natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, Mannvit made a reservation regarding the proposal from Hringiðan.
Selle ettepaneku kohaselt pidi projekti ellu viima ettevõtja, kelle Hringiðan selleks otstarbeks otsib.
According to that proposal, the project was to be performed by an undertaking to be founded by Hringiðan.
Mannvit ei pidanud võimalikuks hinnata selle tol hetkel veel kindlaks määramata ettevõtja finants- ja tehnilist suutlikkust.
Mannvit did not consider it possible to assess the capacity — both financial and technical — of this undertaking, which at the time had not been established.
Seepärast võis vastavalt hanke tingimustele Hringiðani pakkumuse kõrvale jätta.
According to the terms of the tender, Hringiðan's offer could therefore be excluded.
Mannvit hindas simulatsiooni teel Hringiðani pakkumuse kõrvalejätmise võimalikku mõju hanke tulemusele ja leidis, et mõju puudub, kuna kõnealune pakkumus ei olnud kahe kõige edukama pakkumuse seas ja oli seega nagunii ebaõnnestunud.
Mannvit simulated the effect of an exclusion of Hringiðan's offer on the result of the tender, but found that there was no impact as Hringiðan's offer was not amongst the top two bids and was therefore in any event unsuccessful.
Nagu on näidatud tabelis 2, olid lepingu sõlmimise kriteeriumide põhjal kõige parema tulemuse saanud kaks ettevõtjat, nimelt Fjarski ehf.
As set out in Table 2, the two companies scoring the highest on the basis of the award criteria were Fjarski ehf.
(92,18 punkti) ja Vodafone (89,67 punkti).
(92,18 points) and Vodafone (89,67 points).
Läbirääkimisi alustati nende kahe ettevõtjaga.
Negotiations were entered into with those two companies.
Seetõttu peeti rendilepingu sõlmimiseks läbirääkimisi Vodafone'iga ja kahest optilisest kiust vaid ühe väljarentimise kohta.
Fjarski ehf., however, decided to pull out of the project.
1. veebruaril 2010 Vodafone'i ja Islandi kaitseagentuuri (Varnarmálastofnun) vahel sõlmitud lepingus on sätestatud ümber Islandi kulgeva ligikaudu 1850 km pikkuse kaheksakiulise optilise kaabli ühe kiu kasutamine.
A lease contract was therefore negotiated with Vodafone and for only one of the two fibres.
Lepingus on öeldud, et kõnealune kiud oli kantud NATO inventarinimestikku.
CONTRACT BETWEEN THE ICELANDIC DEFENCE AGENCY AND VODAFONE
Kaitseseaduse nr 34/2008 artikli 16 alusel oli rendileandjal õigus sõlmida riigi ja NATO nimel rendileping selliste seadmete kasutamiseks.
The annual lease is set at ISK 19150000 (excluding VAT), indexed according to the building cost index as from June 2008.
Sellekohased sätted leiab lepingu artiklist 8.
The term of the contract is 10 years.
Lepingus on korratud hanke tingimust, et see ei hõlma ühtki rajatist rendilevõtja seadmete jaoks.
The contract states that the fibre at issue was registered on NATO's inventory list.
Oma seadmete jaoks vajalike rajatiste või kiudude kasutamiseks vajalike muude rajatiste leidmise eest vastutab rendilevõtja ise.
Under Article 16 of the Defence Act No 34/2008, the lessor was entitled, on behalf of the State and of NATO, to conclude a lease for the use of such facilities.
Rendilevõtja vastutab juurdepääsu kindlustamise eest rajatistele ja punktidele, kus ta kavatseb ühendada oma seadmed kiuga.
However, in view of Iceland's international commitments, it was necessary to include a clause authorising the lessor to take over the cited facilities without notice in times of war.
Rendilevõtja vastutab kogu teabevahetuse eest, mis toimub kaabli või rajatiste omanikega.
Provisions to this effect are found in Article 8 of the contract.
KAEBUS
The contract repeats the provision of the tender that it does not include any facilities for equipment of the lessee.
Míla kaebus on seotud eespool nimetatud lepinguga, mis sõlmiti pakkumuse alusel 1. veebruaril 2010 Islandi kaitseagentuuri ja telekommunikatsioonioperaatori Vodafone vahel.
