natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When equity participation or capital injections by a public investor do not present sufficient prospects of profitability, even in the long term, such intervention must be regarded as aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, and its compatibility with the functioning of the EEA Agreement must be assessed on the basis solely of the criteria laid down in that provision [16].
Erainvestorite projektis osalemise vältimatu eeltingimus on investeeringuga seotud äririskide hindamine samadel tingimustel, nagu seda teeb riiklik investor.
In its Amsterdam decision, the European Commission (hereinafter referred to as ‘the Commission’) has examined the application of the principle of the market economy private investor in the broadband field [17].
See kehtib ka muude riigi toetuse vormide puhul, nagu sooduslaenud või tagatised [18].
As underlined in this decision, the conformity of a public investment with market terms has to be demonstrated thoroughly and comprehensively, either by means of a significant participation of private investors or the existence of a sound business plan showing an adequate return on investment.
Riigiabi lairibaühenduse kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse kasutuselevõtuks – Altmarki kriteeriumid ja kokkusobivus EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tähenduses
Where private investors take part in the project, it is a sine qua non condition that they would have to assume the commercial risk linked to the investment under the same terms and conditions as the public investor.
Mõnel juhul võivad EFTA riigid käsitada lairibavõrgu pakkumist üldist majandushuvi pakkuva teenusena (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuv teenus”) [19] EMP lepingu artikli 59 lõike 2 ja Altmarki otsuse [20] tähenduses ning sellest lähtudes seda riiklikult rahastada.
This also applies to other forms of state supports such as soft loans or guarantees [18].
Sellistel juhtudel tuleb EFTA riikide meetmeid hinnata kooskõlas järelevalveameti suunistega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise kohta [21] ja järelevalveameti raamistikuga riigiabi kohta, mida antakse avaliku teenuse eest makstava hüvitise vormis, [22] samuti komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes, [23] ja komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrusega (EÜ) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes [24].
State aid for broadband deployment as a service of general economic interest — Altmark and compatibility under Article 59(2) of the EEA Agreement.
Neid dokumente (edaspidi koos „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett”) kohaldatakse ka riigiabi andmise suhtes lairibaühenduse kasutuselevõtu puhul.
In some cases, EFTA States may consider that the provision of a broadband network should be regarded as a service of a general economic interest (hereinafter referred to as ‘SGEI’) within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement [19] and the Altmark jurisprudence [20] and provide public funding on this basis.
Allpool tuuakse näiteid nendes dokumentides selgitatud põhimõtete kohaldamise kohta lairibaühenduse rahastamise suhtes, võttes arvesse sektori teatavat eripära.
In such cases, EFTA States measures have to be assessed in line with the Authority's Guidelines on compensation granted for the provision of services of general economic interest [21], and the Authority's Framework for state aid in the form of public service compensation [22], as well as the Commission Decision of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to state aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest [23], and Commission Regulation (EC) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest [24].
Üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlus
These documents (referred to all together as the ‘SGEI package’), indeed, also apply to state aid for broadband deployment.
Järelevalveamet on seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlusega juba üldjoontes selgitanud, et EFTA riigid ei saa siduda avaliku teenuse osutamise kohustusi teenustega, mida tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad juba osutavad või võivad osutada rahuldavalt ja avalike huvidega kooskõlas olevatel tingimustel, nagu hind, objektiivsed kvaliteedinäitajad, järjepidevus ja teenuse kättesaadavus, nagu riik on määratlenud [25].
What follows will only illustrate the application of some of the principles clarified in these documents to broadband financing, in the light of certain sectoral specificities.
Järelevalveamet on selle põhimõtte kohaldamise puhul lairibasektori suhtes seisukohal, et nendes piirkondades, kus erainvestorid on juba lairibavõrgu taristutesse investeerinud (või on võrku laiendamas) ja juba osutavad piisava katvusega konkureerivaid lairibateenuseid, ei saa konkurentsipõhise ja riigi rahastatava lairibataristu samaaegset loomist käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tähenduses [26].
