita posti- ja telekommunikatsiooniameti 2005.–2010. aasta telekommunikatsioonikava (islandi keeles fjarskiptaáætlun) kriteeriume, mille hulka kuulusid kõneteenused, rändlusteenuse võimalus ja soodsa hinnaga seadmete pakkumine kasutajatele.
The price for the increase in scope of 670 buildings was agreed upon, on the basis of the average unit price offered initially by Síminn, multiplied by the number of new buildings.
Teise põlvkonna (2G) mobiilsideteenuste pakkumine GSM-võrgus moodustas hankekriteeriumidest 10 %.
Therefore, the payment to Síminn increased from ISK 379 million to ISK 606 million.
Síminni pakutud tehniline lahendus tugines neljale tehnoloogiale: ADSL-, [28] UMTS-, [29] WiFi- [30] ja satelliitühendus.
The purchaser was to pay 70 % of the total amount to the seller at the signing of the Agreement, a further 20 % once the network had become operational and the final 10 % after a three-month trial period had passed [24].
Nagu pärast võrgu ehitamise lõppu selgus, said hoonetest 55 % UMTS- (traadita paikne kolmanda põlvkonna (3G) ühendus), 41 % ADSL- ja 4 % satelliit- või WiFi-ühenduse.
The payments were indexed on the basis of the exchange rate with a foreign currency instead of the general consumer price index, as was originally intended.
Juurdepääsunõuded
This choice of indexation was, according to the Icelandic authorities, the result of the unusual economic conditions, and of the uncertainty resulting from the financial crisis [25].
Lepingu I lisa alapeatüki 2.2.13 järgi tuli võrk ehitada nii, et sellele oleks hulgimüügitasandi juurdepääs ka teistel internetiteenuse pakkujatel.
The foreign currency used was the Danish krone (DKK) as it stood on 3 September 2008 (1 DKK = 16,513 ISK).
Need teenusepakkujad peaksid saama taotluse alusel osta Síminnilt põhiteenust hulgihinnaga ja neil peaks olema lubatud võrgu kaudu oma jaeklientidele teenuseid osutada.
Technical requirements
Juurdepääs pidi olema tagatud otstarbekal moel (näiteks juurdepääs lairibaühenduse kaugpöördusserveri kaudu).
According to Article 2.1 of the tender description, the project was technologically neutral and there were no particular specifications on how the network should be constructed or which technological solution should be used [26].
Kõikidele internetiteenuse pakkujatele pidid olema tagatud võrdne teenus ja võrdne juurdepääs võrgule, olenemata nende seotusest müüjaga.
In addition to providing high-speed internet access to the buildings, the bidders were also encouraged to provide mobile voice services (2G GSM) [27].
Need on järgmised [31]:
This service was to fulfil the criteria set out in the PTA's telecommunications plan (i. fjarskiptaáætlun) for 2005-2010 which included voice services, roaming possibilities and the provision of user equipment at favourable prices.
variant.
The provision of mobile 2G GSM services accounted for 10 % in the tender criteria.
Müüja (Síminn) pakub kasutajatele DSL-ühendust ja viib andmevoo DSL-pöördusmultiplekseri seadmete abil ostjateni.
The technical solution offered by Síminn was based on 4 different technologies: ADSL [28], UMTS [29], Wi-Fi [30] and satellite.
Ostjate (internetiteenuse pakkujate) hoolde jäävad magistraalliini ühendus DSL-pöördusmultiplekserist ATM- ja/või IP-võrgu kaudu teeninduskeskuseni.
Access requirements
2. variant.
According to Article 2.2.13 of Annex I to the Agreement, the network was to be constructed so as to allow for access by other Internet Service Providers (‘ISPs’) on a wholesale basis.
Müüja pakub DSL-ühendust ATM-/IP-võrgust magistraalliini ühenduse kaudu alates DSL-pöördusmultiplekserist.
Those ISPs should be able to buy on request the basic service from Síminn at wholesale prices, and should be permitted to deliver services over the network to their retail customers.
Selle variandi puhul saaksid ostjad ATM-võrgus edastuskvaliteeti teataval määral kontrollida.
Access was to be granted by convenient means (such as through access to the Broadband Remote Access Server (‘BRAS’)).