The lessee will be responsible for obtaining necessary facilities for its equipment or any other facilities needed to be able to use the fibres.
Kaebuse esitaja väidab, et sõlmitud leping hõlmab riigiabi, mida antakse optilise kiu kasutamisõiguse väljarentimise kaudu hinnaga, mis on oluliselt madalam hinnast, mille oleks tunnistanud vastuvõetavaks turutingimustes tegutsev investor.
The lessee is thus responsible for securing access to facilities and the assembly points where it intends to connect its equipment to the fibre.
Selle kinnituseks väitis Míla peamiselt järgmist [11]:
The lessee is responsible for all communications with the owners of the cable or facilities.
hanke ajal oli Míla ainus turul tegutsev ettevõtja ja seepärast ei olnud tal võimalik saada 40 % lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel ettenähtud punktidest, st punkte konkurentsi elavdamise eest.
THE COMPLAINT
Seega jäeti esitatud pakkumuste hindamise meetodiga, mida on kirjeldatud tabelis 1, Míla sisuliselt hankemenetlusest kõrvale.
Míla's complaint relates to the contract referred to above, concluded on the basis of the tender on 1 February 2010 between the Icelandic Defence Agency and the telecommunication operator Vodafone.
Mílal ei olnud hankes osalemiseks majanduslikku motiivi, kuna tal oli juba tänu omaenda kiududele piisav edastamisvõimsus.
The complainant claims that the awarded contract involves state aid in the form of a rent for the use of the optical fibre at a level significantly below what a market investor would have considered to be acceptable.
Seepärast ta pakkumust ei esitanud;
In support of this contention, Míla essentially argued as follows [11]:
hanke raames pakutud rendihinnad jäid allapoole hinda, mida oleks pidanud vastuvõetavaks turutingimustes tegutsev investor.
At the time of the tender, Míla was the only party operating in the market and was therefore by definition unable to acquire 40 % of the points used in the award criteria, i.e. the points awarded for stimulation of competition.
Eelkõige ei taganud need hinnad asjakohast osalust püsikulude, st kaabli rajamis-, uuendus- ja amortisatsioonikulude katmises ning Islandi riigile kui kiudude omanikule piisavat tulu kapitaliinvesteeringutelt;
Accordingly, the method of evaluation of the submitted tenders, as summarised in Table 1, effectively excluded Míla from the tender.
Míla hinnangu kohaselt oli rendiõiguse turuhind üle 85 miljoni Islandi krooni aastas, seega oleks kumbki ettevõtja saanud kiu prognoositava 20aastase kasutusea jooksul väidetavat riigiabi kogusummas 464,2 miljonit Islandi krooni, kui võtta aluseks rendihind 19,15–20 miljonit Islandi krooni aastas [12].
However, Míla did not have any economic motive for taking part in the tender as it already had sufficient transmission capacity in its own fibres.
19. septembri 2012. aasta kirjaga esitas kaebuse esitaja lisateavet seoses oma väitega Vodafone'ile riigiabi andmise kohta.
It did therefore not submit any bid.
Kaebuse esitaja juhtis tähelepanu uuele tariifile, mida Orkufjarskipti [13] kohaldas kiudoptilise kaabli rentimisel [14].
The rental prices offered in the tender were below what a market investor would have deemed an acceptable rent.
Tariif hõlmab kuuekiulise kaabli iga kiu eest kaabli kilomeetri kohta makstavat igakuist renti Islandi kroonides [15].
In particular, these prices did not provide an appropriate contribution to fixed costs (i.e. the costs of construction, renewal and depreciation of the cable) and an adequate return on the capital investment for the Icelandic state as the owner of the fibres.
Korrutades tariifi kaabli pikkusega, mis Vodafone'iga sõlmitud rendilepingu kohaselt oli ligikaudu 1850 km, järeldab kaebuse esitaja, et sellise pikkusega kiu rent peaks olema kõnealust tariifi arvesse võttes 107137200 Islandi krooni aastas.