The SGEI definition
Kui aga on võimalik tõendada, et erainvestorid ei suuda pakkuda lähitulevikus [27] kõikidele kodanikele ja kasutajatele piisavat lairibakatvust, mille tulemusena jääks märkimisväärne osa elanikkonnast ühenduseta, võib avaliku teenuse osutamise hüvitada ettevõtjale, kellele on tehtud ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust, eeldusel, et eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise tingimused on täidetud.
Concerning the SGEI definition, the Authority has already clarified, in general terms, that EFTA States cannot attach specific public service obligations to services that are already provided or can be provided satisfactorily and under conditions, such as price, objective quality characteristics, continuity and access to the service, consistent with the public interest, as defined by the State, by undertakings operating under normal market conditions [25].
Et hinnata vajadust üldist majandushuvi pakkuva teenuse järele, tuleks seega alati võtta arvesse võrke, mille liik on võrreldav, st lairibaühenduse põhivõrke või järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke.
Applying this principle to the broadband sector, the Authority considers that in areas where private investors have already invested in a broadband network infrastructure (or are further expanding the network) and are already providing competitive broadband services with an adequate broadband coverage, setting up a parallel competitive and publicly-funded broadband infrastructure cannot be considered as an SGEI within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement [26].
Pealegi võib lairibataristu kasutuselevõtmist ja käitamist pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks üksnes juhul, kui see taristu võimaldab kõikidele asjaomase piirkonna kasutajatele – ühtviisi nii kodu- kui ka ärikasutajatele – universaalühendust.
However, where it can be demonstrated that private investors are not in a position to provide in the near future [27] adequate broadband coverage to all citizens or users, thus leaving a significant part of the population unconnected, a public service compensation may be granted to an undertaking entrusted with the operation of an SGEI provided the conditions of the SGEI communication cited above are fulfilled.
Üksnes ärikasutajate ühenduse toetamine ei ole piisav [28].
In this respect, the networks to be taken into consideration for assessing the need for an SGEI should always be of comparable type, namely either basic broadband or NGA networks.
Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuslik iseloom tähendab ühtlasi seda, et kasutusele võetava võrgutaristu pakkuja ei saa oma äranägemisel ja/või diskrimineerivalt keelata sellele hulgimüügitasandi juurdepääsu (nt seetõttu, et juurdepääsuteenuse pakkumine ei pruugi olla teatud piirkonnas äriliselt tulus).
Moreover, the deployment and the operation of a broadband infrastructure can qualify as an SGEI only if such infrastructure provides all users in a given area with universal connectivity, residential and business users alike.
Võttes arvesse konkurentsi määra, mis on EMPs saavutatud alates elektroonilise side sektori liberaliseerimisest EMPs, ja eriti tänapäeval lairiba jaemüügiturul esinevat konkurentsi, peaks riigi rahastatav võrk, mis on rajatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse raames, olema kättesaadav kõikidele huvitatud operaatoritele.
Support for connecting businesses only would not be sufficient [28].
Vastavalt sellele peaks lairibavõrgu kasutuselevõtuga seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse tunnustamine ja ülesandeks tegemine põhinema passiivse, [29] operaatorist sõltumatu [30] ja avatud taristu pakkumisel.
The compulsory nature of the SGEI mission also implies that the provider of the network to be deployed will not be able to refuse wholesale access to the infrastructure on a discretionary and/or discriminatory basis (because for instance, it may not be commercially profitable to provide access services to a given area).
Selline võrk peaks pakkuma taotlejatele kõiki erinevat liiki juurdepääse ja võimaldama jaemüügitasandil tegelikku konkurentsi, mis tagaks konkurentsivõimeliste ja taskukohaste teenuste pakkumise lõppkasutajale [31].
Given the degree of competition that has been achieved since the liberalisation of the electronic communications sector in the EEA, and in particular the competition that exists today on the retail broadband market, a publicly-funded network set up within the context of an SGEI should be available to all interested operators.
Seepärast peaks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine hõlmama ainult universaalühendust võimaldava lairibavõrgu kasutuselevõttu ja sellega seotud hulgimüügitasandi juurdepääsuteenuseid, mitte aga sideteenuste jaemüüki [32].
Accordingly, the recognition of an SGEI mission for broadband deployment should be based on the provision of a passive [29], neutral [30] and open infrastructure.
Kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutab vertikaalselt integreeritud lairibaoperaator, tuleb kehtestada piisavad kaitsemeetmed, et vältida huvide konflikti, põhjendamatut diskrimineerimist ja mis tahes muid kaudseid ja varjatud eeliseid [33].
Such a network should provide access seekers with all possible forms of network access and allow effective competition at the retail level, ensuring the provision of competitive and affordable services to end-users [31].
Kuna elektrooniliste sideteenuste turg on täielikult liberaliseeritud, ei saa lairibavõrgu kasutuselevõtuga seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine põhineda teenuse pakkujale ainu- või eriõiguse andmisel EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tähenduses.
Therefore, the SGEI mission should only cover the deployment of a broadband network providing universal connectivity and the provision of the related wholesale access services, without including retail communication services [32].
Hüvitise arvutamine ja tagastamine
Where the provider of the SGEI mission is also a vertically integrated broadband operator, adequate safeguards should be put in place to avoid any conflict of interest, undue discrimination and any other hidden indirect advantages [33].
Üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest makstava hüvitise arvutamisel kohaldatakse täielikult üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi põhimõtteid.
Given that the market for electronic communications is fully liberalised, it follows that an SGEI mission for broadband deployment cannot be based on the award of an exclusive or special right to the provider of the SGEI within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.
Võttes arvesse lairibasektori eripära, on kasulik lisada selgitus üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohta, mis on mõeldud ühenduseta naabruskondade või piirkondade (nn valged laigud) katmiseks laiema ala piires, kus teatud operaatorid on juba kasutusele võtnud oma võrgutaristud või kavatsevad seda teha lähitulevikus.
Calculation of the compensation and claw-back
Juhtudel, kus ala, milles on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, ei ole piiratud ainult „valgete laikude” piirkondadega nende suuruse või asukoha tõttu, võib olla vajalik, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja võtaks võrgutaristu kasutusele ka tulutoovates piirkondades, mis on juba kommertsoperaatorite poolt kaetud.
For the calculation of the SGEI compensation the principles of the SGEI package fully apply.
Sellises olukorras peaks sel juhul antav hüvitis katma üksnes taristu rajamise kulud mittetulusates „valgete laikude” piirkondades, võttes arvesse asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit [34].
However, in the light of the specificities of the broadband sector, it is useful to add a clarification for SGEI intended to cover unconnected neighbourhoods or districts (so called ‘white spots’) within a broader area in which some operators have already deployed their own network infrastructure or may plan to do so in the near future.
Paljudel juhtudel võib olla asjakohane määrata hüvitise suurus eelnevalt kindlaks, et katta eeldatav rahastamispuudujääk pigem kindla ajavahemiku jooksul, kui määrata hüvitis üksnes kulude ja tulude alusel nende tekkimise ajal.
In cases in which the area for which the SGEI is entrusted is not limited just to the ‘white spots’, because of their size or location, the SGEI provider may need to deploy a network infrastructure also in the profitable areas already covered by commercial operators.
Esimene mudel pakub ettevõttele tavapärasest suurema stiimuli kulude piiramiseks ja tegevuse arendamiseks aja jooksul [35].
In such situation, any compensation granted should only cover the costs of rolling out an infrastructure in the non-profitable white spots, taking into account relevant revenue and a reasonable profit [34].
Kui seoses lairibavõrgu kasutuselevõtuga seotud üldist majandushuvi pakkuva teenusega ei lähtuta eeldusest, et kasutusele võetav taristu kuulub avalikku omandisse, tuleks kehtestada asjakohased läbivaatamis- ja tagastusmehhanismid, et vältida olukorda, kus teenuse osutaja saab põhjendamatu eelise, sest riiklikult rahastatud võrk jääb pärast kõnealuse teenuse kontsessiooni aegumist tema omandusse.
In many circumstances, it may be appropriate to fix the compensation amount on an ex ante basis, so as to cover the expected funding gap over a given period, rather than to establish the compensation merely on the basis of costs and revenues as they occur.
Haldus- ja reguleerivad meetmed, mis toetavad lairibavõrgu kasutuselevõttu väljaspool EMP riigiabieeskirjade kohaldamisala
In the former model, there are typically more incentives for the company to contain costs and to develop the business over time [35].