Ostjad käitaksid enda lairibaühenduse kaugpöördusservereid ning seega saaksid ise seadmete tehnilisi seadistusi kindlaks määrata ja kasutajate kohta teavet talletada.
All ISPs were to be granted equal service and equal access to the network, irrespective of their connection to the seller.
variant.
In Annex II to the Agreement, entitled ‘Enquiries and answers 1-22 during the tender period, new location lists, clarifications to the tender documents and minutes of the tender presentation’, there are further clarifications concerning access requirements.
Selle variandi puhul viiakse andmevoog ostjani müüja käitatava IP-võrgu kaudu, kusjuures müüja käitaks ka DSL-pöördusmultiplekserit ja vastutaks teenuse kvaliteedi eest.
With regard to wholesale access, four options are outlined.
On võimalik, et ostja saavutaks läbirääkimiste tulemusel olukorra, kus tema klientidele pakutakse eri kvaliteediga teenuseid.
They are as follows [31]:
variant.
Option 1 The seller (Síminn) sets up an xDSL connection for users and delivers bitstream to purchasers behind the DSLAM equipment.
Tegu on internetiteenuse edasimüügi tüüpilise näitega.
Purchasers (the ISPs) handle the trunk line connection from the DSLAM via ATM and/or IP network to the service centre.
Müüja müüb ostjale samasugust internetiühendust kui oma jaeklientidele.
This gives purchasers greater control over the quality of the service they sell, but it requires a substantial investment on their part.
Ostja ei käita ühtegi võrgu osa ja vastutab ainult muutmata kujul teenuse müügi eest.
Option 2 The seller provides an xDSL connection from an ATM/IP network over a trunk line connection from the DSLAM.
Selle variandi puhul saab klientidele saata kõikide kiire internetiühenduse abil pakutud teenuste eest üheainsa arve.
In this instance, the purchaser can control the quality of the transmission on the ATM network to a certain degree.
Lepingu II lisa järgi võib Síminn omal soovil pakkuda 1.–4. varianti, kuid ta on kohustatud pakkuma vähemalt 3. varianti nende projekti kaasatud hoonete puhul, kus kasutatakse ADSL-tehnoloogiat [32].
Purchasers operate their own BRAS and can therefore control the technological variables of the equipment and maintain information on users.
Lisaks on selge sõnaga sätestatud, et Síminn peab selles osas järgima posti- ja telekommunikatsiooniameti otsuseid ja eeskirju [33].
Option 3 In this instance, bitstream is delivered to the purchaser via an IP network operated by the seller, who also operates the DSLAM and is responsible for the quality of the service.
Kui projektis kasutatakse UMTS-tehnoloogiat, on Síminn kohustatud pakkuma ainult 4. varianti [34].
It is conceivable that the purchaser could negotiate for various quality terms for his customers.
Selle variandi puhul tarnib ja paigaldab Síminn kasutajate seadmed kõikidel juhtudel, olenemata sellest, kes on jaemüüja.
Option 4 This is a typical example of Internet subscription resale.
Síminn on kohustatud pakkuma kliendi- ja hooldusteenuseid.
The Internet connection that the seller sells to the purchaser is the same as that which it sells to its own retail customers.
Islandi ametiasutuste sõnul on selline lahendus peamiselt põhjendatud Síminni väitega, et tal on vaja täielikku juurdepääsu ja kontrolli kogu UMTS-võrgu ulatuses, k.a kasutajate seadmed, et tagada hankedokumentidele vastav kvaliteet ja teenindustase.
The purchaser operates no part of the network and is only responsible for selling the service unchanged.
Samas loobus fond avatud juurdepääsu nõudest satelliit- ja WiFi-ühenduse puhul, sest seda oleks väga raske ja ebapraktiline pakkuda [35].
It does, however, have the option of sending its customers a single invoice for all services provided via high-speed connection.
Lepingu X lisas on esitatud Síminni ja internetiteenuse pakkujatest edasimüüjate vahelised standardsed edasimüügilepingud (islandi keeles endursölusamningar) kiire UMTS- ja ADSL-ühendusega teenuste edasimüügiks.
According to Annex II to the Agreement, Síminn is free to offer Options 1-4, but is obliged to at least offer Option 3 in all instances where ADSL technology is used in the project [32].
variandi puhul on standardlepingutes kiiruse järgi ette nähtud järgmised minimaalsed standardsed allahindlusmäärad [36]:
Furthermore, it is expressly stated that Síminn must follow the PTA's decisions and rules in this regard [33].