Míla estimated the market price for the lease right at over ISK 85 million per year, resulting in an alleged total aid amount of ISK 464,2 million over the estimated twenty year lifetime of the fibre to each of the two companies, based on a rental price of ISK 19,15 - 20 million per year [12].
ISLANDI AMETIASUTUSTE SEISUKOHT KAEBUSE KOHTA
By letter dated 19 September 2012, the complainant submitted further information regarding its allegation of state aid to Vodafone.
Vastusena kaebusele märkisid Islandi ametiasutused, et NATO optiliste kiudude väljarentimine ei kujuta endast riigiabi, kuna sõlmitud leping ei anna rendilevõtjale mingit turutingimustest erinevat majanduslikku eelist, ei hõlma riigi ressursside kasutamist ega kahjusta või ähvarda kahjustada konkurentsi.
The complainant notably drew attention to a new tariff by the undertaking Orkufjarskipti [13] for the rent of a fibre optic cable [14].
Islandi ametiasutused viitavad sellega seoses välisministeeriumi 7. mai 2008. aasta memorandumile NATO optiliste kiudude kavandatud väljarentimise kohta.
The tariff specifies the rent for each fibre in a six-fibre optical cable in terms of monthly rent in ISK per kilometre in the cable [15].
Memorandumis on üldiselt selgitatud kavandatud hankemenetlust, sealhulgas pakkumiskutse esitamise korda ja pakkujate seast nõuetele vastavate rendilevõtjate väljavalimise kriteeriume.
By multiplying the tariff with the length of the cable, according to the lease with Vodafone, about 1850 km, the complainant concludes that the rent for a fibre of that length according to the tariff should be ISK 107137200 per year.
Projekti eesmärk oli vähendada NATO optiliste kiudude haldamise ja hooldamisega seotud kulusid, parandada üldsuse juurdepääsu lairibaühendusele ning elavdada riigi turul andmeedastuse valdkonnas konkurentsi.
POSITION OF THE ICELANDIC AUTHORITIES REGARDING THE COMPLAINT
Islandi ametiasutused leiavad, et kahe kiu väljarentimine on meede, mis ei ole abi.
In response to the complaint, the Icelandic authorities submitted that the leasing out of the NATO optical fibres does not constitute state aid, as the award of the contract does not confer any economic advantage upon the lessee which goes beyond market conditions, does not entail the use of state resources, and does not distort or threaten to distort competition.
Veel märgivad nad, et projekt aitab ellu viia valitsuse poliitikat, mis on seotud elektroonilise side teenuste ja infoühiskonnaga.
In this regard the Icelandic authorities refer to a Memorandum of the Ministry for Foreign Affairs, dated 7 May 2008, on the proposed lease-out of NATO optical fibres.
Samuti muudab see võimalikuks taristuga seotud konkurentsi püsiliinide turul valdkondades, kus konkurents tollal puudus, mis toob omakorda kaasa suurema konkurentsi järelturgudel, näiteks kiire lairibaühenduse turul.
The Memorandum explains in general terms the proposed tender procedure, including the modalities of the invitation to tender and the criteria for the selection of eligible lessees from among the bidders.
Võttes arvesse kaebuse esitaja väidet, et kiud kuulus Islandi riigile ning rendihind oleks pidanud sisaldama kaablite rajamise, uuendamise ja amortiseerumisega seotud püsikulusid, esitasid Islandi ametiasutused selgitused omandisuhte ja rajamiskulude kohta.
The objectives of the project were to lower the maintenance and operating costs of NATO's optical fibres, to increase public broadband access and to encourage competition in data transmission on the domestic market.
Nad juhtisid tähelepanu asjaolule, et kaabli rajamist rahastas NATO, mitte Islandi riik.
The Icelandic authorities consider that the lease-out of the two fibres was a non-aid measure.
Lisaks oli kaabel kantud NATO inventarinimestikku ja kaheksast kiust kolme kasutati üksnes seoses Ameerika Ühendriikide relvajõudude operatsioonidega Islandil.
They further note that the project would benefit the implementation of government policies regarding electronic communication services and information society.
Pärast Ameerika Ühendriikide relvajõudude lahkumist Islandilt 2006. ja 2007. aastal võttis Island kui asukoha- ja kasutajariik NATOga sõlmitud kirjaliku lepingu alusel üle kolme kiu haldamise.
It would also make infrastructure competition possible in the leased-lines market in areas where there was no competition at the time, which in turn would lead to more competition in downstream markets such as the market for high-speed broadband connection.
Ehkki Islandi ametiasutustest on saanud kiudude haldajad, kohaldatakse kiudude suhtes mitut NATO ainuõigust.
In view of the complainant's contention that the fibre was owned by the Icelandic State and that the rental price should have included fixed costs related to the construction, renewal and write-down of the cables, the Icelandic authorities provided clarifications on the ownership and costs of construction.
Kõnealused kolm kiudu ei kuulu Islandi riigile.
They note that it was NATO, and not the Icelandic State, which financed the installation of the cable.
Seni kuni kehtib Islandi ja USA vaheline kaitseleping, on kõnealused kolm kiudu NATO omand.
Furthermore, the cable was registered on the inventory list of the organisation, and three out of eight fibres were reserved for use related to the operations of the American forces in Iceland.
NATO-l on kiudude kasutamisel eelisõigused.
After the departure of the American forces from Iceland in 2006 and 2007, the Icelandic State took over the operation of the three fibres, as a so-called ‘host-nation, user-nation’, on the basis of a written arrangement with NATO.
Kiudude rentimisest saadavat mis tahes tulu võib kasutada üksnes NATO varade haldamiseks ja hooldamiseks [16].
Even though the Icelandic authorities have assumed operational management of the fibres, they remain subject to a number of exclusive NATO rights.
See tähendab eeskätt seda, et Island ei tohi jätta endale tulu, mis jääb alles pärast kulude mahaarvamist, vaid peab edastama selle NATO-le.
The Icelandic State does not own the three fibres.
Kiudoptilisse kaablisse investeeris ja kaabli rajamise kulud kattis algselt NATO.
As long as the Defence Agreement between Iceland and the US is in force, the three fibres are the property of NATO.
Kiudude hooldamine ja haldamine on osa Islandi kui NATO liikme kohustustest ega ole vabatahtlik.
NATO has the priority rights to the use of the fibres.
Islandi ametiasutuste sõnul kaebuse esitaja eksis, väites, et kuna kiududest kahte kasutati aktiivselt Islandi õhukaitsesüsteemi jaoks, pidi riik investeerima 250 miljonit Islandi krooni, et muuta üks kiududest edukale pakkujale kättesaadavaks ja vabalt kasutatavaks.
Any rental income from the fibres can only be used for the operation and maintenance of NATO's assets [16].
Esialgne kava oli rentida välja kaks kiudu.
This means in particular that any income in excess of these costs cannot be retained by Iceland but has to be transferred to NATO.
Mõlema kiu äriotstarbeliseks kasutamiseks vabastamise hinnangulised kulud olid 20–65 miljonit Islandi krooni.
NATO originally invested in and paid the cost of the installation of the fibre optic cable.
Kuna üks edukatest pakkujatest võttis oma pakkumuse tagasi, tuli vabastada vaid üks kiud.
The maintenance and operation of the fibres are a part of Iceland's obligations as a member of NATO and are not optional.
Seepärast olid kulud algselt hinnatust märksa väiksemad ja jäid tublisti allapoole renti, mida Vodafone'il tuli kiu eest maksta.
According to the Icelandic authorities, the complainant is not correct when claiming that since two of the fibres were in active use for the IADS system, the State needed to invest ISK 250 million to make one of the fibres available and free for use by the successful bidder.
Tasub meelde tuletada, et 2008. aasta aprilli pakkumiskutse punktis 1.2.4 hinnati Islandi riigi kuludeks kummagi väljarenditava kiu haldamisel ja hooldamisel ligikaudu 19000000 Islandi krooni aastas [17].
The intention was initially to lease out two fibres.
Islandi ametiasutuste arvates ei kaasne meetmega, mis on võetud eduka hankemenetluse tulemusel, mingit liiki riigipoolset rahastamist.
The cost assessment for making both fibres free for commercial use was ISK 20-65 million.
Vastupidi – rentides välja kiud, mille hooldamist oleks riik pidanud muidu jätkama riigi ressurssidest, teenis riik meetmega tulu.
As one of the two successful bidders withdrew its offer, only one fibre needed to be set free.
Lisaks märgivad Islandi ametiasutused, et piirangud, mis tulenevad kiudude kuulumisest NATO-le ja NATO eelisõigusest kiu kasutamisel sõja ajal, tähendavad seda, et hind võis olla madalam hinnast, mida oleks küsitud juhul, kui selliseid piiranguid ei oleks olnud.
The cost was therefore much lower than initially estimated and well below Vodafone's rent for the fibre.
See tegur oleks mõjutanud kõiki pakkujaid ühtmoodi ja turuhinnal tuli selle asjaoluga kohaneda [18].
It is recalled that according to point 1.2.4 of the invitation to tender of April 2008, the Icelandic State's cost of operation and maintenance of each of the two fibres to be leased out was estimated at about ISK 19000000 per year [17].
Islandi ametiasutused olid arvamusel, et ei konkurentsi elavdamises seisneva lepingu sõlmimise kriteeriumi kohaldamine ega turul monopoolset seisundit omava ettevõtja väidetav sisuline kõrvalejätmine ei saa viia järelduseni, et meetmega kahjustatakse konkurentsi või antakse mõnele ettevõtjale eelis.
In the opinion of the Icelandic authorities, as a result of the successful call for tenders the measure does not involve any type of state financing.
Islandi ametiasutuste sõnul oli valitsus igati volitatud kasutama mitut lepingu sõlmimise kriteeriumi.
On the contrary, the measures produce revenue for the State from leasing out fibres which the State would otherwise have had to continue to maintain through state resources.
Lisaks olid kriteeriumid õiguspärased ja nendega püüeldi oluliste eesmärkide poole, et edendada konkurentsi ja tagada üldsusele head teenused.
Furthermore, the Icelandic authorities point out that the restrictions stemming from the ownership of NATO and NATO's priority of use during war times mean that the price may have been lower than if no such restriction had existed.
Lõpetuseks väitsid Islandi ametiasutused, et juhul kui järelevalveamet peaks käsitama meedet riigiabina, võiks sellist abi lugeda kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõikega 3, pidades silmas meetme eesmärke, sealhulgas eesmärki parandada üldsuse juurdepääsu lairibaühendusele abi saavates piirkondades.
This factor would have affected all the tenderers in the same way, and the market price had to adjust to that fact [18].
Sellega seoses kutsusid Islandi ametiasutused ühtlasi järelevalveametit üles hindama seda, kas sellist abi tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks, nagu on osutatud järelevalveameti lairibasuuniste peatükis 2.2.2 [19].
The Icelandic authorities were of the opinion that neither the application of the award criterion on stimulation of competition nor the alleged effective exclusion of an undertaking holding a monopoly position on the market could, as such, lead to the conclusion that the measure distorts competition or confers an advantage upon an undertaking.
OTSUS nr 410/12/COL JA EFTA KOHTU OTSUS KOHTUASJAS E-1/13
According to the Icelandic authorities, the Government was fully authorised to use multiple award criteria.
21. novembril 2012 võttis järelevalveamet vastu otsuse nr 410/12/COL, milles jõuti järeldusele, et meetmega ei kaasnenud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
Moreover, the criteria were legitimate and pursued important objectives aimed at enhancing competition and ensuring good services to the general public.
Järelevalveamet leidis, et rendileping, mis sõlmiti optilise kiu kasutamiseks ja haldamiseks, ei hõlmanud riigiabi, sest kõnealuse lepingu sõlmimiseks korraldati avalik hankemenetlus, mille raames oli võimalik kindlaks teha turutingimused, ja seega ei antud lepinguga Vodafone'ile majanduslikku eelist.
Finally, the Icelandic authorities submitted that, in the event that the Authority would consider the measure to constitute state aid, such aid could be considered compatible with Article 61(3) of the EEA Agreement, by reference to the objectives of the measure, including the objective of increasing public broadband access in assisted areas.
27. jaanuaril 2014 tühistas EFTA kohus järelevalveameti otsuse nr 410/12/COL.
In this regard, the Icelandic authorities also invited the Authority to assess whether such aid should be considered to constitute the financing of services of general economic interest (‘SGEI’), as referred to in Chapter 2.2.2 of the Authority's Broadband Guidelines [19].
Kohus järeldas, et järelevalveamet oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse, sest järelevalveameti käsutuses oli teave ja tõendid, mis oleksid pidanud tekitama kahtlusi või tõsiseid raskusi selle hindamisel, kas rendilepinguga oli antud Vodafone'ile majanduslik eelis [20].
DECISION No 410/12/COL AND THE EFTA COURT JUDGMENT IN CASE E-1/13
Kohus leidis, et järelevalveamet oleks pidanud kahtlema, kas hanke tulemusel kokku lepitud hind kajastas sellise vara rentimise tõelist turuhinda.
On 21 November 2012, the Authority adopted Decision No 410/12/COL concluding that the measure did not involve state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Eelkõige oli kohus seisukohal, et lepingu sõlmimise kriteeriumid ei kajastanud seda, mida oleks pidanud rendilepingu sõlmimiseks hanke korraldamisel oluliseks erainvestor, ning oli ilmne, et järelevalveamet ei olnud hinnanud kõiki turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldatavuse asjaolusid ja tagajärgi.
The Authority considered that the lease for the use and operation of the optical fibre did not involve state aid, as the lease contract was established by means of the use of an open tender capable of establishing market terms and therefore did not confer an economic advantage on Vodafone.
Muud kui hinda käsitlevad lepingu sõlmimise kriteeriumid tundusid kajastavat avalikku poliitikat või regulatiivseid kaalutlusi, mida erainvestor oluliseks ei peaks.
On 27 January 2014, the EFTA Court annulled the Authority's Decision No 410/12/COL.
Hankemenetluses ei kasutatud ainsa või peamise lepingu sõlmimise kriteeriumina hinda või renditasu.
The Court concluded that the Authority should have opened a formal investigation procedure, as the Authority had at its disposal information and evidence which should, objectively, have raised doubts or serious difficulties regarding whether the lease agreement conferred an economic advantage on Vodafone [20].
Lisaks leidis EFTA kohus, et järelevalveamet ei olnud hinnanud selle tõenäosust, et NATO rakendab kiu kasutamisel oma eelisõigusi või kasutab oma tagasivõtuõigust.
The Court considered that the Authority should have had doubts as to whether the price agreed as a result of the tender was a reflection of a true market price for the lease of such an asset.
Muu hulgas eespool öeldut arvesse võttes järeldas kohus, et olid olemas püsivad ja objektiivsed tõendid selle kohta, et järelevalveamet ei olnud uurinud täielikult ja piisavalt, kas rendileping hõlmas riigiabi ja – kui see nii oli – kas kõnealune abi oli kokkusobiv EMP lepinguga.
In particular, the Court held that the award criteria in the tender did not reflect what a private investor would consider relevant when tendering out a lease and that it was apparent that the Authority had not assessed all circumstances and consequences for the applicability of a market economy investor test.
OTSUS nr 299/12/COL ALGATADA AMETLIK UURIMISMENETLUS
The award criteria other than price appeared to reflect public policy or regulatory considerations, which a private investor would not consider relevant.
16. juulil 2014 otsustas järelevalveamet algatada ametliku uurimismenetluse seoses NATO optilise kiu väljarentimise kaudu antud võimaliku riigiabiga.
The tender procedure did not use price or leasing charge as a sole or main award criterion.
Oma otsuses väitis järelevalveamet, et kaebuse esitaja ja Islandi ametiasutuste esitatud teabe põhjal ei saanud ta välistada võimalust, et leping, mille Islandi kaitseagentuur ettevõtjaga Vodafone Iceland 1. veebruaril 2010 sõlmis, hõlmas riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.
The EFTA Court furthermore considered that the Authority had not assessed the likelihood of NATO using its priority rights to make use of the fibre and the probability that NATO would use its right of reversal.
Veel väitis järelevalveamet, et olemasoleva teabe põhjal kahtles ta ka võimaliku abi kokkusobivuses EMP lepingu toimimisega.