EFTA riigid võivad valida mitut liiki meetmed, et kiirendada lairibaühenduse ja eriti järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõttu, ilma et ettevõtjaid otseselt rahastataks.
Where an SGEI mission for the deployment of a broadband network is not based on the deployment of a publicly-owned infrastructure adequate review and claw-back mechanisms should be put in place to prevent the SGEI provider from obtaining an undue advantage by retaining ownership of the network that was financed with public funds when the SGEI concession expires.
Need meetmed ei hõlma tingimata riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Administrative and regulatory measures supporting broadband roll-out falling outside the scope of EEA state aid rules
Võttes arvesse, et üldjuhul moodustavad suure osa järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtuga seonduvatest kuludest tsiviilehitustööd, [36] võivad EFTA riigid kooskõlas elektroonilist sidet reguleeriva raamistikuga [37] otsustada näiteks trasside rajamise õiguste omandamise protsessi hõlbustamiseks nõuda võrguoperaatoritelt nende teostatavate ehitustööde kooskõlastamist ja/või osa oma taristu jagamist.
EFTA States may choose several types of measures in order to accelerate the deployment of broadband and in particular NGA networks besides providing direct funding to companies.
Samamoodi võivad EFTA riigid ka nõuda, et mis tahes uue rajatise (kaasa arvatud uued vee-, energia-, transpordi- või kanalisatsioonivõrgud) ja/või hoone ehitamisel tuleb paigaldada ka järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kasutamiseks sobiv ühendus.
These measures do not necessarily need to involve state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Kolmandad isikud võivad samuti paigaldada igal juhul toimuvate üldiste tsiviilehitustööde käigus oma kuludega oma passiivse võrgutaristu.
Given that generally a large part of the cost of deploying NGA networks is in the civil engineering work [36], EFTA States may decide in accordance with the regulatory framework for electronic communications [37], for instance, to facilitate the acquisition process of rights of ways, to require that network operators coordinate their civil engineering works and/or that they share part of their infrastructure.
Seda võimalust tuleb pakkuda läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil kõikidele huvitatud operaatoritele ning see peaks olema põhimõtteliselt avatud kõikidele potentsiaalsetele kasutajatele, mitte üksnes elektroonilise side operaatoritele (st elektri-, gaasijaotusvõrkude, veevärgi jne operaatoritele) [38].
In the same vein, EFTA States may also require that for any new constructions (including new water, energy, transport or sewage networks) and/or buildings a connection suitable for NGA should be in place.
Olemasoleva (subsideeritava või subsideerimata) taristu kaardistamine riiklikul tasandil, mis võimaluse korral hõlmaks kavandatud töid, aitaks ette valmistada ärilise lairibaühenduse kasutuselevõttu [39].
Third parties may also place at their own cost their passive network infrastructure when general civil engineering works are carried out in any event.
Olemasoleva taristuna ei käsitata üksnes telekommunikatsioonitaristut, näiteks traadipõhist, traadita või satelliittaristut, vaid ka teiste majandustegevusharude (näiteks kommunaalettevõtjad) alternatiivseid taristuid (näiteks kanalisatsioon, kaablikaevud jms) [40].
This opportunity should be offered in a transparent and non-discriminatory way to all interested operators and should in principle be open to all potential users and not just electronic communications operators (i.e. electricity gas, water utilities etc.) [38].
EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohane kokkusobivuse hindamine
A centralised inventory of the existing infrastructure (subsidised or otherwise), possibly also including planned works, could help the roll-out of commercial broadband [39].
Kui riigi sekkumine lairibavõrgu kasutuselevõtu toetamiseks vastab jaotises 2.1 kindlaks määratud tingimustele, hindab selle kokkusobivust üldjuhul järelevalveamet EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel [41].
Existing infrastructure does not only concern telecommunication infrastructure, such as wired, wireless or satellite infrastructure, but also alternative infrastructures (sewers, manholes, etc.) of other industries (such as utilities) [40].
Praeguseks on piirkondlikud ja kohalikud asutused kehtestanud erinevaid sekkumismudeleid.
The compatibility assessment under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement
Nende mudelite mitteammendav loetelu on esitatud liites.