UMTS 1 Mbit/s = 10 %
Where UMTS technology is used in the project, Síminn is only obliged to follow Option 4 [34].
UMTS 2 Mbit/s = 7,5 %
That option entails the supply of user equipment and installation by Síminn in all instances, regardless of who the retailer is.
UMTS > 2 Mbit/s = 5 %
Síminn is also obliged to handle customer and maintenance services.
ADSL-ühenduse korral kehtivad 4. variandi juurdepääsu puhul järgmised minimaalsed allahindlusmäärad:
According to the Icelandic authorities, the main reason for this arrangement is that Síminn claims that it is necessary for it to have full access and control of the UMTS network end-to-end, including all the user equipment, in order to guarantee that the quality and service level are in line with the tender documents.
Mis puudutab hulgimüügitasandi juurdepääsu ADSL-ühendustele 1.–3. variandi puhul, siis saab internetiteenuse pakkujast edasi-/jaemüüja vähemalt 35 % allahindlust Síminni jaehinnast.
Conversely, the Fund allowed for open access to be excluded with regard to satellite and Wi-Fi connections, on the grounds that it would be very difficult and impractical to implement such access [35].
Islandi ametiasutuste sõnul kehtestati selline allahindlusmäär kooskõlas posti- ja telekommunikatsiooniameti 18. aprilli 2008. aasta otsusega nr 8/2008 [37].
In Annex 10 to the Agreement, there are standardised resale agreements (endursölusamningar) between Síminn and ISP resellers for the resale of UMTS-high-speed services and ADSL services.
Fondi 14. augusti 2009. aasta teate järgi, [38] mis puudutab lepingus esitatud juurdepääsuvariantide korraldust, antakse edasimüügitasandi juurdepääs ainult UMTS-ühendusele.
For Option 4, these standard agreements include standard minimum discounts based on speed, as follows [36]:
Sellise ühenduse puhul ei oleks kasu sellest, kui pakutaks rohkem taristupõhiseid hulgimüügitasandi juurdepääsuvariante.
UMTS 1 Mb/s = 10 %
Kui Síminni võrgule soovib edasimüügitasandi juurdepääsu mõni muu internetiteenuse pakkuja, tuleks fondi hinnangul seega kasutada eespool osutatud allahindlusmäärasid.
UMTS 2 Mb/s = 7,5 %
Meedet on üksikasjalikumalt kirjeldatud järelevalveameti otsuses nr 302/13/COL [39].
UMTS > 2 Mb/s = 5 %
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
For ADSL the following minimum discounts apply in respect of option 4 access:
Järelevalveamet andis otsuses nr 302/13/COL esialgse hinnangu sellele, kas telekommunikatsioonifondi ja Síminni vaheline leping lairibavõrkude väljaarendamiseks Islandi maapiirkondades võib kujutada endast riigiabi, ja kui see kujutab endast riigiabi, kas siis võib pidada seda EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks.
As regards wholesale access to ADSL according to options 1-3, the ISP reseller/retailer would receive a minimum discount of 35 % from Síminn's retail price.
Islandi ametiasutuste hinnangul ei kujutanud meede endast riigiabi, sest EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tingimused ei olnud täidetud.
According to the Icelandic authorities, this discount was determined in line with the PTA Decision No 8/2008 of 18 April 2008 [37].
Lisaks olid Islandi ametiasutused arvamusel, et Síminnile makstud toetust saab pidada avaliku teenuse rahastamiseks ning et nn Altmarki kriteerium oli täidetud.
According to a note from the Fund dated 14 August 2009 [38], concerning the organisation of access options in the Agreement, resale access is only available with regard to UMTS connections.
Kui järelevalveamet peaks käsitama meedet riigiabina, leiavad Islandi ametiasutused, et sellist abi saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c, pidades silmas meetme eesmärke, k.a eesmärk suurendada abi saavates piirkondades üldsuse juurdepääsu lairibaühendusele.
Such connections do not benefit from more infrastructure-based wholesale access options.
Järelevalveameti esialgses hinnangus aga leiti, et fondi ja Síminni vaheline leping sisaldas riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 punkti tähenduses.
According to the Fund, the above discounts should therefore apply if another ISP wants resale access to Síminn's network.
Otsuses nr 302/13/COL toodi esile järgmised aspektid:
For a more detailed description of the measure, reference is made to the Authority's Decision No 302/13/COL [39].
Järelevalveamet märkis, et fond on asutatud seadusega ja kuulub Islandi riigile, kes igal aastal eraldab fondile riigieelarvest vahendeid, mistõttu jääb mulje, et meedet rahastatakse riigi vahenditest.
GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
Kuna Síminn on Islandi suurim telekommunikatsioonivõrgu operaator, kujutab igasugune lepingu alusel antav abi endast ettevõtjale antavat abi.
In Decision No 302/13/COL, the Authority assessed preliminarily whether the Agreement between the Telecommunications Fund and Síminn for the roll-out of broadband networks in rural areas of Iceland could constitute State aid and, if so, whether that State aid could be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Lisaks leidis järelevalveamet, et kuna projekti rahastab riik, on Síminn saanud majandusliku eelise, sest tavatingimustel oleks ta pidanud seda rahastama oma eelarvest.
According to the Icelandic authorities the measure did not constitute State aid as the conditions of Article 61(1) of the EEA Agreement were not met.
Kuigi võistupakkumisega saab enamasti vähendada vajaminevat rahalist toetust, ei ole selge, kas menetlus hõlmas ka lisahoonete eest hüvitise maksmist või määrati hüvitis kindlaks alles pärast Síminni pakkumuse vastuvõtmist.
In addition, the Icelandic authorities were of the view that the contribution could be characterised as the funding of a public service and that the criteria of the ‘Altmark test’ were fulfilled.
Sellest tegi järelevalveamet esialgse järelduse, et majandusliku eelise saamist ei saa välistada.
In case the Authority would consider the measure to constitute State aid, the Icelandic authorities submitted that such aid could be considered compatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, having regard to the objectives of the measure, including to increase public broadband access in assisted areas.
Järelevalveamet oli esialgu ka arvamusel, et tegu võib olla valikulise meetmega, kuna peale Síminni ei saanud riigi vahendeid ükski teine ettevõtja.
However, in the preliminary view of the Authority, the Agreement between the Fund and Síminn was considered to involve State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Lõpuks tegi järelevalveamet järelduse, et riigi osalemine elektrooniliste sideteenuste osutamiseks vajaliku taristu kasutuselevõtus parandab väljavalitud võrgutarnija seisundit konkurentidega võrreldes.
The following aspects were identified in Decision No 302/13/COL:
Kogu Euroopa Majanduspiirkonnas on elektrooniliste sideteenuste turg üldiselt avatud operaatorite ja teenusepakkujate vahelisele kaubandusele ja konkurentsile.
The Authority noted that the Fund was established by law and owned by the Icelandic State which allocates resources to the Fund through the annual State budget, the measure thus appeared to be granted through State resources.
Seega oli järelevalveameti esialgne hinnang, et meede võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada kaubandust Euroopa Majanduspiirkonnas.
As Síminn is Iceland's biggest telecoms operator, any potential aid involved in the agreement had been conferred upon an undertaking.
Järelevalveamet märkis, et lairibavõrgu kasutuselevõtu toetamine Islandi maapiirkondades ja puuduliku ühendusega piirkondades näis täpselt vastavat kindlaks määratud ühist huvi pakkuvatele eesmärkidele, oli asjakohane vahend seatud eesmärkide saavutamiseks ning andis väljavalitud tarnijale stiimuli investeeringu tegemiseks.
The Authority also found that the public financing of the project had provided Síminn with an economic advantage that would normally be covered by its budget.
Kuna aga lepingu mahtu muudeti, jõudis järelevalveamet esialgsele järeldusele, et hankemenetlust ei tarvitse pidada avatud ja mittediskrimineerivaks hankemenetluseks selles tähenduses nagu järelevalveameti 2013. aasta suunistes riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga (edaspidi „lairibasuunised“) [40].
Although a competitive tender procedure tends to reduce the amount of financial support required, it can be discussed whether the compensation for the additional buildings was established through a competitive tender, or whether it was in fact determined after Síminn's bid was chosen.
Järelevalveamet kahtles ka selles, kas Síminnit kohustati võimaldama piisavat hulgimüügitasandi juurdepääsu UMTS- ja ADSL-võrgule.
Hence, the preliminary assessment of the Authority showed that an economic advantage could not be excluded.
Kui Síminnil puudus kohustus sellist juurdepääsu võimaldada, sai ta majandusliku ja konkurentsieelise.
Furthermore, since Síminn was the only recipient of the state funds, it was the Authority's preliminary view that the measure appeared to be selective.
Seetõttu tundus, et meede ei vasta tasakaalustatuse kriteeriumi alusel proportsionaalsuse ja konkurentsimoonutuste piiramise põhimõtetele.
Finally, the Authority concluded that involvement in deploying infrastructure to provide electronic communications services strengthens the position of the selected supplier of the network in relation to its competitors.
Seega oli järelevalveametil pärast esialgset hindamist kahtlusi, kas lairibateenuste väljaarendamise rahastamist Islandi maapiirkondades saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.
In general, the markets for electronic communications services are open to trade and competition between operators and service providers across the EEA.
ISLANDI AMETIASUTUSTE MÄRKUSED
Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure was deemed to threaten to distort competition and affect trade within the EEA
Riigiabi olemasolu
The Authority noted that support for broadband network deployment in rural and underserved areas of Iceland appeared to address well-defined objectives of common interest, was an appropriate instrument to achieve the set objectives, and provided the chosen supplier with an investment incentive.
Nagu eespool märgiti, esitasid Islandi ametiasutused 15. oktoobri 2013. aasta kirjaga [41] märkused järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta.
However, due to the scope of the changes to the Agreement, the Authority came to the preliminary conclusion that the procurement process might not be considered as an open and non-discriminatory tender within the meaning of the Authority's 2013 Guidelines on the Application of the State Aid Rules in relation to the Rapid Deployment of Broadband Networks (‘the Broadband Guidelines’) [40].
Islandi ametiasutused ei pea lepingu alusel Síminnile tehtud makseid riigiabi sisaldavaks, sest nende arvamuse järgi ei ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tingimused täidetud, kuna ametiasutused tegutsesid turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas.
The Authority also expressed doubts as to whether Síminn had been obliged to provide sufficient wholesale access to both the UMTS and ADSL parts of the network.
Lisaks leiavad Islandi ametiasutused, et makseid võib pidada avaliku teenuse rahastamiseks, et kõik neli Altmarki kriteeriumi on täidetud ja seepärast ei kujuta meede endast riigiabi.
The lack of a sufficient wholesale access obligation would give Síminn economic and competitive advantages.
Islandi ametiasutused väidavad, et kõnealuse lepingu sõlmimise tulemusel ei saanud Síminn turutingimuste väliselt majanduslikku eelist.
Hence, the measure appeared not to be in line with the principles of proportionality and limitation of the distortion of competition under the balancing test.
Islandi ametiasutuste hinnangul on riigihankeid reguleeriva raamistiku kohase avaliku pakkumismenetluse kasutamine piisav eeldamaks, et menetluse käigus välja valitud ettevõtjale ei ole antud riigiabi, sest turuhinna maksmine on tagatud [42].
Consequently, following its preliminary assessment, the Authority had doubts whether the financing of the roll-out of broadband services in rural areas of Iceland could be found to be compatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Seega kaasneb Islandi ametiasutuste arvates õiglase turuhinna maksmisega sedastus, et Síminnile ei antud riigiabi [43].
COMMENTS BY THE ICELANDIC AUTHORITIES
Síminniga sõlmitud lepingus teenuste väljaarendamise piirkonna laiendamiseks tehtud muudatustega seoses väitsid Islandi ametiasutused, et Euroopa Komisjoni hinnangul ei sisalda sellise lepingu muudatused riigiabi, juhul kui teenuseosutajale pakutavad üldtingimused ei ole soodsamad algse lepingu omadest.
The presence of State aid
Isegi kui pidada tingimusi muutmise tagajärjel soodsamaks, ei ole riigiabi olemas, eeldusel et hankija tegutseb sama moodi kui eraettevõtja, kes kaitseb oma ärihuve.
As previously mentioned the Icelandic authorities submitted comments, relating to the Authority's opening decision, by letter dated 15 October 2013 [41].
Islandi ametiasutuste hinnangul võis iga hankemenetluses osalemisest huvitatud isik pakkumuse esitada, kuna kõikidel huvitatud isikutel oli see lubatud, millest ka kuulutuses teada anti.