Where State intervention to support broadband deployment fulfils the conditions defined in Section 2.1, its compatibility will generally be assessed by the Authority under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement [41].
Peale liites kirjeldatud mudelite võivad pädevad asutused töötada välja ka teisi lairibavõrgu kasutuselevõtu toetamise mudeleid [42].
To date, regional and local authorities have adopted different models of intervention.
Kõigi sekkumise vormide suhtes kohaldatakse käesolevates suunistes sätestatud kõiki kokkusobivuskriteeriume [43].
A non-exhaustive list of these models is provided in the Appendix.
Riigi abiga võib lairibaprojekte teostada abisaavates piirkondades EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktide a ja c ning regionaalabi erieeskirjade tähenduses [44].
Apart from those described in the appendix, public authorities may also develop other models of supporting broadband deployment [42].
Sellisel juhul võib lairibaühenduse toetamist pidada alginvesteeringuabiks regionaalabi eeskirjade tähenduses.
For all types of intervention forms all the compatibility criteria set out these Guidelines must be applied [43].
Kui meede kuulub nende eeskirjade reguleerimisalasse ja kui kavatsetakse osutada ühekordset abi konkreetsele ettevõtjale või teatud ühele tegevusvaldkonnale, peab EFTA riik tõendama, et regionaalabi eeskirjade tingimused on täidetud.
Broadband state aid projects may be implemented in assisted areas within the meaning of Article 61(3)(a) and (c) of the EEA Agreement, and the Regional Aid specific rules [44].
See tähendab ennekõike, et kõnealuse projektiga toetatakse ühtse regionaalarengu strateegiat ning projekti olemus ja maht ei moonuta lubamatult konkurentsi.
In this case, aid for broadband may qualify as aid for an initial investment within the meaning of the regional aid rules.
Ühtsete kokkusobivuspõhimõtete ülevaade
Where a measure falls within the scope of such rules, and where it is envisaged to grant individual ad hoc aid to a single firm, or aid confined to one area of activity, the EFTA State is responsible for demonstrating that the conditions of the regional aid rules have been fulfilled.
EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohase hindamise käigus veendub Järelevalveamet, et ühise huvi eesmärgi saavutamiseks võetava meetme positiivne mõju kaalub üles selle võimalikud negatiivsed kõrvalmõjud, nagu kaubanduse ja konkurentsi moonutamine.
This includes in particular that the project in question contributes towards a coherent regional development strategy and that, having regard to the nature and size of the project, it will not result in unacceptable distortions of competition.
Hindamine toimub kahes etapis.
Overview of the common principles of compatibility
Esiteks peab iga abimeede vastama allpool esitatud vajalikele tingimustele.
In the assessment under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement the Authority ensures that the positive impact of the aid measure in reaching an objective of common interest outweighs its potential negative side effects, such as distortions of trade and competition.
Abi loetakse EMP lepingu toimimisega kokkusobimatuks, kui ükski järgmistest tingimustest jääb täitmata:
This exercise is conducted in two steps.
Kaasaaitamine ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele
First, every aid measure has to comply with the below necessary conditions.
Turg ei toimi turutõrgete või olulise ebavõrdsuse tõttu
Failure to comply with one of the following conditions will result in declaring the aid incompatible with the functioning of the EEA Agreement.
riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus,
Contribution to the achievement of objectives of common interest
Stimuleeriva mõju olemasolu
Absence of market delivery due to market failures or important inequalities
Abi piirdumine minimaalselt vajalikuga
Appropriateness of state aid as a policy instrument
Piiratud negatiivne mõju
Existence of incentive effect
Läbipaistvus
Aid limited to the minimum necessary
Teiseks, kui kõik vajalikud tingimused on täidetud, võrdleb järelevalveamet abimeetme positiivset mõju ühishuvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele võimalike negatiivsete kõrvalmõjudega.
Limited negative effects
Järelevalveameti konkreetset hindamistegevust lairibaühenduse valdkonnas on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool.
Transparency
Selle eesmärgi puhul hindab järelevalveamet, mil määral kavandatav sekkumine aitab kaasa eespool kirjeldatud ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele.